# Uradni list L 173/2014

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 173 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5712. junij 2014 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 173

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5712. junij 2014

---

| Vsebina | | I   Zakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba (EU) št. 596/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o zlorabi trga (uredba o zlorabi trga) ter razveljavitvi Direktive 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter direktiv Komisije 2003/124/ES, 2003/125/ES in 2004/72/ES (
  1
  ) | 1 |
| | * | Uredba (EU) št. 597/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 812/2004 o podrobnih pravilih v zvezi z naključnimi ulovi kitov in delfinov pri ribolovu | 62 |
| | * | Uredba (EU) št. 598/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o oblikovanju pravil in postopkov glede uvedbe s hrupom povezanih omejitev operacij na letališčih Unije v okviru uravnoteženega pristopa ter razveljavitvi Direktive 2002/30/ES | 65 |
| | * | Uredba (EU) št. 599/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 428/2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo | 79 |
| | * | Uredba (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov in spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (
  1
  ) | 84 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva 2014/49/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o sistemih jamstva za vloge (
  1
  ) | 149 |
| | * | Direktiva 2014/57/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o kazenskih sankcijah za zlorabo trga (direktiva o zlorabi trga) | 179 |
| | * | Direktiva 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o vzpostavitvi okvira za sanacijo ter reševanje kreditnih institucij in investicijskih podjetij ter o spremembi Šeste direktive Sveta 82/891/EGS ter direktiv 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU in 2013/36/EU in uredb (EU) št. 1093/2010 ter (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  ) | 190 |
| | * | Direktiva 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov ter spremembi Direktive 2002/92/ES in Direktive 2011/61/EU (
  1
  ) | 349 |

Vsebina

I   Zakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba (EU) št. 596/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o zlorabi trga (uredba o zlorabi trga) ter razveljavitvi Direktive 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter direktiv Komisije 2003/124/ES, 2003/125/ES in 2004/72/ES (
  1
  )

1

1

*

Uredba (EU) št. 597/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 812/2004 o podrobnih pravilih v zvezi z naključnimi ulovi kitov in delfinov pri ribolovu

62

*

Uredba (EU) št. 598/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o oblikovanju pravil in postopkov glede uvedbe s hrupom povezanih omejitev operacij na letališčih Unije v okviru uravnoteženega pristopa ter razveljavitvi Direktive 2002/30/ES

65

*

Uredba (EU) št. 599/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 428/2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo

79

*

Uredba (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov in spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (
  1
  )

1

84

DIREKTIVE

*

Direktiva 2014/49/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o sistemih jamstva za vloge (
  1
  )

1

149

*

Direktiva 2014/57/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o kazenskih sankcijah za zlorabo trga (direktiva o zlorabi trga)

179

*

Direktiva 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o vzpostavitvi okvira za sanacijo ter reševanje kreditnih institucij in investicijskih podjetij ter o spremembi Šeste direktive Sveta 82/891/EGS ter direktiv 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU in 2013/36/EU in uredb (EU) št. 1093/2010 ter (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  )

1

190

*

Direktiva 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov ter spremembi Direktive 2002/92/ES in Direktive 2011/61/EU (
  1
  )

1

349

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Zakonodajni akti

UREDBE

| 12.6.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 173/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 173/1

---

UREDBA (EU) št. 596/2014 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 16. aprila 2014

o zlorabi trga (uredba o zlorabi trga) ter razveljavitvi Direktive 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter direktiv Komisije 2003/124/ES, 2003/125/ES in 2004/72/ES

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (1),

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Pravi notranji trg finančnih storitev je bistven za gospodarsko rast in ustvarjanje delovnih mest v Uniji. |
| --- | --- |

(1)

Pravi notranji trg finančnih storitev je bistven za gospodarsko rast in ustvarjanje delovnih mest v Uniji.

| (2) | Za povezan, učinkovit in pregleden finančni trg je potrebna celovitost trga. Nemoteno delovanje trgov vrednostnih papirjev in zaupanje javnosti v trge sta predpogoj za gospodarsko rast in blaginjo. Zloraba trga škoduje celovitosti finančnih trgov in zaupanju javnosti v vrednostne papirje in izvedene finančne instrumente. |
| --- | --- |

(2)

Za povezan, učinkovit in pregleden finančni trg je potrebna celovitost trga. Nemoteno delovanje trgov vrednostnih papirjev in zaupanje javnosti v trge sta predpogoj za gospodarsko rast in blaginjo. Zloraba trga škoduje celovitosti finančnih trgov in zaupanju javnosti v vrednostne papirje in izvedene finančne instrumente.

| (3) | Z Direktivo 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4) je bil dopolnjen in posodobljen pravni okvir Unije za zaščito celovitosti trga. Vendar so se zaradi razvoja zakonodaje in trga ter tehnološkega razvoja razmere na finančnem področju od začetka veljavnosti navedene direktive znatno spremenile, zato bi bilo treba navedeno direktivo nadomestiti. Nov zakonodajni instrument je potreben tudi za zagotovitev enotnih pravil in jasnosti ključnih pojmov ter vzpostavitev enotnih pravil v skladu s sklepi v poročilu z dne 25. februarja 2009 skupine na visoki ravni za finančni nadzor v EU, ki ji je predsedoval Jacques de Larosière (v nadaljnjem besedilu: Larosièrjeva skupina). |
| --- | --- |

(3)

Z Direktivo 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4) je bil dopolnjen in posodobljen pravni okvir Unije za zaščito celovitosti trga. Vendar so se zaradi razvoja zakonodaje in trga ter tehnološkega razvoja razmere na finančnem področju od začetka veljavnosti navedene direktive znatno spremenile, zato bi bilo treba navedeno direktivo nadomestiti. Nov zakonodajni instrument je potreben tudi za zagotovitev enotnih pravil in jasnosti ključnih pojmov ter vzpostavitev enotnih pravil v skladu s sklepi v poročilu z dne 25. februarja 2009 skupine na visoki ravni za finančni nadzor v EU, ki ji je predsedoval Jacques de Larosière (v nadaljnjem besedilu: Larosièrjeva skupina).

| (4) | Vzpostaviti je treba enotnejši in trdnejši okvir za ohranitev celovitosti trga in preprečevanje morebitne regulativne arbitraže, za zagotovitev odgovornosti pri poskusih manipulacije ter za povečanje pravne varnosti in zmanjšanje regulativne zapletenosti za udeležence na trgu. Cilj te uredbe je odločujoče prispevati k pravilnemu delovanju notranjega trga, zato bi morala temeljiti na členu 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), kot se ga razlaga z ustaljeno sodno prakso Sodišča Evropske unije. |
| --- | --- |

(4)

Vzpostaviti je treba enotnejši in trdnejši okvir za ohranitev celovitosti trga in preprečevanje morebitne regulativne arbitraže, za zagotovitev odgovornosti pri poskusih manipulacije ter za povečanje pravne varnosti in zmanjšanje regulativne zapletenosti za udeležence na trgu. Cilj te uredbe je odločujoče prispevati k pravilnemu delovanju notranjega trga, zato bi morala temeljiti na členu 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), kot se ga razlaga z ustaljeno sodno prakso Sodišča Evropske unije.

| (5) | Za odpravo preostalih ovir za trgovanje in znatnih izkrivljanj konkurence, ki so posledica razlik med nacionalnimi zakonodajami, ter za preprečitev nastanka verjetnih nadaljnjih ovir za trgovanje in znatnih izkrivljanj konkurence je treba sprejeti uredbo, s katero bo vzpostavljeno enotnejše tolmačenje okvira Unije o zlorabi trga, ki jasneje opredeljuje pravila, ki se uporabljajo v vseh državah članicah. Z določitvijo zahtev v zvezi z zlorabo trga v obliki uredbe bo zagotovljeno, da se te zahteve uporabljajo neposredno. S tem bi se zagotovili enaki pogoji prek preprečevanja različnih nacionalnih zahtev, ki bi bile posledica prenosa direktive. S to uredbo se bo zahtevalo, da vse osebe v celotni Uniji sledijo enakim pravilom. Z uredbo se bo tudi zmanjšala regulativna zapletenost in stroški za skladnost za podjetja, zlasti podjetja, ki poslujejo čezmejno, in prispevalo k odpravi izkrivljanj konkurence. |
| --- | --- |

(5)

Za odpravo preostalih ovir za trgovanje in znatnih izkrivljanj konkurence, ki so posledica razlik med nacionalnimi zakonodajami, ter za preprečitev nastanka verjetnih nadaljnjih ovir za trgovanje in znatnih izkrivljanj konkurence je treba sprejeti uredbo, s katero bo vzpostavljeno enotnejše tolmačenje okvira Unije o zlorabi trga, ki jasneje opredeljuje pravila, ki se uporabljajo v vseh državah članicah. Z določitvijo zahtev v zvezi z zlorabo trga v obliki uredbe bo zagotovljeno, da se te zahteve uporabljajo neposredno. S tem bi se zagotovili enaki pogoji prek preprečevanja različnih nacionalnih zahtev, ki bi bile posledica prenosa direktive. S to uredbo se bo zahtevalo, da vse osebe v celotni Uniji sledijo enakim pravilom. Z uredbo se bo tudi zmanjšala regulativna zapletenost in stroški za skladnost za podjetja, zlasti podjetja, ki poslujejo čezmejno, in prispevalo k odpravi izkrivljanj konkurence.

| (6) | V sporočilu Komisije z dne 25. junija 2008 o aktu za mala podjetja za Evropo so Unija in njene države članice pozvane, naj oblikujejo pravila za zmanjšanje upravnega bremena, prilagodijo zakonodajo potrebam izdajateljev na trgih za mala in srednja podjetja (MSP) ter tem izdajateljem omogočijo dostop do financiranja. Več določb Direktive 2003/6/ES povzroča upravno breme za izdajatelje, zlasti tiste izdajatelje, katerih finančni instrumenti so uvrščeni v trgovanje na zagonskih trgih MSP, to upravno breme pa bi bilo treba zmanjšati. |
| --- | --- |

(6)

V sporočilu Komisije z dne 25. junija 2008 o aktu za mala podjetja za Evropo so Unija in njene države članice pozvane, naj oblikujejo pravila za zmanjšanje upravnega bremena, prilagodijo zakonodajo potrebam izdajateljev na trgih za mala in srednja podjetja (MSP) ter tem izdajateljem omogočijo dostop do financiranja. Več določb Direktive 2003/6/ES povzroča upravno breme za izdajatelje, zlasti tiste izdajatelje, katerih finančni instrumenti so uvrščeni v trgovanje na zagonskih trgih MSP, to upravno breme pa bi bilo treba zmanjšati.

| (7) | Zloraba trga je pojem, ki vključuje protipravno ravnanje na finančnih trgih ter se za namene te uredbe razume, da zajema trgovanje z notranjimi informacijami, njihovo protipravno razkritje in tržno manipulacijo. Takšno ravnanje onemogoča popolno in ustrezno preglednost trga, ki je predpogoj za trgovanje za vse gospodarske udeležence na povezanih finančnih trgih. |
| --- | --- |

(7)

Zloraba trga je pojem, ki vključuje protipravno ravnanje na finančnih trgih ter se za namene te uredbe razume, da zajema trgovanje z notranjimi informacijami, njihovo protipravno razkritje in tržno manipulacijo. Takšno ravnanje onemogoča popolno in ustrezno preglednost trga, ki je predpogoj za trgovanje za vse gospodarske udeležence na povezanih finančnih trgih.

| (8) | Področje uporabe Direktive 2003/6/ES je bilo osredotočeno na finančne instrumente, ki so uvrščeni v trgovanje na reguliranem trgu ali za katere je bil vložen zahtevek za uvrstitev v trgovanje na takem trgu. V zadnjih letih pa se s finančnimi instrumenti vse pogosteje trguje v večstranskih sistemih trgovanja (MTF). Poleg tega se z nekaterimi finančnimi instrumenti trguje le v drugih vrstah organiziranih sistemov trgovanja (OTF) ali na prostem trgu (OTC). V področje uporabe te uredbe bi bilo treba zato vključiti vse finančne instrumente, s katerimi se trguje na organiziranem trgu, v MTF ali OTF, in vsa druga ravnanja ali dejanja, ki lahko vplivajo na takšne finančne instrumente, ne glede na to, ali potekajo na mestih trgovanja. Pri določenih vrstah MTF, ki tako kot regulirani trgi družbam pomagajo zbrati lastniški kapital, prepoved tržne zlorabe velja tudi, kadar je bil vložen zahtevek za uvrstitev v trgovanje na takem trgu. V področje uporabe te uredbe bi zato bilo treba vključiti finančne instrumente, za kater je bil vložen zahtevek za uvrstitev v trgovanje v MTF. S tem bi se morala izboljšati zaščita vlagateljev, ohraniti celovitost trgov in zagotoviti jasna prepoved tržne zlorabe takšnih instrumentov. |
| --- | --- |

(8)

Področje uporabe Direktive 2003/6/ES je bilo osredotočeno na finančne instrumente, ki so uvrščeni v trgovanje na reguliranem trgu ali za katere je bil vložen zahtevek za uvrstitev v trgovanje na takem trgu. V zadnjih letih pa se s finančnimi instrumenti vse pogosteje trguje v večstranskih sistemih trgovanja (MTF). Poleg tega se z nekaterimi finančnimi instrumenti trguje le v drugih vrstah organiziranih sistemov trgovanja (OTF) ali na prostem trgu (OTC). V področje uporabe te uredbe bi bilo treba zato vključiti vse finančne instrumente, s katerimi se trguje na organiziranem trgu, v MTF ali OTF, in vsa druga ravnanja ali dejanja, ki lahko vplivajo na takšne finančne instrumente, ne glede na to, ali potekajo na mestih trgovanja. Pri določenih vrstah MTF, ki tako kot regulirani trgi družbam pomagajo zbrati lastniški kapital, prepoved tržne zlorabe velja tudi, kadar je bil vložen zahtevek za uvrstitev v trgovanje na takem trgu. V področje uporabe te uredbe bi zato bilo treba vključiti finančne instrumente, za kater je bil vložen zahtevek za uvrstitev v trgovanje v MTF. S tem bi se morala izboljšati zaščita vlagateljev, ohraniti celovitost trgov in zagotoviti jasna prepoved tržne zlorabe takšnih instrumentov.

| (9) | Upravljavci reguliranega trga, MTF ali OTF bi morali za namene preglednosti svojemu pristojnemu organu nemudoma sporočiti podrobne podatke o finančnih instrumentih, ki so jih uvrstili v trgovanje, za katere je bil vložen zahtevek za uvrstitev v trgovanje ali s katerimi se trguje na njihovem mestu trgovanja. Drugo obvestilo bi moralo biti opravljeno, kadar instrument ni več uvrščen v trgovanje. Taka obveznost bi se morala uporabljati tudi za finančne instrumente, za katere je bil vložen zahtevek za uvrstitev na njihovo mesto trgovanja, in finančne instrumente, ki so bili uvrščeni v trgovanje pred začetkom veljavnosti te uredbe. Pristojni organi bi morali te podatke predložiti Evropskemu organu za vrednostne papirje in trge (ESMA), ki bi na njihovi podlagi objavil seznam vseh teh sporočenih finančnih instrumentov. Ta uredba se za te finančne instrumente uporablja ne glede na to, ali so vključeni na seznam, ki ga je objavil ESMA. |
| --- | --- |

(9)

Upravljavci reguliranega trga, MTF ali OTF bi morali za namene preglednosti svojemu pristojnemu organu nemudoma sporočiti podrobne podatke o finančnih instrumentih, ki so jih uvrstili v trgovanje, za katere je bil vložen zahtevek za uvrstitev v trgovanje ali s katerimi se trguje na njihovem mestu trgovanja. Drugo obvestilo bi moralo biti opravljeno, kadar instrument ni več uvrščen v trgovanje. Taka obveznost bi se morala uporabljati tudi za finančne instrumente, za katere je bil vložen zahtevek za uvrstitev na njihovo mesto trgovanja, in finančne instrumente, ki so bili uvrščeni v trgovanje pred začetkom veljavnosti te uredbe. Pristojni organi bi morali te podatke predložiti Evropskemu organu za vrednostne papirje in trge (ESMA), ki bi na njihovi podlagi objavil seznam vseh teh sporočenih finančnih instrumentov. Ta uredba se za te finančne instrumente uporablja ne glede na to, ali so vključeni na seznam, ki ga je objavil ESMA.

| (10) | Možno je, da se nekateri finančni instrumenti, s katerimi se ne trguje na mestu trgovanja, uporabijo za zlorabo trga. Med njimi so finančni instrumenti, katerih cena ali vrednost je odvisna od finančnih instrumentov, s katerimi se trguje na mestu trgovanja, ali vpliva nanje, ali pa trgovanje z njimi vpliva na ceno ali vrednost drugih finančnih instrumentov, s katerimi se trguje na mestu trgovanja. Primeri, ko se lahko taki instrumenti uporabljajo za zlorabo trga, vključujejo notranje informacije v zvezi z delnico ali obveznico, ki se lahko uporabijo za nakup njunih izvedenih finančnih instrumentov, ali indeks, katerega vrednost je odvisna od te delnice ali obveznice. Kadar se finančni instrument uporablja kot referenčna cena, se lahko izvedeni finančni instrument, ki je predmet trgovanja OTC, uporablja tako, da ima koristi od manipulativnih cen, ali za manipulacijo cene finančnega instrumenta, s katerim se trguje na mestu trgovanja. Še en primer je načrtovana izdaja novega svežnja vrednostnih papirjev, ki sicer ne spadajo na področje uporabe te uredbe, trgovanje s temi vrednostnimi papirji pa bi lahko vplivalo na ceno ali vrednost obstoječih vrednostnih papirjev, ki kotirajo na borzi in spadajo na področje uporabe te uredbe. Ta uredba zajema tudi primere, ko je cena ali vrednost instrumenta, s katerim se trguje na mestu trgovanja, odvisna od instrumenta, ki je predmet trgovanja OTC. Enako načelo bi se moralo uporabljati za blagovne promptne pogodbe, na katere se finančni instrumenti glasijo. |
| --- | --- |

(10)

Možno je, da se nekateri finančni instrumenti, s katerimi se ne trguje na mestu trgovanja, uporabijo za zlorabo trga. Med njimi so finančni instrumenti, katerih cena ali vrednost je odvisna od finančnih instrumentov, s katerimi se trguje na mestu trgovanja, ali vpliva nanje, ali pa trgovanje z njimi vpliva na ceno ali vrednost drugih finančnih instrumentov, s katerimi se trguje na mestu trgovanja. Primeri, ko se lahko taki instrumenti uporabljajo za zlorabo trga, vključujejo notranje informacije v zvezi z delnico ali obveznico, ki se lahko uporabijo za nakup njunih izvedenih finančnih instrumentov, ali indeks, katerega vrednost je odvisna od te delnice ali obveznice. Kadar se finančni instrument uporablja kot referenčna cena, se lahko izvedeni finančni instrument, ki je predmet trgovanja OTC, uporablja tako, da ima koristi od manipulativnih cen, ali za manipulacijo cene finančnega instrumenta, s katerim se trguje na mestu trgovanja. Še en primer je načrtovana izdaja novega svežnja vrednostnih papirjev, ki sicer ne spadajo na področje uporabe te uredbe, trgovanje s temi vrednostnimi papirji pa bi lahko vplivalo na ceno ali vrednost obstoječih vrednostnih papirjev, ki kotirajo na borzi in spadajo na področje uporabe te uredbe. Ta uredba zajema tudi primere, ko je cena ali vrednost instrumenta, s katerim se trguje na mestu trgovanja, odvisna od instrumenta, ki je predmet trgovanja OTC. Enako načelo bi se moralo uporabljati za blagovne promptne pogodbe, na katere se finančni instrumenti glasijo.

| (11) | Trgovanje z vrednostnimi papirji ali povezanimi instrumenti za stabilizacijo vrednostnih papirjev ali trgovanje z lastnimi delnicami v okviru programov ponovnega odkupa sta lahko upravičena iz gospodarskih razlogov, zato v določenih okoliščinah ne bi smela biti izvzeta od prepovedi tržne zlorabe, pod pogojem, da dejavnosti potekajo s potrebno preglednostjo pri razkrivanju pomembnih informacij o stabilizaciji in programu ponovnega odkupa. |
| --- | --- |

(11)

Trgovanje z vrednostnimi papirji ali povezanimi instrumenti za stabilizacijo vrednostnih papirjev ali trgovanje z lastnimi delnicami v okviru programov ponovnega odkupa sta lahko upravičena iz gospodarskih razlogov, zato v določenih okoliščinah ne bi smela biti izvzeta od prepovedi tržne zlorabe, pod pogojem, da dejavnosti potekajo s potrebno preglednostjo pri razkrivanju pomembnih informacij o stabilizaciji in programu ponovnega odkupa.

| (12) | Za dejavnosti trgovanja z lastnimi delnicami v programih ponovnega odkupa in stabilizacija finančnega instrumenta, ki ne bi sodile med izvzetja na podlagi te uredbe, ne bi smelo samo po sebi pomeniti zlorabo trga. |
| --- | --- |

(12)

Za dejavnosti trgovanja z lastnimi delnicami v programih ponovnega odkupa in stabilizacija finančnega instrumenta, ki ne bi sodile med izvzetja na podlagi te uredbe, ne bi smelo samo po sebi pomeniti zlorabo trga.

| (13) | Države članice, članice Evropskega sistema centralnih bank (ESCB), ministrstva in druge agencije in pravne osebe s posebnim namenom listinjenja ene ali več držav članic ter Unija in določeni drugi javni organi ali osebe, ki delujejo v njihovem imenu, ne bi smeli biti omejeni pri vodenju monetarne politike, politike deviznega tečaja ali politike upravljanja javnega dolga, kolikor te izvajajo v javnem interesu in samo za uresničevanje teh politik. Prav tako posli in naročila, ki jih izvaja Unija, ali ravnanja Unije pravna oseba s posebnim namenom listinjenja za eno ali več držav članic, Evropska investicijska banka, evropski instrument za finančno stabilnost, Evropski mehanizem za stabilnost ali mednarodna finančna institucija, ki sta jo ustanovili dve državi članici ali več, ne bi smeli biti omejeni na aktiviranje finančnih sredstev in zagotavljanje finančne pomoči svojim članicam. Tako izvzetje iz področja uporabe te uredbe se lahko v skladu s to uredbo razširi na določene javne organe, ki so zadolženi za upravljanje javnega dolga ali pri tem posredujejo, in centralne banke tretjih držav. Hkrati se izvzetje za monetarno politiko, politiko deviznega tečaja ali politiko upravljanja javnega dolga ne bi smelo razširiti na primere, ko so ti organi udeleženi v poslih, naročilih ali ravnanjih, s katerimi se te politike ne uresničujejo, ali kadar so osebe, ki delajo za te organe, udeležene v poslih, naročilih ali ravnanju za svoj račun. |
| --- | --- |

(13)

Države članice, članice Evropskega sistema centralnih bank (ESCB), ministrstva in druge agencije in pravne osebe s posebnim namenom listinjenja ene ali več držav članic ter Unija in določeni drugi javni organi ali osebe, ki delujejo v njihovem imenu, ne bi smeli biti omejeni pri vodenju monetarne politike, politike deviznega tečaja ali politike upravljanja javnega dolga, kolikor te izvajajo v javnem interesu in samo za uresničevanje teh politik. Prav tako posli in naročila, ki jih izvaja Unija, ali ravnanja Unije pravna oseba s posebnim namenom listinjenja za eno ali več držav članic, Evropska investicijska banka, evropski instrument za finančno stabilnost, Evropski mehanizem za stabilnost ali mednarodna finančna institucija, ki sta jo ustanovili dve državi članici ali več, ne bi smeli biti omejeni na aktiviranje finančnih sredstev in zagotavljanje finančne pomoči svojim članicam. Tako izvzetje iz področja uporabe te uredbe se lahko v skladu s to uredbo razširi na določene javne organe, ki so zadolženi za upravljanje javnega dolga ali pri tem posredujejo, in centralne banke tretjih držav. Hkrati se izvzetje za monetarno politiko, politiko deviznega tečaja ali politiko upravljanja javnega dolga ne bi smelo razširiti na primere, ko so ti organi udeleženi v poslih, naročilih ali ravnanjih, s katerimi se te politike ne uresničujejo, ali kadar so osebe, ki delajo za te organe, udeležene v poslih, naročilih ali ravnanju za svoj račun.

| (14) | Razumni vlagatelji oblikujejo svoje naložbene odločitve na podlagi informacij, ki so jim že na voljo, to pomeni na podlagi predhodno razpoložljivih informacij. Vprašanje, ali bi razumni vlagatelj pri sprejemanju naložbene odločitve upošteval določeno informacijo, bi bilo treba zato ocenjevati na podlagi predhodno razpoložljivih informacij. Pri takšni oceni je treba upoštevati pričakovan vpliv informacije z vidika celote dejavnosti zadevnega izdajatelja, zanesljivosti vira informacije in drugih tržnih spremenljivk, ki bi lahko v določenih okoliščinah vplivale na finančne instrumente, povezane blagovne promptne pogodbe ali finančne produkte na dražbi na podlagi pravic do emisije. |
| --- | --- |

(14)

Razumni vlagatelji oblikujejo svoje naložbene odločitve na podlagi informacij, ki so jim že na voljo, to pomeni na podlagi predhodno razpoložljivih informacij. Vprašanje, ali bi razumni vlagatelj pri sprejemanju naložbene odločitve upošteval določeno informacijo, bi bilo treba zato ocenjevati na podlagi predhodno razpoložljivih informacij. Pri takšni oceni je treba upoštevati pričakovan vpliv informacije z vidika celote dejavnosti zadevnega izdajatelja, zanesljivosti vira informacije in drugih tržnih spremenljivk, ki bi lahko v določenih okoliščinah vplivale na finančne instrumente, povezane blagovne promptne pogodbe ali finančne produkte na dražbi na podlagi pravic do emisije.

| (15) | Naknadne informacije se lahko uporabijo za preverjanje domneve, da je bila predhodna informacija cenovno občutljiva, ne bi pa se smele uporabiti za ukrepanje proti osebi, ki je oblikovala razumne zaključke na podlagi predhodnih informacij, ki so ji bile na razpolago. |
| --- | --- |

(15)

Naknadne informacije se lahko uporabijo za preverjanje domneve, da je bila predhodna informacija cenovno občutljiva, ne bi pa se smele uporabiti za ukrepanje proti osebi, ki je oblikovala razumne zaključke na podlagi predhodnih informacij, ki so ji bile na razpolago.

| (16) | Kadar notranja informacija zadeva postopek, ki poteka v več fazah, je mogoče vsako od faz – tako kot celotni postopek – opredeliti kot notranjo informacijo. Vmesna faza pri podaljšanem postopku lahko zajema niz okoliščin ali dogodek, ki obstaja ali za katerega obstaja dejanska možnost, da bo nastal, upoštevajoč celovito oceno vseh dejavnikov, ki so že na voljo. Vendar se tega pojma ne bi smelo razlagati, kot da je treba upoštevati, v kolikšnem obsegu ta niz okoliščin ali ta dogodek vpliva na cene zadevnih finančnih instrumentov. Za vmesno fazo bi bilo treba šteti, da je notranja informacija, če sama po sebi izpolnjuje merila za notranjo informacijo, določena v tej uredbi. |
| --- | --- |

(16)

Kadar notranja informacija zadeva postopek, ki poteka v več fazah, je mogoče vsako od faz – tako kot celotni postopek – opredeliti kot notranjo informacijo. Vmesna faza pri podaljšanem postopku lahko zajema niz okoliščin ali dogodek, ki obstaja ali za katerega obstaja dejanska možnost, da bo nastal, upoštevajoč celovito oceno vseh dejavnikov, ki so že na voljo. Vendar se tega pojma ne bi smelo razlagati, kot da je treba upoštevati, v kolikšnem obsegu ta niz okoliščin ali ta dogodek vpliva na cene zadevnih finančnih instrumentov. Za vmesno fazo bi bilo treba šteti, da je notranja informacija, če sama po sebi izpolnjuje merila za notranjo informacijo, določena v tej uredbi.

| (17) | Informacije, ki se nanašajo na dogodek ali niz okoliščin, ki je vmesni korak pri podaljšanem postopku, se lahko nanašajo, na primer, na stanje pogajanj o pogodbi, pogoje, začasno dogovorjene v okviru pogajanj o pogodbi, možnost plasiranja finančnih instrumentov, pogoje, pod katerimi se bodo finančni instrumenti tržili, začasne pogoje za plasiranje finančnih instrumentov ali odločitve o vključitvi finančnega instrumenta v glavni indeks ali črtanju iz njega. |
| --- | --- |

(17)

Informacije, ki se nanašajo na dogodek ali niz okoliščin, ki je vmesni korak pri podaljšanem postopku, se lahko nanašajo, na primer, na stanje pogajanj o pogodbi, pogoje, začasno dogovorjene v okviru pogajanj o pogodbi, možnost plasiranja finančnih instrumentov, pogoje, pod katerimi se bodo finančni instrumenti tržili, začasne pogoje za plasiranje finančnih instrumentov ali odločitve o vključitvi finančnega instrumenta v glavni indeks ali črtanju iz njega.

| (18) | Pravno varnost za udeležence na trgu bi bilo treba povečati z natančnejšo opredelitvijo dveh elementov, ki sta bistvena za opredelitev notranjih informacij, in sicer natančne narave takšnih informacij in pomembnosti njihovega možnega učinka na cene finančnih instrumentov, povezanih blagovnih promptnih pogodb ali finančnih produktov na dražbi na podlagi pravic do emisije. Za izvedene finančne instrumente, ki so energetski proizvodi na debelo, bi bilo treba zlasti informacije, ki jih je treba razkriti v skladu z Uredbo (EU) št. 1227/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (5), šteti za notranje informacije. |
| --- | --- |

(18)

Pravno varnost za udeležence na trgu bi bilo treba povečati z natančnejšo opredelitvijo dveh elementov, ki sta bistvena za opredelitev notranjih informacij, in sicer natančne narave takšnih informacij in pomembnosti njihovega možnega učinka na cene finančnih instrumentov, povezanih blagovnih promptnih pogodb ali finančnih produktov na dražbi na podlagi pravic do emisije. Za izvedene finančne instrumente, ki so energetski proizvodi na debelo, bi bilo treba zlasti informacije, ki jih je treba razkriti v skladu z Uredbo (EU) št. 1227/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (5), šteti za notranje informacije.

| (19) | Namen te uredbe ni prepovedati splošne razprave med delničarji in vodstvom o poslovnem in tržnem razvoju, ki zadeva izdajatelja. Takšni odnosi so bistveni za učinkovito delovanje trgov in s to uredbo ne bi smeli biti prepovedani. |
| --- | --- |

(19)

Namen te uredbe ni prepovedati splošne razprave med delničarji in vodstvom o poslovnem in tržnem razvoju, ki zadeva izdajatelja. Takšni odnosi so bistveni za učinkovito delovanje trgov in s to uredbo ne bi smeli biti prepovedani.

| (20) | Promptni trgi in z njimi povezani trgi izvedenih finančnih instrumentov so medsebojno tesno povezani in globalni, pri čemer lahko zloraba trga zajema več trgov in več držav, kar lahko povzroči precejšnja sistemska tveganja. To velja za trgovanje z notranjimi informacijami in tržno manipulacijo. Zlasti lahko notranje informacije s promptnega trga koristijo osebi, ki trguje na finančnem trgu. Notranje informacije v zvezi z izvedenimi finančni instrumenti na blago bi morale biti opredeljene kot informacije, ki ustrezajo splošni opredelitvi notranjih informacij v zvezi s finančnimi trgi in morajo biti objavljene v skladu s pravnimi ali regulativnimi določbami na ravni Unije ali nacionalni ravni, pravili trga in pogodbami ali običaji na ustreznih trgih izvedenih finančnih instrumentov na blago ali promptnih trgih. Vidnejši primeri teh pravil vključujejo Uredbo (EU) št. 1227/2011 za energetski trg in podatkovno zbirko skupnih organizacij (JODI) za nafto. Take informacije lahko služijo kot podlaga za odločanje udeležencev na trgu za sklenitev pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih na blago ali povezane blagovne promptne pogodbe, in bi zato morale šteti za notranje informacije, ki jih je treba objaviti, kadar je verjetno, da bodo znatno vplivale na cene takih pogodb.
  Poleg tega se lahko strategije manipulacije razširijo tudi na promptne trge in trge izvedenih finančnih instrumentov. Trgovanje s finančnimi instrumenti, vključno z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago, se lahko uporabi za manipulacijo povezanih blagovnih promptnih pogodb, blagovne promptne pogodbe pa se lahko uporabijo za manipulacijo povezanih finančnih instrumentov. Prepoved tržne manipulacije mora zajemati te medsebojne povezave. Vendar ni niti primerno niti izvedljivo, da se področje uporabe te uredbe razširi na ravnanja, ki ne vključujejo finančnih instrumentov, na primer na trgovanje z blagovnimi promptnimi pogodbami, ki vpliva samo na promptni trg. V primeru energetskih proizvodov na debelo morajo pristojni organi upoštevati posebne značilnosti opredelitev pojmov iz Uredbe (EU) št. 1227/2011, ko uporabljajo opredelitve pojmov notranjih informacij, trgovanja z notranjimi informacijami in tržne manipulacije iz te uredbe za finančne instrumente, povezane z energetskimi proizvodi na debelo. |
| --- | --- |

(20)

Promptni trgi in z njimi povezani trgi izvedenih finančnih instrumentov so medsebojno tesno povezani in globalni, pri čemer lahko zloraba trga zajema več trgov in več držav, kar lahko povzroči precejšnja sistemska tveganja. To velja za trgovanje z notranjimi informacijami in tržno manipulacijo. Zlasti lahko notranje informacije s promptnega trga koristijo osebi, ki trguje na finančnem trgu. Notranje informacije v zvezi z izvedenimi finančni instrumenti na blago bi morale biti opredeljene kot informacije, ki ustrezajo splošni opredelitvi notranjih informacij v zvezi s finančnimi trgi in morajo biti objavljene v skladu s pravnimi ali regulativnimi določbami na ravni Unije ali nacionalni ravni, pravili trga in pogodbami ali običaji na ustreznih trgih izvedenih finančnih instrumentov na blago ali promptnih trgih. Vidnejši primeri teh pravil vključujejo Uredbo (EU) št. 1227/2011 za energetski trg in podatkovno zbirko skupnih organizacij (JODI) za nafto. Take informacije lahko služijo kot podlaga za odločanje udeležencev na trgu za sklenitev pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih na blago ali povezane blagovne promptne pogodbe, in bi zato morale šteti za notranje informacije, ki jih je treba objaviti, kadar je verjetno, da bodo znatno vplivale na cene takih pogodb.

Poleg tega se lahko strategije manipulacije razširijo tudi na promptne trge in trge izvedenih finančnih instrumentov. Trgovanje s finančnimi instrumenti, vključno z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago, se lahko uporabi za manipulacijo povezanih blagovnih promptnih pogodb, blagovne promptne pogodbe pa se lahko uporabijo za manipulacijo povezanih finančnih instrumentov. Prepoved tržne manipulacije mora zajemati te medsebojne povezave. Vendar ni niti primerno niti izvedljivo, da se področje uporabe te uredbe razširi na ravnanja, ki ne vključujejo finančnih instrumentov, na primer na trgovanje z blagovnimi promptnimi pogodbami, ki vpliva samo na promptni trg. V primeru energetskih proizvodov na debelo morajo pristojni organi upoštevati posebne značilnosti opredelitev pojmov iz Uredbe (EU) št. 1227/2011, ko uporabljajo opredelitve pojmov notranjih informacij, trgovanja z notranjimi informacijami in tržne manipulacije iz te uredbe za finančne instrumente, povezane z energetskimi proizvodi na debelo.

| (21) | Komisija, države članice in drugi uradno imenovani organi so v skladu z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6) med drugim pristojni za tehnično izdajo pravic do emisije, njihovo prosto dodelitev upravičenim industrijskim sektorjem in novim udeležencem ter bolj na splošno za razvoj in izvajanje okvira Unije za podnebno politiko, ki je osnova za zagotavljanje pravic do emisije kupcem z obveznostmi v sistemu Unije za trgovanje z emisijami (v nadaljnjem besedilu: EU ETS). Ti javni organi imajo lahko pri izvajanju teh nalog med drugim dostop do cenovno občutljivih nejavnih informacij, v skladu z Direktivo 2003/87/ES pa imajo lahko obveznost izvajati nekatere dejavnosti na trgu, ki so povezane s pravicami do emisije. Zaradi obravnavanja pravic do emisije kot finančnih instrumentov v okviru pregleda Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta (7), bodo ti instrumenti prav tako vključeni v področje uporabe te uredbe.
  Da bi Komisija, države članice in drugi uradno imenovani organi ohranili zmožnost razvijati in izvajati podnebno politiko Unije, bi morale biti dejavnosti teh uradnih organov, v kolikor se izvajajo v javnem interesu in izrecno v okviru te politike ter v zvezi s pravicami do emisije, izvzete iz uporabe te uredbe. Tako izvzetje ne bi smelo negativno vplivati na skupno tržno preglednost, saj imajo ti javni organi z zakonom določene obveznosti, da delujejo tako, da se zagotavljata pravilna, poštena in nediskriminatorna razkritje in dostop do vseh novih odločitev, razvoja in podatkov, ki so cenovno občutljivi. Poleg tega obstajajo v Direktivi 2003/87/ES in izvedbenih ukrepih, sprejetih na njeni podlagi, zaščitni ukrepi za pošteno in nediskriminatorno razkritje nekaterih cenovno občutljivih podatkov, s katerimi razpolagajo javni organi. Hkrati se izvzetje za javne organe, ki ravnajo v okviru podnebne politike Unije, ne bi smelo razširiti na primere, v katerih so ti javni organi udeleženi v ravnanju ali poslih, s katerimi se uresničuje podnebna politika Unije, ali kadar so osebe, ki delajo zanje, udeležene pri ravnanju ali v poslih za svoj račun. |
| --- | --- |

(21)

Komisija, države članice in drugi uradno imenovani organi so v skladu z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6) med drugim pristojni za tehnično izdajo pravic do emisije, njihovo prosto dodelitev upravičenim industrijskim sektorjem in novim udeležencem ter bolj na splošno za razvoj in izvajanje okvira Unije za podnebno politiko, ki je osnova za zagotavljanje pravic do emisije kupcem z obveznostmi v sistemu Unije za trgovanje z emisijami (v nadaljnjem besedilu: EU ETS). Ti javni organi imajo lahko pri izvajanju teh nalog med drugim dostop do cenovno občutljivih nejavnih informacij, v skladu z Direktivo 2003/87/ES pa imajo lahko obveznost izvajati nekatere dejavnosti na trgu, ki so povezane s pravicami do emisije. Zaradi obravnavanja pravic do emisije kot finančnih instrumentov v okviru pregleda Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta (7), bodo ti instrumenti prav tako vključeni v področje uporabe te uredbe.

Da bi Komisija, države članice in drugi uradno imenovani organi ohranili zmožnost razvijati in izvajati podnebno politiko Unije, bi morale biti dejavnosti teh uradnih organov, v kolikor se izvajajo v javnem interesu in izrecno v okviru te politike ter v zvezi s pravicami do emisije, izvzete iz uporabe te uredbe. Tako izvzetje ne bi smelo negativno vplivati na skupno tržno preglednost, saj imajo ti javni organi z zakonom določene obveznosti, da delujejo tako, da se zagotavljata pravilna, poštena in nediskriminatorna razkritje in dostop do vseh novih odločitev, razvoja in podatkov, ki so cenovno občutljivi. Poleg tega obstajajo v Direktivi 2003/87/ES in izvedbenih ukrepih, sprejetih na njeni podlagi, zaščitni ukrepi za pošteno in nediskriminatorno razkritje nekaterih cenovno občutljivih podatkov, s katerimi razpolagajo javni organi. Hkrati se izvzetje za javne organe, ki ravnajo v okviru podnebne politike Unije, ne bi smelo razširiti na primere, v katerih so ti javni organi udeleženi v ravnanju ali poslih, s katerimi se uresničuje podnebna politika Unije, ali kadar so osebe, ki delajo zanje, udeležene pri ravnanju ali v poslih za svoj račun.

| (22) | Komisija, države članice in drugi uradno imenovani organi so v skladu s členom 43 PDEU in za izvajanje mednarodnih sporazumov, sklenjenih v skladu s PDEU, med drugim pristojni za uresničevanje skupne kmetijske in skupne ribiške politike. Ti javni organi pri izvajanju teh nalog opravljajo dejavnosti in sprejemajo ukrepe na področju upravljanja kmetijskih trgov in ribištva, med katerimi so tudi javno posredovanje in uvedba ali opustitev uvoznih dajatev. Glede na področje uporabe te uredbe, katere določene določbe se uporabljajo za blagovne promptne pogodbe, ki vplivajo ali bodo verjetno vplivale na finančne instrumente, in finančne instrumente, katerih vrednost je odvisna od vrednosti blagovnih promptnih pogodb in ki vplivajo ali bodo verjetno vplivali nanje, je treba zagotoviti, da dejavnosti Komisije, držav članic in drugih uradno imenovanih organov za uresničevanje skupne kmetijske in skupne ribiške politike ne bodo omejene.
  Da bi Komisija, države članice in drugi uradno imenovani organi ohranili zmožnost razvijati in uresničevati skupno kmetijsko in skupno ribiško politiko, bi morale biti njihove dejavnosti, če se uresničujejo v javnem interesu in samo v okviru te politike, izvzete iz uporabe te uredbe. Tako izvzetje ne bi smelo negativno vplivati na skupno tržno preglednost, saj imajo ti javni organi z zakonom določene obveznosti, da delujejo tako, da se zagotavlja pravilno, pošteno in nediskriminatorno razkritje in dostop do vseh novih odločitev, razvoja in podatkov, ki so cenovno občutljivi. Hkrati se izvzetje za javne organe, ki ravnajo v okviru skupne kmetijske in skupne ribiške politike, ne bi smelo razširiti na primere, ko so ti javni organi udeleženi v ravnanju ali poslih, s katerimi se ne uresničuje skupne kmetijske in skupne ribiške politike, ali če so osebe, ki delajo zanje, udeležene pri ravnanju ali v poslih za svoj račun. |
| --- | --- |

(22)

Komisija, države članice in drugi uradno imenovani organi so v skladu s členom 43 PDEU in za izvajanje mednarodnih sporazumov, sklenjenih v skladu s PDEU, med drugim pristojni za uresničevanje skupne kmetijske in skupne ribiške politike. Ti javni organi pri izvajanju teh nalog opravljajo dejavnosti in sprejemajo ukrepe na področju upravljanja kmetijskih trgov in ribištva, med katerimi so tudi javno posredovanje in uvedba ali opustitev uvoznih dajatev. Glede na področje uporabe te uredbe, katere določene določbe se uporabljajo za blagovne promptne pogodbe, ki vplivajo ali bodo verjetno vplivale na finančne instrumente, in finančne instrumente, katerih vrednost je odvisna od vrednosti blagovnih promptnih pogodb in ki vplivajo ali bodo verjetno vplivali nanje, je treba zagotoviti, da dejavnosti Komisije, držav članic in drugih uradno imenovanih organov za uresničevanje skupne kmetijske in skupne ribiške politike ne bodo omejene.

Da bi Komisija, države članice in drugi uradno imenovani organi ohranili zmožnost razvijati in uresničevati skupno kmetijsko in skupno ribiško politiko, bi morale biti njihove dejavnosti, če se uresničujejo v javnem interesu in samo v okviru te politike, izvzete iz uporabe te uredbe. Tako izvzetje ne bi smelo negativno vplivati na skupno tržno preglednost, saj imajo ti javni organi z zakonom določene obveznosti, da delujejo tako, da se zagotavlja pravilno, pošteno in nediskriminatorno razkritje in dostop do vseh novih odločitev, razvoja in podatkov, ki so cenovno občutljivi. Hkrati se izvzetje za javne organe, ki ravnajo v okviru skupne kmetijske in skupne ribiške politike, ne bi smelo razširiti na primere, ko so ti javni organi udeleženi v ravnanju ali poslih, s katerimi se ne uresničuje skupne kmetijske in skupne ribiške politike, ali če so osebe, ki delajo zanje, udeležene pri ravnanju ali v poslih za svoj račun.

| (23) | Bistvena značilnost trgovanja z notranjimi informacijami je z njimi pridobljena nepoštena prednost v škodo tretjih oseb, ki za take informacije ne vedo, in posledično zmanjšanje celovitosti finančnih trgov in zaupanja vlagateljev. Zato bi morala prepoved trgovanja z notranjimi informacijami veljati v primerih, ko oseba, ki ima dostop do notranjih informacij, nepošteno izkoristi z njimi pridobljeno prednost tako, da v skladu z njimi sklepa posle na trgu, in sicer tako, da neposredno ali posredno, za svoj račun ali za račun tretje osebe pridobi ali odtuji ali poskuša pridobiti ali odtujiti finančne instrumente, na katere se te informacije nanašajo, ali prekliče ali spremeni ali poskuša preklicati ali spremeniti naročilo za njihovo pridobitev ali odtujitev. Uporaba notranjih informacij je lahko tudi trgovanje s pravicami do emisije in s tem povezanimi izvedenimi finančnimi instrumenti in licitiranje pravic do emisije ali drugih finančnih produktov na dražbi na podlagi teh pravic v skladu z Uredbo Komisije (EU) št. 1031/2010 (8). |
| --- | --- |

(23)

Bistvena značilnost trgovanja z notranjimi informacijami je z njimi pridobljena nepoštena prednost v škodo tretjih oseb, ki za take informacije ne vedo, in posledično zmanjšanje celovitosti finančnih trgov in zaupanja vlagateljev. Zato bi morala prepoved trgovanja z notranjimi informacijami veljati v primerih, ko oseba, ki ima dostop do notranjih informacij, nepošteno izkoristi z njimi pridobljeno prednost tako, da v skladu z njimi sklepa posle na trgu, in sicer tako, da neposredno ali posredno, za svoj račun ali za račun tretje osebe pridobi ali odtuji ali poskuša pridobiti ali odtujiti finančne instrumente, na katere se te informacije nanašajo, ali prekliče ali spremeni ali poskuša preklicati ali spremeniti naročilo za njihovo pridobitev ali odtujitev. Uporaba notranjih informacij je lahko tudi trgovanje s pravicami do emisije in s tem povezanimi izvedenimi finančnimi instrumenti in licitiranje pravic do emisije ali drugih finančnih produktov na dražbi na podlagi teh pravic v skladu z Uredbo Komisije (EU) št. 1031/2010 (8).

| (24) | Kadar pravna ali fizična oseba, ki ima notranje informacije, neposredno ali posredno, za svoj račun ali za račun tretje osebe pridobi ali odtuji ali poskuša pridobiti ali odtujiti finančne instrumente, na katere se te informacije nanašajo, bi bilo treba šteti, da je ta oseba te informacije uporabila. Ta domneva ne posega v pravico do obrambe. Vprašanje, ali je oseba kršila prepoved trgovanja z notranjimi informacijami ali je skušala trgovati z notranjimi informacijami, bi bilo treba preučiti z vidika namena te uredbe, ki je ščititi integriteto finančnega trga in povečati zaupanje vlagateljev, ki temelji na zagotavljanju enakopravne obravnave vlagateljev in njihove zaščite pred zlorabo notranjih informacij. |
| --- | --- |

(24)

Kadar pravna ali fizična oseba, ki ima notranje informacije, neposredno ali posredno, za svoj račun ali za račun tretje osebe pridobi ali odtuji ali poskuša pridobiti ali odtujiti finančne instrumente, na katere se te informacije nanašajo, bi bilo treba šteti, da je ta oseba te informacije uporabila. Ta domneva ne posega v pravico do obrambe. Vprašanje, ali je oseba kršila prepoved trgovanja z notranjimi informacijami ali je skušala trgovati z notranjimi informacijami, bi bilo treba preučiti z vidika namena te uredbe, ki je ščititi integriteto finančnega trga in povečati zaupanje vlagateljev, ki temelji na zagotavljanju enakopravne obravnave vlagateljev in njihove zaščite pred zlorabo notranjih informacij.

| (25) | Za naročila, oddana preden je oseba imela notranje informacije, se ne šteje, da gre za trgovanje z notranjimi informacijami. Vendar pa, kadar ima oseba notranjo informacijo, bi bilo treba domnevati, da se vsaka naknadna sprememba, ki to informacijo povezuje z naročili, oddanimi pred tem, ko ima tako informacijo, vključno s preklicem ali spremembo naročila ali poskusom preklica ali spremembe naročila, pomeni ravnanje z notranjimi informacijami. To domnevo se lahko ovrže, če oseba dokaže, da pri izvedbi posla ni uporabila notranjih informacij. |
| --- | --- |

(25)

Za naročila, oddana preden je oseba imela notranje informacije, se ne šteje, da gre za trgovanje z notranjimi informacijami. Vendar pa, kadar ima oseba notranjo informacijo, bi bilo treba domnevati, da se vsaka naknadna sprememba, ki to informacijo povezuje z naročili, oddanimi pred tem, ko ima tako informacijo, vključno s preklicem ali spremembo naročila ali poskusom preklica ali spremembe naročila, pomeni ravnanje z notranjimi informacijami. To domnevo se lahko ovrže, če oseba dokaže, da pri izvedbi posla ni uporabila notranjih informacij.

| (26) | Uporaba notranjih informacij je lahko pridobitev ali odtujitev finančnega instrumenta ali finančnega produkta na dražbi na podlagi pravic do emisije ali preklic ali sprememba naročila ali poskus pridobitve ali odtujitve finančnega instrumenta ali preklica ali spremembe naročila s strani osebe, ki ve ali bi morala vedeti, da so informacije notranje informacije. V zvezi s tem bi morali pristojni organi upoštevati, kaj običajna in razumna oseba ve ali kaj bi morala vedeti v okoliščinah. |
| --- | --- |

(26)

Uporaba notranjih informacij je lahko pridobitev ali odtujitev finančnega instrumenta ali finančnega produkta na dražbi na podlagi pravic do emisije ali preklic ali sprememba naročila ali poskus pridobitve ali odtujitve finančnega instrumenta ali preklica ali spremembe naročila s strani osebe, ki ve ali bi morala vedeti, da so informacije notranje informacije. V zvezi s tem bi morali pristojni organi upoštevati, kaj običajna in razumna oseba ve ali kaj bi morala vedeti v okoliščinah.

| (27) | To uredbo bi bilo treba razlagati na način, skladen z ukrepi, ki so jih sprejele države članice za učinkovito zaščito interesov imetnikov prenosljivih vrednostnih papirjev z glasovalno pravico v neki družbi (ali ki imajo take pravice zaradi uresničevanja pravic ali zamenjave), kadar je družba predmet javne ponudbe za prevzem ali katere koli druge predlagane spremembe nadzora. Zlasti bi morali to uredbo tolmačiti na način, skladen z zakoni in drugimi predpisi, sprejetimi v zvezi s ponudbami za prevzem, združitvami in drugimi posli, ki vplivajo na lastništvo ali nadzor nad družbami in ki jih urejajo nadzorni organi, imenovani s strani držav članic v skladu s členom 4 Direktive 2004/25/ES Evropskega parlamenta in Sveta (9). |
| --- | --- |

(27)

To uredbo bi bilo treba razlagati na način, skladen z ukrepi, ki so jih sprejele države članice za učinkovito zaščito interesov imetnikov prenosljivih vrednostnih papirjev z glasovalno pravico v neki družbi (ali ki imajo take pravice zaradi uresničevanja pravic ali zamenjave), kadar je družba predmet javne ponudbe za prevzem ali katere koli druge predlagane spremembe nadzora. Zlasti bi morali to uredbo tolmačiti na način, skladen z zakoni in drugimi predpisi, sprejetimi v zvezi s ponudbami za prevzem, združitvami in drugimi posli, ki vplivajo na lastništvo ali nadzor nad družbami in ki jih urejajo nadzorni organi, imenovani s strani držav članic v skladu s členom 4 Direktive 2004/25/ES Evropskega parlamenta in Sveta (9).

| (28) | Raziskav in ocen na podlagi javno dostopnih podatkov samih po sebi ne bi smeli šteti kot notranje informacije in samo dejstvo, da se posel izvrši na podlagi raziskav ali ocen, zato ne bi smeli šteti kot uporabo notranjih informacij. Vendar pa, kadar trg na primer pričakuje redno objavo ali razširjanje informacij in taka objava ali razširjanje prispeva k postopku oblikovanja cen finančnih instrumentov ali vsebujejo poglede priznanega komentatorja trgov ali institucije, ki lahko vplivajo na cene s tem povezanih finančnih instrumentov, informacija lahko pomeni notranjo informacijo. Tržni akterji morajo zato upoštevati, v kolikšni meri informacije niso javne in možni učinek na finančne instrumente, prodane pred njihovo objavo ali širjenjem, da bi ugotovili, ali bi to pomenilo trgovanje na podlagi notranjih informacij. |
| --- | --- |

(28)

Raziskav in ocen na podlagi javno dostopnih podatkov samih po sebi ne bi smeli šteti kot notranje informacije in samo dejstvo, da se posel izvrši na podlagi raziskav ali ocen, zato ne bi smeli šteti kot uporabo notranjih informacij. Vendar pa, kadar trg na primer pričakuje redno objavo ali razširjanje informacij in taka objava ali razširjanje prispeva k postopku oblikovanja cen finančnih instrumentov ali vsebujejo poglede priznanega komentatorja trgov ali institucije, ki lahko vplivajo na cene s tem povezanih finančnih instrumentov, informacija lahko pomeni notranjo informacijo. Tržni akterji morajo zato upoštevati, v kolikšni meri informacije niso javne in možni učinek na finančne instrumente, prodane pred njihovo objavo ali širjenjem, da bi ugotovili, ali bi to pomenilo trgovanje na podlagi notranjih informacij.

| (29) | Da bi se izognili nenamernemu prepovedovanju zakonitih oblik finančnih dejavnosti, pri katerih ne pride do zlorabe trga, je treba priznati določena zakonita ravnanja. To lahko vključuje na primer priznavanje vloge vzdrževalcev trga, ko opravljajo svojo zakonito vlogo zagotavljanja tržne likvidnosti. |
| --- | --- |

(29)

Da bi se izognili nenamernemu prepovedovanju zakonitih oblik finančnih dejavnosti, pri katerih ne pride do zlorabe trga, je treba priznati določena zakonita ravnanja. To lahko vključuje na primer priznavanje vloge vzdrževalcev trga, ko opravljajo svojo zakonito vlogo zagotavljanja tržne likvidnosti.

| (30) | Samo dejstvo, da se vzdrževalci trga ali osebe, pooblaščene, da nastopajo kot nasprotne stranke, omejijo na opravljanje svojih zakonitih poslov nakupa ali prodaje finančnih instrumentov ali da se osebe, pooblaščene za izvrševanje naročil za tretje stranke, ki imajo notranje informacije, omejijo na vestno izvrševanje, preklic ali spremembo naročila, ne bi smelo šteti za uporabo takih notranjih informacij. Vseeno pa zaščita za vzdrževalce trgov, organe, pooblaščene, da nastopajo kot nasprotne stranke, ali osebe, pooblaščene za izvrševanje naročil v imenu tretjih strank z notranjimi informacijami, ne velja za dejavnosti, ki so v tej uredbi izrecno prepovedane, vključno, na primer, s prakso, poznano kot vrivanje naročil. Kadar so pravne osebe sprejele vse razumne ukrepe za preprečevanje zlorabe trga, vendar fizične osebe v okviru svojih službenih nalog kljub temu zagrešijo zlorabo trga v imenu pravne osebe, to ne bi smelo šteti za zlorabo trga s strani pravne osebe. Še en primer, ki ne bi smel šteti za uporabo notranjih informacij, so posli, izvršeni v okviru predhodne obveznosti, ki je zapadla. Samo dostop do notranjih informacij, povezanih z drugo družbo, in uporaba teh informacij v zvezi z javno ponudbo za prevzem z namenom pridobiti nadzor nad to družbo ali predlagati združitev s to družbo ne bi smel šteti za trgovanje z notranjimi informacijami. |
| --- | --- |

(30)

Samo dejstvo, da se vzdrževalci trga ali osebe, pooblaščene, da nastopajo kot nasprotne stranke, omejijo na opravljanje svojih zakonitih poslov nakupa ali prodaje finančnih instrumentov ali da se osebe, pooblaščene za izvrševanje naročil za tretje stranke, ki imajo notranje informacije, omejijo na vestno izvrševanje, preklic ali spremembo naročila, ne bi smelo šteti za uporabo takih notranjih informacij. Vseeno pa zaščita za vzdrževalce trgov, organe, pooblaščene, da nastopajo kot nasprotne stranke, ali osebe, pooblaščene za izvrševanje naročil v imenu tretjih strank z notranjimi informacijami, ne velja za dejavnosti, ki so v tej uredbi izrecno prepovedane, vključno, na primer, s prakso, poznano kot vrivanje naročil. Kadar so pravne osebe sprejele vse razumne ukrepe za preprečevanje zlorabe trga, vendar fizične osebe v okviru svojih službenih nalog kljub temu zagrešijo zlorabo trga v imenu pravne osebe, to ne bi smelo šteti za zlorabo trga s strani pravne osebe. Še en primer, ki ne bi smel šteti za uporabo notranjih informacij, so posli, izvršeni v okviru predhodne obveznosti, ki je zapadla. Samo dostop do notranjih informacij, povezanih z drugo družbo, in uporaba teh informacij v zvezi z javno ponudbo za prevzem z namenom pridobiti nadzor nad to družbo ali predlagati združitev s to družbo ne bi smel šteti za trgovanje z notranjimi informacijami.

| (31) | Ker pridobitev ali odtujitev finančnih instrumentov obvezno vključuje predhodno odločitev osebe, ki izvaja eno ali več teh operacij, o pridobitvi ali odtujitvi, sama izvršitev pridobitve ali odtujitve ne bi smela šteti kot uporaba notranjih informacij. Ravnanje na podlagi lastnih načrtov in strategij trgovanja ne bi smelo šteti za uporabo notranjih informacij. Kljub temu pa nobena od teh pravnih ali fizičnih oseb ne bi smela biti zaščitena na podlagi svoje poklicne funkcije; zaščitene bi morale biti le, če so njihova dejanja ustrezna in izpolnjujejo tako standarde, ki se pričakujejo za njihovo stroko, kot tudi standarde iz te uredbe, in sicer celovitost trga in varstvo vlagateljev. Vseeno se lahko šteje, da je prišlo do kršitve, če je pristojni organ ugotovil, da je za posle, naročila za trgovanje ali ravnanja obstajal nezakonit razlog ali da je oseba uporabila notranje informacije. |
| --- | --- |

(31)

Ker pridobitev ali odtujitev finančnih instrumentov obvezno vključuje predhodno odločitev osebe, ki izvaja eno ali več teh operacij, o pridobitvi ali odtujitvi, sama izvršitev pridobitve ali odtujitve ne bi smela šteti kot uporaba notranjih informacij. Ravnanje na podlagi lastnih načrtov in strategij trgovanja ne bi smelo šteti za uporabo notranjih informacij. Kljub temu pa nobena od teh pravnih ali fizičnih oseb ne bi smela biti zaščitena na podlagi svoje poklicne funkcije; zaščitene bi morale biti le, če so njihova dejanja ustrezna in izpolnjujejo tako standarde, ki se pričakujejo za njihovo stroko, kot tudi standarde iz te uredbe, in sicer celovitost trga in varstvo vlagateljev. Vseeno se lahko šteje, da je prišlo do kršitve, če je pristojni organ ugotovil, da je za posle, naročila za trgovanje ali ravnanja obstajal nezakonit razlog ali da je oseba uporabila notranje informacije.

| (32) | Sondiranje trga so stiki med prodajalcem finančnih instrumentov in enim ali več potencialnimi vlagatelji pred napovedjo posla, da bi pridobili zanimanje potencialnih vlagateljev za morebitni posel, njegovo ceno, velikost in strukturo. Sondiranje trga bi se lahko nanašalo na začetno ali drugo ponudbo ustreznega vrednostnega papirja in je ločeno od običajnega trgovanja. Je zelo dragoceno orodje za pridobitev mnenja potencialnih vlagateljev, povečanje dialoga med vlagatelji, zagotovitev, da posli potekajo gladko in da so pogledi izdajateljev, obstoječih delničarjev in potencialnih novih vlagateljev usklajeni. Lahko so zlasti koristni, ko ni zaupanja v trge ali ustreznih referenčnih meril ali ko so trgi nestanovitni. Možnost izvajanja sondiranja trga je pomembna za pravilno delovanje finančnih trgov, zato ga kot takega ne bi smeli obravnavati kot zlorabo trga. |
| --- | --- |

(32)

Sondiranje trga so stiki med prodajalcem finančnih instrumentov in enim ali več potencialnimi vlagatelji pred napovedjo posla, da bi pridobili zanimanje potencialnih vlagateljev za morebitni posel, njegovo ceno, velikost in strukturo. Sondiranje trga bi se lahko nanašalo na začetno ali drugo ponudbo ustreznega vrednostnega papirja in je ločeno od običajnega trgovanja. Je zelo dragoceno orodje za pridobitev mnenja potencialnih vlagateljev, povečanje dialoga med vlagatelji, zagotovitev, da posli potekajo gladko in da so pogledi izdajateljev, obstoječih delničarjev in potencialnih novih vlagateljev usklajeni. Lahko so zlasti koristni, ko ni zaupanja v trge ali ustreznih referenčnih meril ali ko so trgi nestanovitni. Možnost izvajanja sondiranja trga je pomembna za pravilno delovanje finančnih trgov, zato ga kot takega ne bi smeli obravnavati kot zlorabo trga.

| (33) | Primeri sondiranja trga vključujejo situacije, v katerih se podjetje na prodajni strani, dogovarja z izdajateljem o morebitnem poslu in se odloči, da bo ugotovilo zanimanje potencialnih vlagateljev in tako določilo pogoje posla; kadar izdajatelj namerava objaviti izdajo dolga ali ponudbo za dodatni kapital in podjetje, ki prodaja, stopi v stik s ključnimi vlagatelji in jim predstavi pogoje posla v celoti, da bi pridobilo finančno zavezo o sodelovanju pri poslu; ali kadar podjetje, ki prodaja, želi prodati veliko število vrednostnih papirjev v imenu vlagatelja in želi ugotoviti morebitno zanimanje drugih potencialnih vlagateljev za te vrednostne papirje. |
| --- | --- |

(33)

Primeri sondiranja trga vključujejo situacije, v katerih se podjetje na prodajni strani, dogovarja z izdajateljem o morebitnem poslu in se odloči, da bo ugotovilo zanimanje potencialnih vlagateljev in tako določilo pogoje posla; kadar izdajatelj namerava objaviti izdajo dolga ali ponudbo za dodatni kapital in podjetje, ki prodaja, stopi v stik s ključnimi vlagatelji in jim predstavi pogoje posla v celoti, da bi pridobilo finančno zavezo o sodelovanju pri poslu; ali kadar podjetje, ki prodaja, želi prodati veliko število vrednostnih papirjev v imenu vlagatelja in želi ugotoviti morebitno zanimanje drugih potencialnih vlagateljev za te vrednostne papirje.

| (34) | Izvajanje sondiranja trga lahko zahteva razkritje notranjih informacij potencialnim vlagateljem. Na splošno velja, da obstaja možnost pridobitve finančne koristi iz trgovanja z notranjimi informacijami, posredovanimi v okviru sondiranja trga le, kadar obstaja trg s finančnim instrumentom, ki je predmet sondiranja trga, ali s povezanim finančnim instrumentom. Glede na časovni okvir teh razprav je mogoče, da se notranje informacije razkrijejo potencialnemu vlagatelju v okviru sondiranja trga po tem, ko je bil finančni instrument uvrščen v trgovanje na reguliranem trgu ali se z njim trguje v MTF ali OTF. Pred izvedbo sondiranja trga bi moral udeleženec na trgu, ki razkriva informacije, oceniti, ali bo pri sondiranju trga prišlo do razkritja notranjih informacij. |
| --- | --- |

(34)

Izvajanje sondiranja trga lahko zahteva razkritje notranjih informacij potencialnim vlagateljem. Na splošno velja, da obstaja možnost pridobitve finančne koristi iz trgovanja z notranjimi informacijami, posredovanimi v okviru sondiranja trga le, kadar obstaja trg s finančnim instrumentom, ki je predmet sondiranja trga, ali s povezanim finančnim instrumentom. Glede na časovni okvir teh razprav je mogoče, da se notranje informacije razkrijejo potencialnemu vlagatelju v okviru sondiranja trga po tem, ko je bil finančni instrument uvrščen v trgovanje na reguliranem trgu ali se z njim trguje v MTF ali OTF. Pred izvedbo sondiranja trga bi moral udeleženec na trgu, ki razkriva informacije, oceniti, ali bo pri sondiranju trga prišlo do razkritja notranjih informacij.

| (35) | Šteti bi bilo treba, da so bile notranje informacije razkrite na zakonit način, če so bile razkrite v okviru običajnega opravljanja službenih nalog, poklica ali dolžnosti. Kadar sondiranje trga vključuje razkritje notranjih informacij, se bo za udeleženca na trgu, ki razkriva informacije, štelo, da ravna v okviru svojih običajnih službenih nalog, poklica ali dolžnosti, kadar pri razkritju obvesti osebo, ki ji je razkril informacije, da bi lahko prejela notranje informacije; da bodo določbe te uredbe omejile njegovo trgovanje ali ravnanje na podlagi teh informacij; da je treba sprejeti razumne ukrepe za trajno zaščito zaupnosti informacij; in da mora udeleženca na trgu, ki razkriva informacije, obvestiti o vseh fizičnih in pravnih osebah, katerim se razkrije informacije v postopku oblikovanja odgovora na sondiranje trga, ter je za vse navedeno od nje pridobil soglasje. Udeleženec na trgu, ki razkriva informacije, bi moral izpolnjevati tudi obveznosti glede evidenc razkritih informacij, ki bodo natančneje določene v regulativnih tehničnih standardih. Za udeležence na trgu, ki pri izvajanju sondiranja trga ne ravnajo skladno s to uredbo, se ne bi smelo domnevati, da so protipravno razkrili notranje informacije, vendar ne bi smeli izkoristiti izjeme, ki velja za osebe, ki so ravnale skladno s takimi določbami. Vprašanje, ali je oseba kršila prepoved protipravnega razkritja notranjih informacij, bi bilo treba preučiti z vidika vseh ustreznih določb te uredbe, vsi udeleženci na trgu, ki razkrivajo informacije, pa bi morali pred izvedbo sondiranja trga pisno evidentirati svojo oceno, ali bo pri tem prišlo do razkritja notranjih informacij. |
| --- | --- |

(35)

Šteti bi bilo treba, da so bile notranje informacije razkrite na zakonit način, če so bile razkrite v okviru običajnega opravljanja službenih nalog, poklica ali dolžnosti. Kadar sondiranje trga vključuje razkritje notranjih informacij, se bo za udeleženca na trgu, ki razkriva informacije, štelo, da ravna v okviru svojih običajnih službenih nalog, poklica ali dolžnosti, kadar pri razkritju obvesti osebo, ki ji je razkril informacije, da bi lahko prejela notranje informacije; da bodo določbe te uredbe omejile njegovo trgovanje ali ravnanje na podlagi teh informacij; da je treba sprejeti razumne ukrepe za trajno zaščito zaupnosti informacij; in da mora udeleženca na trgu, ki razkriva informacije, obvestiti o vseh fizičnih in pravnih osebah, katerim se razkrije informacije v postopku oblikovanja odgovora na sondiranje trga, ter je za vse navedeno od nje pridobil soglasje. Udeleženec na trgu, ki razkriva informacije, bi moral izpolnjevati tudi obveznosti glede evidenc razkritih informacij, ki bodo natančneje določene v regulativnih tehničnih standardih. Za udeležence na trgu, ki pri izvajanju sondiranja trga ne ravnajo skladno s to uredbo, se ne bi smelo domnevati, da so protipravno razkrili notranje informacije, vendar ne bi smeli izkoristiti izjeme, ki velja za osebe, ki so ravnale skladno s takimi določbami. Vprašanje, ali je oseba kršila prepoved protipravnega razkritja notranjih informacij, bi bilo treba preučiti z vidika vseh ustreznih določb te uredbe, vsi udeleženci na trgu, ki razkrivajo informacije, pa bi morali pred izvedbo sondiranja trga pisno evidentirati svojo oceno, ali bo pri tem prišlo do razkritja notranjih informacij.

| (36) | Potencialni vlagatelji, ki so predmet sondiranja trga, bi morali po drugi strani preučiti, ali so informacije, ki so jim bile razkrite, notranje informacije, ki bi jim prepovedovale trgovanje na podlagi notranjih informacij ali njihovega nadaljnjega razkrivanja. Za potencialne vlagatelje še naprej veljajo pravila glede trgovanja z notranjimi informacijami in protipravnega razkrivanja notranjih informacij, kot so določena v tej uredbi. Da bi potencialnim vlagateljem pomagali pri oceni in v zvezi z ukrepi, ki bi jih morali sprejeti za preprečevanje kršitev te uredbe, bi moral ESMA izdati smernice. |
| --- | --- |

(36)

Potencialni vlagatelji, ki so predmet sondiranja trga, bi morali po drugi strani preučiti, ali so informacije, ki so jim bile razkrite, notranje informacije, ki bi jim prepovedovale trgovanje na podlagi notranjih informacij ali njihovega nadaljnjega razkrivanja. Za potencialne vlagatelje še naprej veljajo pravila glede trgovanja z notranjimi informacijami in protipravnega razkrivanja notranjih informacij, kot so določena v tej uredbi. Da bi potencialnim vlagateljem pomagali pri oceni in v zvezi z ukrepi, ki bi jih morali sprejeti za preprečevanje kršitev te uredbe, bi moral ESMA izdati smernice.

| (37) | Uredba (EU) št. 1031/2010 določa dve vzporedni ureditvi proti zlorabi trga, ki se uporabljata za dražbe pravic do emisije. Vendar mora zaradi obravnavanja pravic do emisije kot finančnih instrumentov ta uredba vsebovati enotna pravila glede ukrepov proti zlorabi trga, ki se uporabljajo za primarne in tudi sekundarne trge pravic do emisije. Ta uredba bi se morala uporabljati tudi za ravnanje ali posle, vključno s ponudbami, v zvezi z licitiranjem na dražbenem sistemu, ki je potrjen kot regulirani trg, pravic do emisije ali drugih finančnih produktov na dražbi, na podlagi teh pravic, vključno kadar finančni produkti na dražbi niso finančni instrumenti, v skladu z Uredbo (EU) št. 1031/2010. |
| --- | --- |

(37)

Uredba (EU) št. 1031/2010 določa dve vzporedni ureditvi proti zlorabi trga, ki se uporabljata za dražbe pravic do emisije. Vendar mora zaradi obravnavanja pravic do emisije kot finančnih instrumentov ta uredba vsebovati enotna pravila glede ukrepov proti zlorabi trga, ki se uporabljajo za primarne in tudi sekundarne trge pravic do emisije. Ta uredba bi se morala uporabljati tudi za ravnanje ali posle, vključno s ponudbami, v zvezi z licitiranjem na dražbenem sistemu, ki je potrjen kot regulirani trg, pravic do emisije ali drugih finančnih produktov na dražbi, na podlagi teh pravic, vključno kadar finančni produkti na dražbi niso finančni instrumenti, v skladu z Uredbo (EU) št. 1031/2010.

| (38) | Ta uredba bi morala določati ukrepe glede tržne manipulacije, ki jih je mogoče prilagoditi novim oblikam trgovanja ali novim strategijam, ki bi lahko bile zlorabe. Da se odrazi dejstvo, da je trgovanje s finančnimi instrumenti vedno bolj avtomatizirano, je zaželeno, da opredelitev tržne manipulacije vsebuje primere posebnih strategij zlorabe, ki se lahko izvajajo na vse razpoložljive načine trgovanja, vključno z algoritemskim in visokofrekvenčnim trgovanjem. Navedeni primeri niso izčrpni in ne pomenijo, da iste strategije ne bi pomenile zlorabe, če bi se izvajale na drugačen način. |
| --- | --- |

(38)

Ta uredba bi morala določati ukrepe glede tržne manipulacije, ki jih je mogoče prilagoditi novim oblikam trgovanja ali novim strategijam, ki bi lahko bile zlorabe. Da se odrazi dejstvo, da je trgovanje s finančnimi instrumenti vedno bolj avtomatizirano, je zaželeno, da opredelitev tržne manipulacije vsebuje primere posebnih strategij zlorabe, ki se lahko izvajajo na vse razpoložljive načine trgovanja, vključno z algoritemskim in visokofrekvenčnim trgovanjem. Navedeni primeri niso izčrpni in ne pomenijo, da iste strategije ne bi pomenile zlorabe, če bi se izvajale na drugačen način.

| (39) | Prepovedi zlorabe trga bi morale veljati tudi za osebe, ki sodelujejo s ciljem zlorabe trga. Primeri lahko vključujejo, vendar niso omejeni na, borzne posrednike, ki oblikujejo in priporočijo strategijo trgovanja, katere namen je zloraba trga, osebe, ki spodbujajo osebe z notranjimi informacijami k njihovemu protipravnemu razkrivanju, ali osebe, ki razvijajo programsko opremo v sodelovanju z borznim trgovcem z namenom omogočanja zlorabe trga. |
| --- | --- |

(39)

Prepovedi zlorabe trga bi morale veljati tudi za osebe, ki sodelujejo s ciljem zlorabe trga. Primeri lahko vključujejo, vendar niso omejeni na, borzne posrednike, ki oblikujejo in priporočijo strategijo trgovanja, katere namen je zloraba trga, osebe, ki spodbujajo osebe z notranjimi informacijami k njihovemu protipravnemu razkrivanju, ali osebe, ki razvijajo programsko opremo v sodelovanju z borznim trgovcem z namenom omogočanja zlorabe trga.

| (40) | Da bi zagotovili odgovornost tako pravne kot tudi fizične osebe, ki sodeluje pri odločanju pravne osebe, je treba priznati različne nacionalne pravne mehanizme v državah članicah. Taki mehanizmi bi morali biti neposredno povezani načini določanja odgovornosti v nacionalnem pravu. |
| --- | --- |

(40)

Da bi zagotovili odgovornost tako pravne kot tudi fizične osebe, ki sodeluje pri odločanju pravne osebe, je treba priznati različne nacionalne pravne mehanizme v državah članicah. Taki mehanizmi bi morali biti neposredno povezani načini določanja odgovornosti v nacionalnem pravu.

| (41) | Da se dopolni prepoved tržne manipulacije, bi morala ta uredba vključevati prepoved poskusa izvedbe tržne manipulacije. Poskus izvedbe tržne manipulacije bi bilo treba razlikovati od ravnanja, ki bo verjetno privedlo do zlorabe trga, saj je v skladu s to uredbo oboje prepovedano. Primer takega poskusa je lahko situacija, ko se dejavnost začne, vendar se ne zaključi na primer zaradi odpovedi tehnologije ali neizpolnitve navodila za trgovanje. Prepoved poskusov izvajanja tržne manipulacije je potrebna, da se pristojnim organom omogoči uvedbo sankcij za takšne poskuse. |
| --- | --- |

(41)

Da se dopolni prepoved tržne manipulacije, bi morala ta uredba vključevati prepoved poskusa izvedbe tržne manipulacije. Poskus izvedbe tržne manipulacije bi bilo treba razlikovati od ravnanja, ki bo verjetno privedlo do zlorabe trga, saj je v skladu s to uredbo oboje prepovedano. Primer takega poskusa je lahko situacija, ko se dejavnost začne, vendar se ne zaključi na primer zaradi odpovedi tehnologije ali neizpolnitve navodila za trgovanje. Prepoved poskusov izvajanja tržne manipulacije je potrebna, da se pristojnim organom omogoči uvedbo sankcij za takšne poskuse.

| (42) | Brez poseganja v cilj te uredbe in njene neposredno veljavne določbe je lahko oseba, ki sklepa posle ali izdaja naročila za trgovanje, ki bi lahko šteli za tržno manipulacijo, sposobna dokazati, da so bili njeni razlogi za sklenitev takšnih poslov ali za izdajo naročil za trgovanje zakoniti in da so bili posli in naročila za trgovanje skladni s sprejeto prakso na zadevnem trgu. Sprejeto tržno prakso lahko določi le pristojni organ, ki je odgovoren za nadzor nad zlorabami zadevnega trga. Praksa, ki je sprejeta na določenem trgu, ne bi smela biti dopustna na drugih trgih, dokler organi, pristojni za te trge, te prakse niso uradno potrdili. Še vedno pa lahko šteje, da je prišlo do kršitve, če pristojni organ ugotovi, da je za te posle ali naročila za trgovanje obstajal nezakonit razlog. |
| --- | --- |

(42)

Brez poseganja v cilj te uredbe in njene neposredno veljavne določbe je lahko oseba, ki sklepa posle ali izdaja naročila za trgovanje, ki bi lahko šteli za tržno manipulacijo, sposobna dokazati, da so bili njeni razlogi za sklenitev takšnih poslov ali za izdajo naročil za trgovanje zakoniti in da so bili posli in naročila za trgovanje skladni s sprejeto prakso na zadevnem trgu. Sprejeto tržno prakso lahko določi le pristojni organ, ki je odgovoren za nadzor nad zlorabami zadevnega trga. Praksa, ki je sprejeta na določenem trgu, ne bi smela biti dopustna na drugih trgih, dokler organi, pristojni za te trge, te prakse niso uradno potrdili. Še vedno pa lahko šteje, da je prišlo do kršitve, če pristojni organ ugotovi, da je za te posle ali naročila za trgovanje obstajal nezakonit razlog.

| (43) | V tej uredbi bi bilo treba tudi pojasniti, da je lahko tržna manipulacija ali poskus tržne manipulacije s finančnim instrumentom tudi v obliki uporabe povezanih finančnih instrumentov, kot so izvedeni finančni instrumenti, s katerimi se trguje na drugem mestu trgovanja ali so predmet trgovanja OTC. |
| --- | --- |

(43)

V tej uredbi bi bilo treba tudi pojasniti, da je lahko tržna manipulacija ali poskus tržne manipulacije s finančnim instrumentom tudi v obliki uporabe povezanih finančnih instrumentov, kot so izvedeni finančni instrumenti, s katerimi se trguje na drugem mestu trgovanja ali so predmet trgovanja OTC.

| (44) | Cene številnih finančnih instrumentov se oblikujejo z upoštevanjem referenčnih meril. Dejanska manipulacija referenčnih meril, vključno s ponujanjem medbančnih obrestnih mer, ali poskus manipulacije lahko bistveno vpliva na zaupanje v trg ter povzroči velike izgube za vlagatelje ali izkrivi realno gospodarstvo. Zato so potrebne posebne določbe v zvezi z referenčnimi merili, da se ohrani integriteta trgov in zagotovi, da lahko pristojni organi jasno prepovedo manipulacije z referenčnimi merili. Te določbe bi morale zajemati vsa objavljena referenčne merila, vključno s tistimi, ki so na voljo prek spleta, bodisi brezplačno bodisi proti plačilu, kot so referenčna merila za posle kreditnih zamenjav ter indeksi indeksov. Splošno prepoved tržne manipulacije je treba dopolniti s prepovedjo manipulacije samih referenčnih meril, širjenja lažnih ali zavajajočih informacij, zagotavljanja lažnih ali zavajajočih vhodnih podatkov ali katerega koli drugega dejanja, s katerim se manipulira izračun referenčnega merila, kadar je ta izračun široko opredeljen in vključuje prejem in oceno vseh podatkov, ki se nanašajo na izračun tega referenčnega merila, ter zlasti vključuje grobe podatke, in vključno z metodologijo za izračun referenčnega merila, bodisi algoritemsko ali na podlagi presoje, in sicer v celoti ali deloma. Ta pravila dopolnjujejo Uredbo (EU) št. 1227/2011, ki prepoveduje namerno dajanje napačnih informacij podjetjem, ki zagotavljajo presojo cen ali tržna poročila o veleprodajnih energetskih proizvodih, zaradi zavajanja udeležencev na trgu, ki ravnajo na podlagi teh presoj cen ali tržnih poročil. |
| --- | --- |

(44)

Cene številnih finančnih instrumentov se oblikujejo z upoštevanjem referenčnih meril. Dejanska manipulacija referenčnih meril, vključno s ponujanjem medbančnih obrestnih mer, ali poskus manipulacije lahko bistveno vpliva na zaupanje v trg ter povzroči velike izgube za vlagatelje ali izkrivi realno gospodarstvo. Zato so potrebne posebne določbe v zvezi z referenčnimi merili, da se ohrani integriteta trgov in zagotovi, da lahko pristojni organi jasno prepovedo manipulacije z referenčnimi merili. Te določbe bi morale zajemati vsa objavljena referenčne merila, vključno s tistimi, ki so na voljo prek spleta, bodisi brezplačno bodisi proti plačilu, kot so referenčna merila za posle kreditnih zamenjav ter indeksi indeksov. Splošno prepoved tržne manipulacije je treba dopolniti s prepovedjo manipulacije samih referenčnih meril, širjenja lažnih ali zavajajočih informacij, zagotavljanja lažnih ali zavajajočih vhodnih podatkov ali katerega koli drugega dejanja, s katerim se manipulira izračun referenčnega merila, kadar je ta izračun široko opredeljen in vključuje prejem in oceno vseh podatkov, ki se nanašajo na izračun tega referenčnega merila, ter zlasti vključuje grobe podatke, in vključno z metodologijo za izračun referenčnega merila, bodisi algoritemsko ali na podlagi presoje, in sicer v celoti ali deloma. Ta pravila dopolnjujejo Uredbo (EU) št. 1227/2011, ki prepoveduje namerno dajanje napačnih informacij podjetjem, ki zagotavljajo presojo cen ali tržna poročila o veleprodajnih energetskih proizvodih, zaradi zavajanja udeležencev na trgu, ki ravnajo na podlagi teh presoj cen ali tržnih poročil.

| (45) | Za zagotovitev enotnih tržnih pogojev za mesta in sisteme trgovanja, za katere se uporablja ta uredba, bi morale vse osebe, ki delujejo na reguliranih trgih, v MTF in OTF, vzpostaviti in ohranjati učinkovito ureditev, sisteme in postopke za preprečevanje in odkrivanje praks tržnih manipulacij in zlorab. |
| --- | --- |

(45)

Za zagotovitev enotnih tržnih pogojev za mesta in sisteme trgovanja, za katere se uporablja ta uredba, bi morale vse osebe, ki delujejo na reguliranih trgih, v MTF in OTF, vzpostaviti in ohranjati učinkovito ureditev, sisteme in postopke za preprečevanje in odkrivanje praks tržnih manipulacij in zlorab.

| (46) | Manipulacija ali poskus manipulacije s finančnimi instrumenti je lahko tudi oddaja naročil, ki se morda ne bodo izvršila. Poleg tega se lahko s finančnim instrumentom manipulira tudi prek ravnanja izven mesta trgovanja. Osebe, ki se v okviru svojega poklica dogovarjajo ali izvajajo posle, bi morale vzpostaviti in ohranjati učinkovito ureditev, sisteme in postopke za odkrivanje sumljivih poslov in poročanje o njih. Prav tako bi morale poročati o sumljivih naročilih in poslih, ki se izvajajo izven mesta trgovanja. |
| --- | --- |

(46)

Manipulacija ali poskus manipulacije s finančnimi instrumenti je lahko tudi oddaja naročil, ki se morda ne bodo izvršila. Poleg tega se lahko s finančnim instrumentom manipulira tudi prek ravnanja izven mesta trgovanja. Osebe, ki se v okviru svojega poklica dogovarjajo ali izvajajo posle, bi morale vzpostaviti in ohranjati učinkovito ureditev, sisteme in postopke za odkrivanje sumljivih poslov in poročanje o njih. Prav tako bi morale poročati o sumljivih naročilih in poslih, ki se izvajajo izven mesta trgovanja.

| (47) | Manipulacija ali poskus manipulacije s finančnimi instrumenti je lahko tudi razširjanje napačnih ali zavajajočih informacij. Razširjanje napačnih ali zavajajočih informacij lahko bistveno vpliva na cene finančnih instrumentov v razmeroma kratkem času. Lahko je izmišljanje očitno napačnih informacij, pa tudi namerna izpustitev pomembnih dejstev in zavestno netočno poročanje o informacijah. Ta oblika tržne manipulacije je zlasti škodljiva za vlagatelje, ker svoje naložbene odločitve sprejemajo na podlagi napačnih ali izkrivljenih informacij. Škodi tudi izdajateljem, ker zmanjšuje njihovo zaupanje v razpoložljive informacije, povezane z njimi. Premajhno zaupanje v trg lahko nato ogrozi zmožnost izdajatelja za izdajanje novih finančnih instrumentov ali zagotovitev posojil od drugih udeležencev na trgu za financiranje njegovih dejavnosti. Informacije se na trgu zelo hitri širijo. Zato lahko povzročanje škode vlagateljem in izdajateljem traja razmeroma dolgo, preden se ugotovi, da so informacije napačne ali zavajajoče, in preden jih lahko izdajatelj ali oseba, odgovorna za razširjanje, popravi. Zato je treba razširjanje napačnih ali zavajajočih informacij, vključno z govoricami in napačnimi ali zavajajočimi novicami, obravnavati kot kršitev te uredbe. Zato je ustrezno, da se tistim, ki delujejo na finančnih trgih, ne dovoli, da v škodo vlagateljev in izdajateljev ter v nasprotju z lastnim mnenjem ali dobro presojo svobodno razširjajo informacije, za katere vedo ali bi morali vedeti, da so napačne ali zavajajoče. |
| --- | --- |

(47)

Manipulacija ali poskus manipulacije s finančnimi instrumenti je lahko tudi razširjanje napačnih ali zavajajočih informacij. Razširjanje napačnih ali zavajajočih informacij lahko bistveno vpliva na cene finančnih instrumentov v razmeroma kratkem času. Lahko je izmišljanje očitno napačnih informacij, pa tudi namerna izpustitev pomembnih dejstev in zavestno netočno poročanje o informacijah. Ta oblika tržne manipulacije je zlasti škodljiva za vlagatelje, ker svoje naložbene odločitve sprejemajo na podlagi napačnih ali izkrivljenih informacij. Škodi tudi izdajateljem, ker zmanjšuje njihovo zaupanje v razpoložljive informacije, povezane z njimi. Premajhno zaupanje v trg lahko nato ogrozi zmožnost izdajatelja za izdajanje novih finančnih instrumentov ali zagotovitev posojil od drugih udeležencev na trgu za financiranje njegovih dejavnosti. Informacije se na trgu zelo hitri širijo. Zato lahko povzročanje škode vlagateljem in izdajateljem traja razmeroma dolgo, preden se ugotovi, da so informacije napačne ali zavajajoče, in preden jih lahko izdajatelj ali oseba, odgovorna za razširjanje, popravi. Zato je treba razširjanje napačnih ali zavajajočih informacij, vključno z govoricami in napačnimi ali zavajajočimi novicami, obravnavati kot kršitev te uredbe. Zato je ustrezno, da se tistim, ki delujejo na finančnih trgih, ne dovoli, da v škodo vlagateljev in izdajateljev ter v nasprotju z lastnim mnenjem ali dobro presojo svobodno razširjajo informacije, za katere vedo ali bi morali vedeti, da so napačne ali zavajajoče.

| (48) | Ker se vse bolj uporabljajo spletna mesta, spletni dnevniki in družabni mediji, je treba pojasniti, da bi bilo treba razširjanje napačnih ali zavajajočih informacij prek spleta, tudi na spletnih mestih družabnih medijev ali v spletnih dnevnikih, katerih avtor ni znan, za namene te uredbe šteti za enakovredno, kot če se to stori prek bolj tradicionalnih komunikacijskih kanalov. |
| --- | --- |

(48)

Ker se vse bolj uporabljajo spletna mesta, spletni dnevniki in družabni mediji, je treba pojasniti, da bi bilo treba razširjanje napačnih ali zavajajočih informacij prek spleta, tudi na spletnih mestih družabnih medijev ali v spletnih dnevnikih, katerih avtor ni znan, za namene te uredbe šteti za enakovredno, kot če se to stori prek bolj tradicionalnih komunikacijskih kanalov.

| (49) | Za preprečevanje trgovanja z notranjimi informacijami in zavajanja vlagateljev je bistveno, da izdajatelj razkrije notranje informacije javnosti. Zato bi bilo treba od izdajateljev zahtevati, da notranje informacije čim prej sporočijo javnosti. Vendar lahko ta obveznost v posebnih okoliščinah posega v pravno upravičene interese izdajatelja. V takih okoliščinah bi bilo treba dovoliti odložitev razkritja, če ni verjetno, da bi bila javnost zaradi odložitve zavedena, in če lahko izdajatelj zagotovi zaupnost informacij. Za izdajatelja obveznost razkritja notranjih informacij velja samo, če je zahteval ali odobril uvrstitev finančnega instrumenta v trgovanje. |
| --- | --- |

(49)

Za preprečevanje trgovanja z notranjimi informacijami in zavajanja vlagateljev je bistveno, da izdajatelj razkrije notranje informacije javnosti. Zato bi bilo treba od izdajateljev zahtevati, da notranje informacije čim prej sporočijo javnosti. Vendar lahko ta obveznost v posebnih okoliščinah posega v pravno upravičene interese izdajatelja. V takih okoliščinah bi bilo treba dovoliti odložitev razkritja, če ni verjetno, da bi bila javnost zaradi odložitve zavedena, in če lahko izdajatelj zagotovi zaupnost informacij. Za izdajatelja obveznost razkritja notranjih informacij velja samo, če je zahteval ali odobril uvrstitev finančnega instrumenta v trgovanje.

| (50) | Za namene uporabe zahtev v zvezi z javnim razkritjem notranjih informacij in odložitev takega javnega razkritja, kot je določeno v tej uredbi se upravičeni interesi lahko zlasti nanašajo na naslednje primeroma navedene okoliščine: (a) pogajanja v teku ali elementi, povezani z njimi, kadar bi razkritje javnosti verjetno vplivalo na izid ali normalen potek teh pogajanj. Zlasti kadar je finančna sposobnost izdajatelja v resni in v neposredni nevarnosti, četudi še ne v obsegu, za katerega se uporablja zakonodaja o plačilni nesposobnosti, se razkritje informacij javnosti lahko odloži za omejeno obdobje, če bi takšno razkritje javnosti resno ogrozilo interese obstoječih ali potencialnih delničarjev, s tem ko bi spodkopalo zaključek določenih pogajanj, načrtovanih za zagotovitev dolgoročne finančne sanacije izdajatelja; (b) odločitve, ki jih je sprejel poslovodni organ izdajatelja, ali pogodbe, ki jih je sklenil, za katere je potrebna odobritev drugega organa izdajatelja, da postanejo veljavne, kadar organiziranost takega izdajatelja zahteva razmejitev med tema organoma, pod pogojem, da bi razkritje informacij javnosti pred takšno odobritvijo skupaj s sočasno objavo, da postopek odobritve še ni končan, ogrozilo pravilno oceno informacij s strani javnosti. |
| --- | --- |

(50)

Za namene uporabe zahtev v zvezi z javnim razkritjem notranjih informacij in odložitev takega javnega razkritja, kot je določeno v tej uredbi se upravičeni interesi lahko zlasti nanašajo na naslednje primeroma navedene okoliščine: (a) pogajanja v teku ali elementi, povezani z njimi, kadar bi razkritje javnosti verjetno vplivalo na izid ali normalen potek teh pogajanj. Zlasti kadar je finančna sposobnost izdajatelja v resni in v neposredni nevarnosti, četudi še ne v obsegu, za katerega se uporablja zakonodaja o plačilni nesposobnosti, se razkritje informacij javnosti lahko odloži za omejeno obdobje, če bi takšno razkritje javnosti resno ogrozilo interese obstoječih ali potencialnih delničarjev, s tem ko bi spodkopalo zaključek določenih pogajanj, načrtovanih za zagotovitev dolgoročne finančne sanacije izdajatelja; (b) odločitve, ki jih je sprejel poslovodni organ izdajatelja, ali pogodbe, ki jih je sklenil, za katere je potrebna odobritev drugega organa izdajatelja, da postanejo veljavne, kadar organiziranost takega izdajatelja zahteva razmejitev med tema organoma, pod pogojem, da bi razkritje informacij javnosti pred takšno odobritvijo skupaj s sočasno objavo, da postopek odobritve še ni končan, ogrozilo pravilno oceno informacij s strani javnosti.

| (51) | Poleg tega mora zahteva razkritja notranjih informacij veljati za udeležence na trgu pravic do emisije. Za preprečitev izpostavljanja trga nekoristnemu poročanju in za ohranitev stroškovne učinkovitosti predvidenega ukrepa, se zdi, da se lahko omeji regulatorni vpliv te zahteve le na operaterje EU ETS, za katere se lahko zaradi njihove velikosti in dejavnosti razumno pričakuje, da bodo pomembno vplivali na ceno pravic do emisije, finančnih produktov na dražbi na podlagi teh pravic, ali na izvedene finančne instrumente, povezane s tem, ter za licitiranje na dražbah v skladu z Uredbo (EU) št. 1031/2010. Komisija bi morala sprejeti ukrepe, na podlagi katerih bi se z delegiranim aktom določil najnižji prag za namene uporabe tega izvzetja. Informacije, ki jih je treba razkriti, bi se morale nanašati na fizično delovanje strani, ki informacije razkrije, ne pa na njene načrte ali strategije za trgovanje s pravicami do emisije, finančne proizvode na dražbi na podlagi teh pravic ali na izvedene finančne instrumente, povezane s tem. Kadar udeleženci na trgu s pravicami do emisije že izpolnjujejo enakovredne zahteve razkritja notranjih informacij, zlasti v skladu z Uredbo (EU) št. 1227/2011, obveznost razkritja notranjih informacij glede pravic do emisije ne bi smele povzročiti podvajanja obveznih razkrivanj, ki imajo bistveno enako vsebino. Pri udeležencih na trgu s pravicami do emisije, katerih skupne emisije ali nazivna vhodna toplotna moč je enaka določenemu pragu ali nižja, bi se moralo za informacije o njihovem fizičnem delovanju, za katere se šteje, da niso bistvene za namene razkritja, šteti tudi, da ne vplivajo znatno na ceno pravic do emisije, finančne produkte na dražbi na podlagi teh pravic, ali na cene z njimi povezanih izvedenih finančnih instrumentov. Za take udeležence na trgu s pravicami do emisije bi morala vseeno veljati prepoved trgovanja z notranjimi informacijami v zvezi s kakršnimi koli drugimi informacijami, do katerih imajo dostop in ki so notranje informacije. |
| --- | --- |

(51)

Poleg tega mora zahteva razkritja notranjih informacij veljati za udeležence na trgu pravic do emisije. Za preprečitev izpostavljanja trga nekoristnemu poročanju in za ohranitev stroškovne učinkovitosti predvidenega ukrepa, se zdi, da se lahko omeji regulatorni vpliv te zahteve le na operaterje EU ETS, za katere se lahko zaradi njihove velikosti in dejavnosti razumno pričakuje, da bodo pomembno vplivali na ceno pravic do emisije, finančnih produktov na dražbi na podlagi teh pravic, ali na izvedene finančne instrumente, povezane s tem, ter za licitiranje na dražbah v skladu z Uredbo (EU) št. 1031/2010. Komisija bi morala sprejeti ukrepe, na podlagi katerih bi se z delegiranim aktom določil najnižji prag za namene uporabe tega izvzetja. Informacije, ki jih je treba razkriti, bi se morale nanašati na fizično delovanje strani, ki informacije razkrije, ne pa na njene načrte ali strategije za trgovanje s pravicami do emisije, finančne proizvode na dražbi na podlagi teh pravic ali na izvedene finančne instrumente, povezane s tem. Kadar udeleženci na trgu s pravicami do emisije že izpolnjujejo enakovredne zahteve razkritja notranjih informacij, zlasti v skladu z Uredbo (EU) št. 1227/2011, obveznost razkritja notranjih informacij glede pravic do emisije ne bi smele povzročiti podvajanja obveznih razkrivanj, ki imajo bistveno enako vsebino. Pri udeležencih na trgu s pravicami do emisije, katerih skupne emisije ali nazivna vhodna toplotna moč je enaka določenemu pragu ali nižja, bi se moralo za informacije o njihovem fizičnem delovanju, za katere se šteje, da niso bistvene za namene razkritja, šteti tudi, da ne vplivajo znatno na ceno pravic do emisije, finančne produkte na dražbi na podlagi teh pravic, ali na cene z njimi povezanih izvedenih finančnih instrumentov. Za take udeležence na trgu s pravicami do emisije bi morala vseeno veljati prepoved trgovanja z notranjimi informacijami v zvezi s kakršnimi koli drugimi informacijami, do katerih imajo dostop in ki so notranje informacije.

| (52) | Da bi zaščitili javni interes, ohranili stabilnost finančnega sistema in na primer preprečili, da bi se likvidnostne krize finančnih institucij spremenile v krizo solventnosti zaradi nenadnega umika sredstev, bi bilo v izrednih okoliščinah primerno dovoliti odložitev razkritja notranjih informacij za kreditne institucije ali finančne institucije. To lahko zlasti velja za informacije, povezane z začasnimi likvidnostnimi težavami, kadar potrebujejo posojila centralne banke, vključno z nujno likvidnostno pomočjo centralne banke, če bi razkritje informacij imelo sistemski učinek. Ta odložitev bi morala biti pogojena s tem, da izdajatelj pridobi soglasje ustreznega pristojnega organa, pri čemer mora biti jasno, da širši javni in gospodarski interes odložitve razkritja pretehta nad tržnim interesom pri prejetju informacij, za katere velja odložitev. |
| --- | --- |

(52)

Da bi zaščitili javni interes, ohranili stabilnost finančnega sistema in na primer preprečili, da bi se likvidnostne krize finančnih institucij spremenile v krizo solventnosti zaradi nenadnega umika sredstev, bi bilo v izrednih okoliščinah primerno dovoliti odložitev razkritja notranjih informacij za kreditne institucije ali finančne institucije. To lahko zlasti velja za informacije, povezane z začasnimi likvidnostnimi težavami, kadar potrebujejo posojila centralne banke, vključno z nujno likvidnostno pomočjo centralne banke, če bi razkritje informacij imelo sistemski učinek. Ta odložitev bi morala biti pogojena s tem, da izdajatelj pridobi soglasje ustreznega pristojnega organa, pri čemer mora biti jasno, da širši javni in gospodarski interes odložitve razkritja pretehta nad tržnim interesom pri prejetju informacij, za katere velja odložitev.

| (53) | Glede finančnih institucij, zlasti kadar prejemajo posojila centralne banke, vključno z nujno likvidnostno pomočjo, bi morali pristojni organi oceniti, ali so informacije sistemsko pomembne in ali je odložitev razkritja teh informacij v javnem interesu, pri tem pa se po potrebi posvetovati z nacionalno centralno banko, makrobonitetnim nadzornim organom ali vsemi drugimi ustreznimi nacionalnimi organi. |
| --- | --- |

(53)

Glede finančnih institucij, zlasti kadar prejemajo posojila centralne banke, vključno z nujno likvidnostno pomočjo, bi morali pristojni organi oceniti, ali so informacije sistemsko pomembne in ali je odložitev razkritja teh informacij v javnem interesu, pri tem pa se po potrebi posvetovati z nacionalno centralno banko, makrobonitetnim nadzornim organom ali vsemi drugimi ustreznimi nacionalnimi organi.

| (54) | Uporaba ali poskus uporabe notranjih informacij za trgovanje za lasten račun ali za račun tretje osebe bi morala biti jasno prepovedana. Uporaba notranjih informacij je lahko tudi trgovanje s pravicami do emisije in z iz njih izvedenimi finančnimi instrumenti in licitiranje pravic do emisije ali drugih finančnih produktov na dražbi na podlagi teh pravic v skladu z Uredbo (EU) št. 1031/2010 s strani oseb, ki vedo ali bi morale vedeti, da so informacije, ki jih imajo, notranje informacije. Informacije o načrtih udeleženca na trgu in njegovih strategijah trgovanja ne bi smele šteti za notranje informacije, informacije o načrtih tretje osebe in njenih strategijah trgovanja pa lahko veljajo za notranje informacije. |
| --- | --- |

(54)

Uporaba ali poskus uporabe notranjih informacij za trgovanje za lasten račun ali za račun tretje osebe bi morala biti jasno prepovedana. Uporaba notranjih informacij je lahko tudi trgovanje s pravicami do emisije in z iz njih izvedenimi finančnimi instrumenti in licitiranje pravic do emisije ali drugih finančnih produktov na dražbi na podlagi teh pravic v skladu z Uredbo (EU) št. 1031/2010 s strani oseb, ki vedo ali bi morale vedeti, da so informacije, ki jih imajo, notranje informacije. Informacije o načrtih udeleženca na trgu in njegovih strategijah trgovanja ne bi smele šteti za notranje informacije, informacije o načrtih tretje osebe in njenih strategijah trgovanja pa lahko veljajo za notranje informacije.

| (55) | Zahteva za razkritje notranjih informacij lahko povzroča obremenitev za mala in srednja podjetja, kot je opredeljeno v Direktivi 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (10), katerih finančni instrumenti so uvrščeni v trgovanje na zagonskih trgih MSP, zaradi stroškov spremljanja informacij, ki jih imajo, in uporabe pravnih nasvetov o tem, ali in kdaj je treba informacije razkriti. Kljub temu je takojšnje razkritje notranjih informacij bistveno za zagotovitev zaupanja vlagateljev v te izdajatelje. Zato bi moralo biti ESMA omogočeno, da objavi smernice za pomoč izdajateljem pri izpolnjevanju obveznosti razkritja notranjih informacij brez ogrožanja zaščite vlagateljev. |
| --- | --- |

(55)

Zahteva za razkritje notranjih informacij lahko povzroča obremenitev za mala in srednja podjetja, kot je opredeljeno v Direktivi 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (10), katerih finančni instrumenti so uvrščeni v trgovanje na zagonskih trgih MSP, zaradi stroškov spremljanja informacij, ki jih imajo, in uporabe pravnih nasvetov o tem, ali in kdaj je treba informacije razkriti. Kljub temu je takojšnje razkritje notranjih informacij bistveno za zagotovitev zaupanja vlagateljev v te izdajatelje. Zato bi moralo biti ESMA omogočeno, da objavi smernice za pomoč izdajateljem pri izpolnjevanju obveznosti razkritja notranjih informacij brez ogrožanja zaščite vlagateljev.

| (56) | Seznami oseb z dostopom do notranjih informacij so pomembno orodje regulatorjev pri preiskovanju morebitne zlorabe trga, vendar nacionalne razlike glede podatkov, ki jih je treba vključiti na te sezname, povzročajo nepotrebno upravno breme za izdajatelje. Za zmanjšanje teh stroškov bi morala biti podatkovna polja seznamov oseb z dostopom do notranjih informacij enotna. Pomembno je tudi, da so osebe, ki so na seznamu oseb z dostopom do notranjih informacij, obveščene o tem in o posledicah v skladu s to uredbo in Direktivo 2014/57/EU Evropskega parlamenta in Sveta (11). Zahteva za pripravo in stalno posodabljanje seznamov oseb z dostopom do notranjih informacij povzroča upravno breme, in sicer zlasti za izdajatelje na zagonskih trgih MSP. Ker lahko pristojni organi nadzor nad zlorabo trga v primeru navedenih izdajateljev izvajajo učinkovito tudi brez stalnega dostopa do teh seznamov, bi morali biti ti izdajatelji izvzeti iz te obveznosti, da se zmanjšajo upravni stroški zaradi te uredbe. Vendar bi morali taki izdajatelji pristojnim organom na zahtevo zagotoviti seznam oseb z dostopom do notranjih informacij. |
| --- | --- |

(56)

Seznami oseb z dostopom do notranjih informacij so pomembno orodje regulatorjev pri preiskovanju morebitne zlorabe trga, vendar nacionalne razlike glede podatkov, ki jih je treba vključiti na te sezname, povzročajo nepotrebno upravno breme za izdajatelje. Za zmanjšanje teh stroškov bi morala biti podatkovna polja seznamov oseb z dostopom do notranjih informacij enotna. Pomembno je tudi, da so osebe, ki so na seznamu oseb z dostopom do notranjih informacij, obveščene o tem in o posledicah v skladu s to uredbo in Direktivo 2014/57/EU Evropskega parlamenta in Sveta (11). Zahteva za pripravo in stalno posodabljanje seznamov oseb z dostopom do notranjih informacij povzroča upravno breme, in sicer zlasti za izdajatelje na zagonskih trgih MSP. Ker lahko pristojni organi nadzor nad zlorabo trga v primeru navedenih izdajateljev izvajajo učinkovito tudi brez stalnega dostopa do teh seznamov, bi morali biti ti izdajatelji izvzeti iz te obveznosti, da se zmanjšajo upravni stroški zaradi te uredbe. Vendar bi morali taki izdajatelji pristojnim organom na zahtevo zagotoviti seznam oseb z dostopom do notranjih informacij.

| (57) | Koristen ukrep za zaščito celovitosti trga je, da izdajatelji ali osebe, ki delujejo v njihovem imenu ali za njihov račun, oblikujejo sezname oseb, ki delajo zanje po pogodbi o zaposlitvi ali kako drugače in ki imajo dostop do notranjih informacij, ki so neposredno ali posredno povezane z izdajateljem. Taki seznami lahko izdajateljem ali tem osebam koristijo, da nadzorujejo pretok notranjih informacij, in jim na ta način pomagajo opravljati dolžnosti glede zaupnosti. Poleg tega so lahko taki seznami koristno orodje za pristojne organe, da prepoznajo vse osebe, ki imajo dostop do notranjih informacij, in datum, na katerega so jim postale dostopne. Dostop oseb, uvrščenih na tak seznam, do notranjih informacij, ki se posredno ali neposredno nanašajo na izdajatelja, ne posega v prepovedi, določene v tej uredbi. |
| --- | --- |

(57)

Koristen ukrep za zaščito celovitosti trga je, da izdajatelji ali osebe, ki delujejo v njihovem imenu ali za njihov račun, oblikujejo sezname oseb, ki delajo zanje po pogodbi o zaposlitvi ali kako drugače in ki imajo dostop do notranjih informacij, ki so neposredno ali posredno povezane z izdajateljem. Taki seznami lahko izdajateljem ali tem osebam koristijo, da nadzorujejo pretok notranjih informacij, in jim na ta način pomagajo opravljati dolžnosti glede zaupnosti. Poleg tega so lahko taki seznami koristno orodje za pristojne organe, da prepoznajo vse osebe, ki imajo dostop do notranjih informacij, in datum, na katerega so jim postale dostopne. Dostop oseb, uvrščenih na tak seznam, do notranjih informacij, ki se posredno ali neposredno nanašajo na izdajatelja, ne posega v prepovedi, določene v tej uredbi.

| (58) | Večja preglednost poslov, ki jih izvajajo osebe, ki pri izdajateljih opravljajo poslovodne naloge, in, kadar je primerno, tudi osebe, ki so z njimi tesno povezane, je preventivni ukrep za preprečevanje zlorabe trga, zlasti za trgovanje z notranjimi informacijami. Objava teh poslov vsaj na individualni ravni je za vlagatelje lahko zelo koristen vir informacij. Pojasniti je treba, da obveznost objave poslov vodilnih delavcev zajema tudi zastavljanje ali posojanje finančnih instrumentov, saj lahko zastavitev delnic v primeru nenadne in nepredvidene odtujitve privede do pomembnega in morebiti destabilizacijskega učinka na družbo. Brez razkritja trg na primer ne bi vedel, da obstaja večja možnost za prihodnjo obsežno spremembo v lastništvu delnic, večjo ponudbo delnic na trgu ali izgubo glasovalnih pravic v tej družbi. Iz tega razloga je treba poročati v skladu s to uredbo, kadar bo zastavitev vrednostnih papirjev potekala kot del širšega posla, pri katerem vodilni delavec zastavi vrednostne papirje kot jamstvo za pridobitev posojila od tretje osebe. Poleg tega je popolna in pravilna preglednost trga osnovni pogoj za zaupanje tržnih akterjev ter zlasti za zaupanje delničarjev družbe. Potrebna je tudi za pojasnitev, da obveznost objavljanja teh poslov vodilnih delavcev vključuje posle drugih oseb, ki izvajajo diskrecijske pravice vodilnih delavcev. Za zagotovitev ustreznega ravnovesja med ravnjo preglednosti ter številom poročil, o katerih so uradno obveščeni pristojni organi in javnost, bi bilo treba v tej uredbi uvesti prage, pod katerimi o poslih ni treba uradno obveščati. |
| --- | --- |

(58)

Večja preglednost poslov, ki jih izvajajo osebe, ki pri izdajateljih opravljajo poslovodne naloge, in, kadar je primerno, tudi osebe, ki so z njimi tesno povezane, je preventivni ukrep za preprečevanje zlorabe trga, zlasti za trgovanje z notranjimi informacijami. Objava teh poslov vsaj na individualni ravni je za vlagatelje lahko zelo koristen vir informacij. Pojasniti je treba, da obveznost objave poslov vodilnih delavcev zajema tudi zastavljanje ali posojanje finančnih instrumentov, saj lahko zastavitev delnic v primeru nenadne in nepredvidene odtujitve privede do pomembnega in morebiti destabilizacijskega učinka na družbo. Brez razkritja trg na primer ne bi vedel, da obstaja večja možnost za prihodnjo obsežno spremembo v lastništvu delnic, večjo ponudbo delnic na trgu ali izgubo glasovalnih pravic v tej družbi. Iz tega razloga je treba poročati v skladu s to uredbo, kadar bo zastavitev vrednostnih papirjev potekala kot del širšega posla, pri katerem vodilni delavec zastavi vrednostne papirje kot jamstvo za pridobitev posojila od tretje osebe. Poleg tega je popolna in pravilna preglednost trga osnovni pogoj za zaupanje tržnih akterjev ter zlasti za zaupanje delničarjev družbe. Potrebna je tudi za pojasnitev, da obveznost objavljanja teh poslov vodilnih delavcev vključuje posle drugih oseb, ki izvajajo diskrecijske pravice vodilnih delavcev. Za zagotovitev ustreznega ravnovesja med ravnjo preglednosti ter številom poročil, o katerih so uradno obveščeni pristojni organi in javnost, bi bilo treba v tej uredbi uvesti prage, pod katerimi o poslih ni treba uradno obveščati.

| (59) | Poročanje o poslih, ki jih za lasten račun izvedejo osebe, ki opravljajo poslovodne naloge, ali oseba, tesno povezana z njim, ni le dragocena informacija udeležencem trga, ampak tudi dodaten način, s katerim pristojni organi nadzorujejo trge. Obveznost poročanja o poslih ne posega v prepovedi, določene v tej uredbi. |
| --- | --- |

(59)

Poročanje o poslih, ki jih za lasten račun izvedejo osebe, ki opravljajo poslovodne naloge, ali oseba, tesno povezana z njim, ni le dragocena informacija udeležencem trga, ampak tudi dodaten način, s katerim pristojni organi nadzorujejo trge. Obveznost poročanja o poslih ne posega v prepovedi, določene v tej uredbi.

| (60) | Poročanje o poslih bi moralo biti v skladu s pravili o posredovanju osebnih podatkov iz Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (12). |
| --- | --- |

(60)

Poročanje o poslih bi moralo biti v skladu s pravili o posredovanju osebnih podatkov iz Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (12).

| (61) | Osebam, ki opravljajo poslovodne naloge, bi moralo biti prepovedano trgovanje pred objavo vmesnega finančnega poročila ali poročila ob koncu leta, ki ga je ustrezni izdajatelj dolžan objaviti v skladu s pravili mesta trgovanja, kjer so delnice uvrščene v trgovanje, ali v skladu z nacionalnim pravom, razen če obstajajo posebne in omejene okoliščine, ki bi utemeljevale, da izdajatelj osebi, ki opravlja poslovodne naloge, dovoli da trguje. Vendar vsako tako dovoljenje izdajatelja ne posega v prepovedi, določene v tej uredbi. |
| --- | --- |

(61)

Osebam, ki opravljajo poslovodne naloge, bi moralo biti prepovedano trgovanje pred objavo vmesnega finančnega poročila ali poročila ob koncu leta, ki ga je ustrezni izdajatelj dolžan objaviti v skladu s pravili mesta trgovanja, kjer so delnice uvrščene v trgovanje, ali v skladu z nacionalnim pravom, razen če obstajajo posebne in omejene okoliščine, ki bi utemeljevale, da izdajatelj osebi, ki opravlja poslovodne naloge, dovoli da trguje. Vendar vsako tako dovoljenje izdajatelja ne posega v prepovedi, določene v tej uredbi.

| (62) | Sklop učinkovitih orodij in pooblastil ter sredstev pristojnega organa posamezne države članice zagotavlja učinkovitost nadzora. Ta uredba zato zlasti določa minimalni sklop nadzornih in preiskovalnih pooblastil, ki bi se morala podeliti pristojnim organom držav članic v skladu z nacionalnim pravom. Kadar to zahteva nacionalno pravo, bi bilo treba ta pooblastila izvajati z zahtevkom na pristojne sodne organe. Pristojni organi bi morali pri izvajanju pooblastil v okviru te uredbe delovati objektivno in nepristransko ter bi morali odločati neodvisno. |
| --- | --- |

(62)

Sklop učinkovitih orodij in pooblastil ter sredstev pristojnega organa posamezne države članice zagotavlja učinkovitost nadzora. Ta uredba zato zlasti določa minimalni sklop nadzornih in preiskovalnih pooblastil, ki bi se morala podeliti pristojnim organom držav članic v skladu z nacionalnim pravom. Kadar to zahteva nacionalno pravo, bi bilo treba ta pooblastila izvajati z zahtevkom na pristojne sodne organe. Pristojni organi bi morali pri izvajanju pooblastil v okviru te uredbe delovati objektivno in nepristransko ter bi morali odločati neodvisno.

| (63) | Tržna podjetja in vsi gospodarski udeleženci bi morali prav tako prispevati k celovitosti trga. V tem smislu določitev enega samega organa, pristojnega za zlorabo trga, ne bi smela izključevati povezovanja s sodelovanjem ali prenosa pooblastil ob odgovornosti pristojnega organa med tem organom in tržnimi podjetji z namenom zagotavljanja učinkovitega nadzora nad spoštovanjem določb te uredbe. Kadar osebe, ki izdelajo ali razširjajo naložbena priporočila ali druge informacije, v katerih priporočajo ali predlagajo naložbeno strategijo v zvezi z enim ali več finančnimi instrumenti, s temi instrumenti poslujejo tudi za svoj račun, bi morali pristojni organi med drugim imeti možnosti, da od teh oseb zahtevajo vse potrebne informacije za ugotavljanje, ali so ta priporočila skladna s to uredbo. |
| --- | --- |

(63)

Tržna podjetja in vsi gospodarski udeleženci bi morali prav tako prispevati k celovitosti trga. V tem smislu določitev enega samega organa, pristojnega za zlorabo trga, ne bi smela izključevati povezovanja s sodelovanjem ali prenosa pooblastil ob odgovornosti pristojnega organa med tem organom in tržnimi podjetji z namenom zagotavljanja učinkovitega nadzora nad spoštovanjem določb te uredbe. Kadar osebe, ki izdelajo ali razširjajo naložbena priporočila ali druge informacije, v katerih priporočajo ali predlagajo naložbeno strategijo v zvezi z enim ali več finančnimi instrumenti, s temi instrumenti poslujejo tudi za svoj račun, bi morali pristojni organi med drugim imeti možnosti, da od teh oseb zahtevajo vse potrebne informacije za ugotavljanje, ali so ta priporočila skladna s to uredbo.

| (64) | Z namenom odkrivanja primerov trgovanja z notranjimi informacijami in tržne manipulacije morajo pristojni organi v skladu z nacionalnim pravom imeti možnost vstopiti v zasebne prostore fizičnih in pravnih oseb z namenom zasega dokumentov. Vstop v take prostore je nujen, kadar obstaja utemeljeni sum, da obstajajo dokumenti in drugi podatki, povezani z vsebino preiskave, ki so lahko pomembni za dokazovanje trgovanja z notranjimi informacijami ali zlorabe trga. Vstop v te prostore je potreben tudi, kadar oseba, v celoti ali delno, ni izpolnila že predložene zahteve po informacijah ali obstajajo utemeljeni razlogi za sum, da zahteva po informacijah, če bi bila predložena, ne bi bila izpolnjena ali da bi se zahtevani dokumenti ali informacije odstranili, spremenili ali uničili. Če je v skladu z nacionalnim pravom potrebno predhodno dovoljenje sodnega organa zadevne države članice, bi se moralo v prostore vstopiti po pridobitvi predhodnega sodnega dovoljenja. |
| --- | --- |

(64)

Z namenom odkrivanja primerov trgovanja z notranjimi informacijami in tržne manipulacije morajo pristojni organi v skladu z nacionalnim pravom imeti možnost vstopiti v zasebne prostore fizičnih in pravnih oseb z namenom zasega dokumentov. Vstop v take prostore je nujen, kadar obstaja utemeljeni sum, da obstajajo dokumenti in drugi podatki, povezani z vsebino preiskave, ki so lahko pomembni za dokazovanje trgovanja z notranjimi informacijami ali zlorabe trga. Vstop v te prostore je potreben tudi, kadar oseba, v celoti ali delno, ni izpolnila že predložene zahteve po informacijah ali obstajajo utemeljeni razlogi za sum, da zahteva po informacijah, če bi bila predložena, ne bi bila izpolnjena ali da bi se zahtevani dokumenti ali informacije odstranili, spremenili ali uničili. Če je v skladu z nacionalnim pravom potrebno predhodno dovoljenje sodnega organa zadevne države članice, bi se moralo v prostore vstopiti po pridobitvi predhodnega sodnega dovoljenja.

| (65) | Obstoječi zapisi telefonskih pogovorov in zapisi podatkov o klicanih številkah ter prejetih klicih pri investicijskih podjetjih, kreditnih institucijah in finančnih institucijah, ki izvajajo posle in njihovo izvedbo beležijo, pa tudi obstoječi zapisi telefonskih pogovorov in zapisi podatkov o klicanih številkah ter prejetih klicih pri telekomunikacijskih operaterjih so ključni in včasih edini dokazi pri odkrivanju in dokazovanju trgovanja z notranjimi informacijami in tržne manipulacije. Na podlagi zapisov telefonskih pogovorov in zapisov podatkov o klicanih številkah ter prejetih klicih se lahko ugotovi identiteta osebe, odgovorne za razširjanje napačnih ali zavajajočih informacij, ali to, da so bile osebe v določenem trenutku v stiku in da med dvema ali več osebami obstaja povezava. Zato bi morali pristojni organi imeti možnost zahtevati zapise telefonskih pogovorov, elektronskih komunikacij in podatkov o klicanih številkah ter prejetih klicih, ki jih hrani investicijsko podjetje, kreditna institucija ali finančna institucija v skladu z Direktivo 2014/65/EU. Dostop do podatkov in zapisov telefonskih pogovorov je potreben za pridobitev dokazov in sledi v preiskavah o morebitnem trgovanju z notranjimi informacijami ali tržni manipulaciji ter posledično za odkrivanje in sankcioniranje zlorabe trga. Da se zagotovijo enaki pogoji po vsej Uniji v zvezi z dostopom do zapisov telefonskih pogovorov in obstoječih zapisov podatkov o klicanih številkah ter prejetih klicih, ki jih hrani telekomunikacijski operater, ali obstoječih zapisov telefonskih pogovorov ter zapisov podatkov o klicanih številkah in prejetih klicih, ki jih hrani investicijsko podjetje, kreditna institucija ali finančna institucija, bi morali pristojni organi v skladu z nacionalnim pravom imeti možnost zahtevati zapise telefonskih pogovorov in zapise podatkov o klicanih številkah ter prejetih klicih, ki jih hranijo telekomunikacijski operaterji, če to dovoljuje nacionalno pravo, pa tudi zapise telefonskih pogovorov ter zapise podatkov o klicanih številkah in prejetih klicih, ki jih hrani investicijsko podjetje, in sicer v primerih ko obstaja utemeljen sum, da so lahko dokumenti, povezani z vsebino inšpekcijskega pregleda ali preiskave, pomembni za dokazovanje primera trgovanja z notranjimi informacijami ali tržne manipulacije, s katero se krši ta uredba. Dostop do zapisov telefonskih pogovorov in zapisov podatkov o klicanih številkah in prejetih klicih, ki jih hrani telekomunikacijski operater, ne vključuje dostopa do vsebine govorne komunikacije prek telefona. |
| --- | --- |

(65)

Obstoječi zapisi telefonskih pogovorov in zapisi podatkov o klicanih številkah ter prejetih klicih pri investicijskih podjetjih, kreditnih institucijah in finančnih institucijah, ki izvajajo posle in njihovo izvedbo beležijo, pa tudi obstoječi zapisi telefonskih pogovorov in zapisi podatkov o klicanih številkah ter prejetih klicih pri telekomunikacijskih operaterjih so ključni in včasih edini dokazi pri odkrivanju in dokazovanju trgovanja z notranjimi informacijami in tržne manipulacije. Na podlagi zapisov telefonskih pogovorov in zapisov podatkov o klicanih številkah ter prejetih klicih se lahko ugotovi identiteta osebe, odgovorne za razširjanje napačnih ali zavajajočih informacij, ali to, da so bile osebe v določenem trenutku v stiku in da med dvema ali več osebami obstaja povezava. Zato bi morali pristojni organi imeti možnost zahtevati zapise telefonskih pogovorov, elektronskih komunikacij in podatkov o klicanih številkah ter prejetih klicih, ki jih hrani investicijsko podjetje, kreditna institucija ali finančna institucija v skladu z Direktivo 2014/65/EU. Dostop do podatkov in zapisov telefonskih pogovorov je potreben za pridobitev dokazov in sledi v preiskavah o morebitnem trgovanju z notranjimi informacijami ali tržni manipulaciji ter posledično za odkrivanje in sankcioniranje zlorabe trga. Da se zagotovijo enaki pogoji po vsej Uniji v zvezi z dostopom do zapisov telefonskih pogovorov in obstoječih zapisov podatkov o klicanih številkah ter prejetih klicih, ki jih hrani telekomunikacijski operater, ali obstoječih zapisov telefonskih pogovorov ter zapisov podatkov o klicanih številkah in prejetih klicih, ki jih hrani investicijsko podjetje, kreditna institucija ali finančna institucija, bi morali pristojni organi v skladu z nacionalnim pravom imeti možnost zahtevati zapise telefonskih pogovorov in zapise podatkov o klicanih številkah ter prejetih klicih, ki jih hranijo telekomunikacijski operaterji, če to dovoljuje nacionalno pravo, pa tudi zapise telefonskih pogovorov ter zapise podatkov o klicanih številkah in prejetih klicih, ki jih hrani investicijsko podjetje, in sicer v primerih ko obstaja utemeljen sum, da so lahko dokumenti, povezani z vsebino inšpekcijskega pregleda ali preiskave, pomembni za dokazovanje primera trgovanja z notranjimi informacijami ali tržne manipulacije, s katero se krši ta uredba. Dostop do zapisov telefonskih pogovorov in zapisov podatkov o klicanih številkah in prejetih klicih, ki jih hrani telekomunikacijski operater, ne vključuje dostopa do vsebine govorne komunikacije prek telefona.

| (66) | Ta uredba določa minimalen sklop pooblastil, ki bi jih morali imeti pristojni organi, pri čemer se morajo ta pooblastila izvajati v okviru celotnega sistema nacionalnega prava, ki zagotavlja spoštovanje temeljnih pravic, vključno s pravico do zasebnosti. Za izvajanje teh pooblastil, ki lahko resno posežejo v pravico do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja, stanovanja ter komunikacij, bi države članice morale imeti na vzpostavljene primerne in učinkovite varnostne ukrepe proti zlorabam, na primer zahtevo, da se pridobi predhodno dovoljenje sodnega organa zadevne države članice, kadar je ustrezno. Države članice bi morale pristojnim organom omogočiti izvajanje pooblastil, ki pomenijo grob poseg v zasebnost, kolikor je to potrebno za ustrezno preiskavo resnih primerov, za katere ni enakovrednih načinov za učinkovito doseganje enakih rezultatov. |
| --- | --- |

(66)

Ta uredba določa minimalen sklop pooblastil, ki bi jih morali imeti pristojni organi, pri čemer se morajo ta pooblastila izvajati v okviru celotnega sistema nacionalnega prava, ki zagotavlja spoštovanje temeljnih pravic, vključno s pravico do zasebnosti. Za izvajanje teh pooblastil, ki lahko resno posežejo v pravico do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja, stanovanja ter komunikacij, bi države članice morale imeti na vzpostavljene primerne in učinkovite varnostne ukrepe proti zlorabam, na primer zahtevo, da se pridobi predhodno dovoljenje sodnega organa zadevne države članice, kadar je ustrezno. Države članice bi morale pristojnim organom omogočiti izvajanje pooblastil, ki pomenijo grob poseg v zasebnost, kolikor je to potrebno za ustrezno preiskavo resnih primerov, za katere ni enakovrednih načinov za učinkovito doseganje enakih rezultatov.

| (67) | Ker lahko zloraba trga zajema več držav in trgov, bi morali pristojni organi vedno, razen v izjemnih okoliščinah, sodelovati in si izmenjevati informacije z drugimi pristojnimi in regulativnimi organi ter z ESMA, zlasti v zvezi s preiskovalnimi dejavnostmi. Kadar je pristojni organ prepričan, da se v drugi državi članici izvaja ali se je izvajala zloraba trga ali da vpliva na finančne instrumente, s katerimi se trguje v drugi državi članici, bi moral o tem dejstvu uradno obvestiti pristojni organ in ESMA. V primerih zlorabe trga s čezmejnimi učinki bi moral ESMA imeti možnost, da na zahtevo enega od zadevnih pristojnih organov usklajuje preiskavo. |
| --- | --- |

(67)

Ker lahko zloraba trga zajema več držav in trgov, bi morali pristojni organi vedno, razen v izjemnih okoliščinah, sodelovati in si izmenjevati informacije z drugimi pristojnimi in regulativnimi organi ter z ESMA, zlasti v zvezi s preiskovalnimi dejavnostmi. Kadar je pristojni organ prepričan, da se v drugi državi članici izvaja ali se je izvajala zloraba trga ali da vpliva na finančne instrumente, s katerimi se trguje v drugi državi članici, bi moral o tem dejstvu uradno obvestiti pristojni organ in ESMA. V primerih zlorabe trga s čezmejnimi učinki bi moral ESMA imeti možnost, da na zahtevo enega od zadevnih pristojnih organov usklajuje preiskavo.

| (68) | Pristojni organi morajo imeti potrebna orodja za učinkovit medtržni nadzor nad knjigami naročil. Pristojni organi lahko na podlagi Direktive 2014/65/EU od drugih pristojnih organov zahtevajo in dobijo podatke v zvezi s knjigami naročil, s pomočjo katerih spremljajo in odkrivajo tržno manipulacijo na čezmejni podlagi. |
| --- | --- |

(68)

Pristojni organi morajo imeti potrebna orodja za učinkovit medtržni nadzor nad knjigami naročil. Pristojni organi lahko na podlagi Direktive 2014/65/EU od drugih pristojnih organov zahtevajo in dobijo podatke v zvezi s knjigami naročil, s pomočjo katerih spremljajo in odkrivajo tržno manipulacijo na čezmejni podlagi.

| (69) | Da se zagotovita izmenjava informacij in sodelovanje s pristojnimi organi tretjih držav z namenom učinkovitega uveljavljanja te uredbe, bi morali pristojni organi skleniti dogovore o sodelovanju s pristojnimi organi v tretjih državah. Kakršen koli prenos osebnih podatkov na podlagi teh dogovorov bi moral biti skladen z Direktivo 95/46/ES in Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (13). |
| --- | --- |

(69)

Da se zagotovita izmenjava informacij in sodelovanje s pristojnimi organi tretjih držav z namenom učinkovitega uveljavljanja te uredbe, bi morali pristojni organi skleniti dogovore o sodelovanju s pristojnimi organi v tretjih državah. Kakršen koli prenos osebnih podatkov na podlagi teh dogovorov bi moral biti skladen z Direktivo 95/46/ES in Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (13).

| (70) | Učinkovit bonitetni okvir in okvir poslovanja za finančni sektor bi morala temeljiti na trdnih sistemih nadzora, preiskav in sankcij. Nadzorni organi bi morali zato imeti ustrezna pooblastila za ukrepanje in možnost, da se oprejo na enotne, trdne in odvračilne sisteme sankcij za vse finančne kršitve in sankcije, ki jih je treba učinkovito izvrševati. Vendar je Larosièrjeva skupina ugotovila, da trenutno ni vzpostavljen noben od teh elementov. Pregled obstoječih pooblastil za sankcioniranje in njihovega izvajanja v praksi, katerega cilj je bil spodbuditi uskladitev sankcij za celoten sklop nadzornih dejavnosti, je bil izveden v sporočilu Komisije z dne 8. decembra 2010 o krepitvi sistemov sankcij v sektorju finančnih storitev. |
| --- | --- |

(70)

Učinkovit bonitetni okvir in okvir poslovanja za finančni sektor bi morala temeljiti na trdnih sistemih nadzora, preiskav in sankcij. Nadzorni organi bi morali zato imeti ustrezna pooblastila za ukrepanje in možnost, da se oprejo na enotne, trdne in odvračilne sisteme sankcij za vse finančne kršitve in sankcije, ki jih je treba učinkovito izvrševati. Vendar je Larosièrjeva skupina ugotovila, da trenutno ni vzpostavljen noben od teh elementov. Pregled obstoječih pooblastil za sankcioniranje in njihovega izvajanja v praksi, katerega cilj je bil spodbuditi uskladitev sankcij za celoten sklop nadzornih dejavnosti, je bil izveden v sporočilu Komisije z dne 8. decembra 2010 o krepitvi sistemov sankcij v sektorju finančnih storitev.

| (71) | Zato bi bilo treba določiti tudi sklop upravnih kazni in drugih upravnih ukrepov, da se zagotovi skupen pristop v državah članicah in okrepi njihov odvračilni učinek. Pristojni organ bi moral imeti možnost trajno prepovedati opravljanje funkcij upravljanja v investicijskih podjetjih. Sankcije, naložene v posameznih primerih, bi bilo treba, kadar je ustrezno, določiti z upoštevanjem dejavnikov, kot so povrnitev vseh ugotovljenih finančnih koristi, resnost in trajanje kršitve, morebitne oteževalne ali olajševalne okoliščine in potreba po odvračilnem učinku denarnih kaznih, ter bi morale po potrebi vključevati znižanje za sodelovanje s pristojnim organom. Dejanski znesek upravnih denarnih kazni, naloženih v posameznem primeru, lahko doseže najvišjo raven, določeno v tej uredbi, ali višjo raven, določeno v nacionalnem pravu, za zelo hude kršitve, medtem ko se denarne kazni, ki so znatno nižje od najvišje ravni, lahko uporabijo za manjše kršitve ali v primeru poravnave. Pristojni organ bi moral imeti možnost prepovedati opravljanje funkcij upravljanja v investicijskih podjetjih. Ta uredba ne omejuje možnosti držav članic, da določijo višje upravne kazni ali druge upravne ukrepe. |
| --- | --- |

(71)

Zato bi bilo treba določiti tudi sklop upravnih kazni in drugih upravnih ukrepov, da se zagotovi skupen pristop v državah članicah in okrepi njihov odvračilni učinek. Pristojni organ bi moral imeti možnost trajno prepovedati opravljanje funkcij upravljanja v investicijskih podjetjih. Sankcije, naložene v posameznih primerih, bi bilo treba, kadar je ustrezno, določiti z upoštevanjem dejavnikov, kot so povrnitev vseh ugotovljenih finančnih koristi, resnost in trajanje kršitve, morebitne oteževalne ali olajševalne okoliščine in potreba po odvračilnem učinku denarnih kaznih, ter bi morale po potrebi vključevati znižanje za sodelovanje s pristojnim organom. Dejanski znesek upravnih denarnih kazni, naloženih v posameznem primeru, lahko doseže najvišjo raven, določeno v tej uredbi, ali višjo raven, določeno v nacionalnem pravu, za zelo hude kršitve, medtem ko se denarne kazni, ki so znatno nižje od najvišje ravni, lahko uporabijo za manjše kršitve ali v primeru poravnave. Pristojni organ bi moral imeti možnost prepovedati opravljanje funkcij upravljanja v investicijskih podjetjih. Ta uredba ne omejuje možnosti držav članic, da določijo višje upravne kazni ali druge upravne ukrepe.

| (72) | Čeprav imajo države članice možnost, da določijo pravila za upravne kazni kot tudi kazenske sankcije za iste kršitve, se od njih ne bi smelo zahtevati, da določijo pravila za upravne kazni za kršitve te uredbe, za katere že velja nacionalno kazensko pravo, do 3. julija 2016. V skladu z nacionalnim pravom države članice niso dolžne naložiti upravnih kazni in kazenskih sankcij za isto kršitev, vendar to lahko storijo, če to dovoljuje nacionalno pravo. Vendar dejstvo, da se za kršitve te uredbe ali Direktive 2014/57/EU namesto upravnih kazni ohranijo kazenske sankcije, ne bi smelo zmanjšati ali drugače vplivati na možnost pristojnih organov, da za namene te uredbe sodelujejo s pristojnimi organi v drugih državah članicah ter imajo dostop do njihovih informacij in z njimi pravočasno izmenjujejo informacije, tudi po predložitvi zadevnih primerov kršitve na pristojne sodne organe za kazenski pregon. |
| --- | --- |

(72)

Čeprav imajo države članice možnost, da določijo pravila za upravne kazni kot tudi kazenske sankcije za iste kršitve, se od njih ne bi smelo zahtevati, da določijo pravila za upravne kazni za kršitve te uredbe, za katere že velja nacionalno kazensko pravo, do 3. julija 2016. V skladu z nacionalnim pravom države članice niso dolžne naložiti upravnih kazni in kazenskih sankcij za isto kršitev, vendar to lahko storijo, če to dovoljuje nacionalno pravo. Vendar dejstvo, da se za kršitve te uredbe ali Direktive 2014/57/EU namesto upravnih kazni ohranijo kazenske sankcije, ne bi smelo zmanjšati ali drugače vplivati na možnost pristojnih organov, da za namene te uredbe sodelujejo s pristojnimi organi v drugih državah članicah ter imajo dostop do njihovih informacij in z njimi pravočasno izmenjujejo informacije, tudi po predložitvi zadevnih primerov kršitve na pristojne sodne organe za kazenski pregon.

| (73) | Da bi odločitve pristojnih organov na splošno odvračilno vplivale na javnost, bi jih bilo treba praviloma objaviti. Objava odločitev je za pristojne organe tudi pomembno orodje za obveščanje udeležencev na trgu o tem, kakšno ravnanje se obravnava kot kršitev te uredbe, in za spodbujanje širšega dobrega ravnanja med udeleženci na trgu. Če taka objava povzročila nesorazmerno škodo udeleženim osebam, ogrozila stabilnost finančnih trgov ali preiskavo v teku, bi moral pristojni organ objaviti upravne kazni in druge upravne ukrepe anonimno ter v skladu z nacionalnim pravom ali pa objavo odložiti. Pristojni organi bi morali imeti možnost, da sankcij in drugih upravnih ukrepov ne objavijo, kadar po oceni anonimna objava ali njen odlog ne zagotavlja, da stabilnost finančnih trgov ne bo ogrožena. Pristojni organi prav tako ne bi smeli biti dolžni objaviti ukrepe, ki štejejo za blažje, katerih objava bi bila nesorazmerna. |
| --- | --- |

(73)

Da bi odločitve pristojnih organov na splošno odvračilno vplivale na javnost, bi jih bilo treba praviloma objaviti. Objava odločitev je za pristojne organe tudi pomembno orodje za obveščanje udeležencev na trgu o tem, kakšno ravnanje se obravnava kot kršitev te uredbe, in za spodbujanje širšega dobrega ravnanja med udeleženci na trgu. Če taka objava povzročila nesorazmerno škodo udeleženim osebam, ogrozila stabilnost finančnih trgov ali preiskavo v teku, bi moral pristojni organ objaviti upravne kazni in druge upravne ukrepe anonimno ter v skladu z nacionalnim pravom ali pa objavo odložiti. Pristojni organi bi morali imeti možnost, da sankcij in drugih upravnih ukrepov ne objavijo, kadar po oceni anonimna objava ali njen odlog ne zagotavlja, da stabilnost finančnih trgov ne bo ogrožena. Pristojni organi prav tako ne bi smeli biti dolžni objaviti ukrepe, ki štejejo za blažje, katerih objava bi bila nesorazmerna.

| (74) | Notranji informatorji lahko pristojnim organom posredujejo nove informacije, ki so jim v pomoč pri odkrivanju in sankcioniranju primerov trgovanja z notranjimi informacijami in tržne manipulacije. Vendar lahko strah pred povračilnimi ukrepi ali pomanjkanje spodbud odvrača od prijavljanja nepravilnosti. Poročanje o kršitvah te uredbe je potrebno za zagotovitev, da pristojni organ lahko odkrije in sankcionira zlorabo trga. Ukrepi glede prijavljanja nepravilnosti so potrebni za olajšanje odkrivanja zlorabe trga in za zagotovitev varstva in spoštovanja pravic notranjega informatorja in obdolžene osebe. Zato bi bilo treba s to uredbo zagotoviti ustrezne ureditve, ki notranjim informatorjem omogočijo obveščanje pristojnih organov o morebitnih kršitvah te uredbe in jih zaščitile pred povračilnimi ukrepi. Državam članicam bi moralo bit dovoljeno, da določijo finančne spodbude za tiste osebe, ki posredujejo pomembne informacije o morebitnih kršitvah te uredbe. Vendar bi morali biti notranji informatorji upravičeni do takšnih finančnih spodbud le v primerih, ko zagotovijo nove informacije, ki jih niso dolžni posredovati v skladu z zakonom, in ko te informacije omogočijo sankcioniranje kršitev te uredbe. Države članice bi morale tudi zagotoviti, da sistemi prijavljanja nepravilnosti, ki jih izvajajo, vključujejo mehanizme za ustrezno zaščito obdolžene osebe, zlasti kar zadeva pravico do varstva njenih osebnih podatkov, ter postopke, ki zagotavljajo pravico obdolžene osebe do obrambe in zaslišanja pred sprejetjem odločitve v zvezi z njo ter pravico do učinkovitega pravnega sredstva pred sodiščem zoper odločitev v zvezi z njo. |
| --- | --- |

(74)

Notranji informatorji lahko pristojnim organom posredujejo nove informacije, ki so jim v pomoč pri odkrivanju in sankcioniranju primerov trgovanja z notranjimi informacijami in tržne manipulacije. Vendar lahko strah pred povračilnimi ukrepi ali pomanjkanje spodbud odvrača od prijavljanja nepravilnosti. Poročanje o kršitvah te uredbe je potrebno za zagotovitev, da pristojni organ lahko odkrije in sankcionira zlorabo trga. Ukrepi glede prijavljanja nepravilnosti so potrebni za olajšanje odkrivanja zlorabe trga in za zagotovitev varstva in spoštovanja pravic notranjega informatorja in obdolžene osebe. Zato bi bilo treba s to uredbo zagotoviti ustrezne ureditve, ki notranjim informatorjem omogočijo obveščanje pristojnih organov o morebitnih kršitvah te uredbe in jih zaščitile pred povračilnimi ukrepi. Državam članicam bi moralo bit dovoljeno, da določijo finančne spodbude za tiste osebe, ki posredujejo pomembne informacije o morebitnih kršitvah te uredbe. Vendar bi morali biti notranji informatorji upravičeni do takšnih finančnih spodbud le v primerih, ko zagotovijo nove informacije, ki jih niso dolžni posredovati v skladu z zakonom, in ko te informacije omogočijo sankcioniranje kršitev te uredbe. Države članice bi morale tudi zagotoviti, da sistemi prijavljanja nepravilnosti, ki jih izvajajo, vključujejo mehanizme za ustrezno zaščito obdolžene osebe, zlasti kar zadeva pravico do varstva njenih osebnih podatkov, ter postopke, ki zagotavljajo pravico obdolžene osebe do obrambe in zaslišanja pred sprejetjem odločitve v zvezi z njo ter pravico do učinkovitega pravnega sredstva pred sodiščem zoper odločitev v zvezi z njo.

| (75) | Ker so države članice sprejele zakonodajo o izvajanju Direktive 2003/6/ES ter ker bi bilo treba sprejeti delegirane akte, regulativne tehnične standarde in izvedbene tehnične standarde, ki so določeni v tej uredbi, preden se lahko začne okvir, ki se bo uvedel, koristno uporabljati, je treba odložiti uporabo materialnih določb te uredbe za ustrezno obdobje. |
| --- | --- |

(75)

Ker so države članice sprejele zakonodajo o izvajanju Direktive 2003/6/ES ter ker bi bilo treba sprejeti delegirane akte, regulativne tehnične standarde in izvedbene tehnične standarde, ki so določeni v tej uredbi, preden se lahko začne okvir, ki se bo uvedel, koristno uporabljati, je treba odložiti uporabo materialnih določb te uredbe za ustrezno obdobje.

| (76) | Za olajšanje nemotenega prehoda na začetek uporabe te uredbe se lahko tržne prakse, ki so obstajale pred začetkom veljavnosti te uredbe in so jih pristojni organi sprejeli v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 2273/2003 (14) za namene uporabe točke 2(a) člena 1 Direktive 2003/6/ES, uporabljajo še naprej, pod pogojem, da se o teh praksah uradno obvesti ESMA v predvidenem obdobju, dokler pristojni organ ne sprejme odločitve glede nadaljevanja teh praks v skladu s to uredbo. |
| --- | --- |

(76)

Za olajšanje nemotenega prehoda na začetek uporabe te uredbe se lahko tržne prakse, ki so obstajale pred začetkom veljavnosti te uredbe in so jih pristojni organi sprejeli v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 2273/2003 (14) za namene uporabe točke 2(a) člena 1 Direktive 2003/6/ES, uporabljajo še naprej, pod pogojem, da se o teh praksah uradno obvesti ESMA v predvidenem obdobju, dokler pristojni organ ne sprejme odločitve glede nadaljevanja teh praks v skladu s to uredbo.

| (77) | Ta uredba spoštuje temeljne pravice in načela, priznane v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina). Zato bi bilo treba to uredbo razlagati in uporabljati v skladu s temi pravicami in načeli. Zlasti kadar se ta uredba sklicuje na pravila, ki urejajo svobodo tiska in svobodo izražanja v drugih sredstvih javnega obveščanja, pa tudi pravilnikov ali kodeksov, ki urejajo novinarski poklic, posvetiti pozornost tem svoboščinam, kot so zagotovljene v Uniji in državah članicah ter priznane v členu 11 Listine in drugih ustreznih določbah. |
| --- | --- |

(77)

Ta uredba spoštuje temeljne pravice in načela, priznane v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina). Zato bi bilo treba to uredbo razlagati in uporabljati v skladu s temi pravicami in načeli. Zlasti kadar se ta uredba sklicuje na pravila, ki urejajo svobodo tiska in svobodo izražanja v drugih sredstvih javnega obveščanja, pa tudi pravilnikov ali kodeksov, ki urejajo novinarski poklic, posvetiti pozornost tem svoboščinam, kot so zagotovljene v Uniji in državah članicah ter priznane v členu 11 Listine in drugih ustreznih določbah.

| (78) | Za večjo preglednost in boljše obveščanje o sistemih sankcij bi morali pristojni organi letno posredovati ESMA podatke v anonimni in zbirni obliki. Ti podatki bi morali med drugim vključevati število začetih preiskav, število preiskav v teku in število preiskav, ki so bile v zadevnem obdobju zaključene. |
| --- | --- |

(78)

Za večjo preglednost in boljše obveščanje o sistemih sankcij bi morali pristojni organi letno posredovati ESMA podatke v anonimni in zbirni obliki. Ti podatki bi morali med drugim vključevati število začetih preiskav, število preiskav v teku in število preiskav, ki so bile v zadevnem obdobju zaključene.

| (79) | Obdelavo osebnih podatkov, ki jo izvaja ESMA v okviru te uredbe in pod nadzorom pristojnih organov držav članic, zlasti neodvisnih javnih organov, ki jih imenujejo države članice, urejata Direktiva 95/46/ES in Uredba (ES) št. 45/2001. Vsaka izmenjava ali prenos informacij s strani pristojnih organov bi morala biti v skladu s pravili o posredovanju osebnih podatkov, določenimi v Direktivi 95/46/ES. Vsaka izmenjava ali prenos informacij s strani ESMA bi morala biti v skladu s pravili o posredovanju osebnih podatkov, določenimi v Uredbi (ES) št. 45/2001. |
| --- | --- |

(79)

Obdelavo osebnih podatkov, ki jo izvaja ESMA v okviru te uredbe in pod nadzorom pristojnih organov držav članic, zlasti neodvisnih javnih organov, ki jih imenujejo države članice, urejata Direktiva 95/46/ES in Uredba (ES) št. 45/2001. Vsaka izmenjava ali prenos informacij s strani pristojnih organov bi morala biti v skladu s pravili o posredovanju osebnih podatkov, določenimi v Direktivi 95/46/ES. Vsaka izmenjava ali prenos informacij s strani ESMA bi morala biti v skladu s pravili o posredovanju osebnih podatkov, določenimi v Uredbi (ES) št. 45/2001.

| (80) | Ta uredba ter delegirani akti, izvedbeni akti, regulativni tehnični standardi o izvajanju tehničnih standardov in smernice, sprejeti v skladu s to uredbo, ne posegajo v uporabo pravil Unije o konkurenci. |
| --- | --- |

(80)

Ta uredba ter delegirani akti, izvedbeni akti, regulativni tehnični standardi o izvajanju tehničnih standardov in smernice, sprejeti v skladu s to uredbo, ne posegajo v uporabo pravil Unije o konkurenci.

| (81) | Za podrobno določitev zahtev iz te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejetje aktov v skladu s členom 290 PDEU v zvezi z izvzetjem iz področja uporabe te uredbe izključili določene javne organe in centralne banke tretjih držav ter določene uradno imenovane javne organe tretjih držav, ki so z Unijo sklenile sporazum o povezavi v smislu člena 25 Direktive 2003/87/ES; kazalniki manipulativnega ravnanja iz Priloge I k tej uredbi; pragi za določanje uporabe obveznosti glede javnega razkritja za udeležence na trgu s pravicami do emisije; okoliščinami, v katerih se lahko dovoli trgovanje v zaprtem obdobju; ter vrstami določenih prenosov, ki jih izvedejo osebe, ki opravljajo poslovodne naloge, ali osebe, ki so tesno povezane z njimi, kar bi sprožilo obveznost sporočanja. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, tudi na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da se zadevni dokumenti posredujejo Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. |
| --- | --- |

(81)

Za podrobno določitev zahtev iz te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejetje aktov v skladu s členom 290 PDEU v zvezi z izvzetjem iz področja uporabe te uredbe izključili določene javne organe in centralne banke tretjih držav ter določene uradno imenovane javne organe tretjih držav, ki so z Unijo sklenile sporazum o povezavi v smislu člena 25 Direktive 2003/87/ES; kazalniki manipulativnega ravnanja iz Priloge I k tej uredbi; pragi za določanje uporabe obveznosti glede javnega razkritja za udeležence na trgu s pravicami do emisije; okoliščinami, v katerih se lahko dovoli trgovanje v zaprtem obdobju; ter vrstami določenih prenosov, ki jih izvedejo osebe, ki opravljajo poslovodne naloge, ali osebe, ki so tesno povezane z njimi, kar bi sprožilo obveznost sporočanja. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, tudi na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da se zadevni dokumenti posredujejo Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način.

| (82) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe v zvezi s postopki za poročanje o kršitvah te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za določitev teh postopkov, vključno z ureditvami za nadaljnje spremljanje poročil ter ukrepi za zaščito oseb, ki delajo na podlagi pogodbe o zaposlitvi, in ukrepi za varstvo osebnih podatkov. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (15). |
| --- | --- |

(82)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe v zvezi s postopki za poročanje o kršitvah te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za določitev teh postopkov, vključno z ureditvami za nadaljnje spremljanje poročil ter ukrepi za zaščito oseb, ki delajo na podlagi pogodbe o zaposlitvi, in ukrepi za varstvo osebnih podatkov. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (15).

| (83) | S tehničnimi standardi na področju finančnih storitev bi bilo treba zagotoviti enotne pogoje za zadeve, ki jih zajema ta uredba, po vsej Uniji. Ker je ESMA organ z visoko specializiranimi strokovnjaki, bi bilo učinkovito in ustrezno, da pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov in osnutke izvedbenih tehničnih standardov, ki ne vključujejo izbir politik, pri čemer se ti osnutki predložijo Komisiji. |
| --- | --- |

(83)

S tehničnimi standardi na področju finančnih storitev bi bilo treba zagotoviti enotne pogoje za zadeve, ki jih zajema ta uredba, po vsej Uniji. Ker je ESMA organ z visoko specializiranimi strokovnjaki, bi bilo učinkovito in ustrezno, da pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov in osnutke izvedbenih tehničnih standardov, ki ne vključujejo izbir politik, pri čemer se ti osnutki predložijo Komisiji.

| (84) | Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo, da sprejme osnutke regulativnih tehničnih standardov, ki jih pripravi ESMA, da bi določila vsebino obvestil, ki jih morajo pripraviti upravljavci reguliranih trgov, MTF in OTF v zvezi s finančnimi instrumenti, ki so sprejeti v trgovanje, se z njimi trguje ali je bil zanje vložen zahtevek za sprejem v trgovanje na njihovem mestu trgovanja; način in pogoje za zbiranje, objavo in hrambo seznama teh instrumentov pri ESMA; pogoje, ki jih morajo izpolnjevati programi ponovnega odkupa in ukrepi za stabilizacijo, vključno s pogoji za trgovanje, omejitvami časa in obsega, obveznostma razkritja in poročanja ter cenovnimi pogoji za stabilizacijo; v zvezi s postopki in ureditvami, sistemi za mesta trgovanja za preprečevanje in odkrivanje zlorabe trga ter sistemi in predlogami, ki jih morajo osebe uporabljati za odkrivanje sumljivih naročil in poslov ter poročanje o njih; ustrezne ureditve, postopke in zahteve glede vodenja evidenc v procesu tržnih raziskav in v zvezi s tehničnimi rešitvami za kategorije oseb, za objektivno predstavitev informacij, s katerimi se priporoča naložbena strategija, ter za razkritje posameznih interesov ali navedbe nasprotja interesov, z delegiranimi akti v skladu s členom 290 PDEU in členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (16). Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, tudi na ravni strokovnjakov. |
| --- | --- |

(84)

Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo, da sprejme osnutke regulativnih tehničnih standardov, ki jih pripravi ESMA, da bi določila vsebino obvestil, ki jih morajo pripraviti upravljavci reguliranih trgov, MTF in OTF v zvezi s finančnimi instrumenti, ki so sprejeti v trgovanje, se z njimi trguje ali je bil zanje vložen zahtevek za sprejem v trgovanje na njihovem mestu trgovanja; način in pogoje za zbiranje, objavo in hrambo seznama teh instrumentov pri ESMA; pogoje, ki jih morajo izpolnjevati programi ponovnega odkupa in ukrepi za stabilizacijo, vključno s pogoji za trgovanje, omejitvami časa in obsega, obveznostma razkritja in poročanja ter cenovnimi pogoji za stabilizacijo; v zvezi s postopki in ureditvami, sistemi za mesta trgovanja za preprečevanje in odkrivanje zlorabe trga ter sistemi in predlogami, ki jih morajo osebe uporabljati za odkrivanje sumljivih naročil in poslov ter poročanje o njih; ustrezne ureditve, postopke in zahteve glede vodenja evidenc v procesu tržnih raziskav in v zvezi s tehničnimi rešitvami za kategorije oseb, za objektivno predstavitev informacij, s katerimi se priporoča naložbena strategija, ter za razkritje posameznih interesov ali navedbe nasprotja interesov, z delegiranimi akti v skladu s členom 290 PDEU in členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (16). Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, tudi na ravni strokovnjakov.

| (85) | Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo tudi za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov z izvedbenimi akti v skladu s členom 291 PDEU in členom 15 Uredbe (EU) št. 1093/2010. ESMA bi moral biti zadolžen za pripravo izvedbenih tehničnih standardov, ki se predložijo Komisiji, v zvezi z razkritjem notranjih informacij javnosti, obliko seznamov oseb z dostopom do notranjih informacij ter obrazci in postopki za sodelovanje in izmenjavo informacij med pristojnimi organi ter med pristojnimi organi in z ESMA. |
| --- | --- |

(85)

Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo tudi za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov z izvedbenimi akti v skladu s členom 291 PDEU in členom 15 Uredbe (EU) št. 1093/2010. ESMA bi moral biti zadolžen za pripravo izvedbenih tehničnih standardov, ki se predložijo Komisiji, v zvezi z razkritjem notranjih informacij javnosti, obliko seznamov oseb z dostopom do notranjih informacij ter obrazci in postopki za sodelovanje in izmenjavo informacij med pristojnimi organi ter med pristojnimi organi in z ESMA.

| (86) | Ker cilja te uredbe, in sicer preprečiti zlorabo trga v obliki trgovanja z notranjimi informacijami, njihovega protipravnega razkritja in tržne manipulacije, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov ukrepov lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(86)

Ker cilja te uredbe, in sicer preprečiti zlorabo trga v obliki trgovanja z notranjimi informacijami, njihovega protipravnega razkritja in tržne manipulacije, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov ukrepov lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

| (87) | Ker določbe Direktive 2003/6/ES niso več ustrezne ali zadostne, bi bilo treba navedeno direktivo razveljaviti od 3. julija 2016. Zahteve in prepovedi iz te uredbe so tesno povezane z zahtevami in prepovedmi iz Direktive 2014/65/EU, zato bi se morale začeti uporabljati od datuma začetka uporabe navedene direktive. |
| --- | --- |

(87)

Ker določbe Direktive 2003/6/ES niso več ustrezne ali zadostne, bi bilo treba navedeno direktivo razveljaviti od 3. julija 2016. Zahteve in prepovedi iz te uredbe so tesno povezane z zahtevami in prepovedmi iz Direktive 2014/65/EU, zato bi se morale začeti uporabljati od datuma začetka uporabe navedene direktive.

| (88) | Za pravilno uporabo te uredbe morajo države članice sprejeti vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da je do 3. julija 2016 njihovo nacionalno pravo skladno z določbami te uredbe glede pristojnih organov in njihovih pooblastil, upravnih kazni in drugih upravnih ukrepov, poročanja o kršitvah, ter objave odločitev. |
| --- | --- |

(88)

Za pravilno uporabo te uredbe morajo države članice sprejeti vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da je do 3. julija 2016 njihovo nacionalno pravo skladno z določbami te uredbe glede pristojnih organov in njihovih pooblastil, upravnih kazni in drugih upravnih ukrepov, poročanja o kršitvah, ter objave odločitev.

| (89) | Evropski nadzornik za varstvo podatkov je podal mnenje 10. februarja 2012 (17) – |
| --- | --- |

(89)

Evropski nadzornik za varstvo podatkov je podal mnenje 10. februarja 2012 (17) –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE 1

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Predmet urejanja

Ta uredba vzpostavlja skupen regulativni okvir za trgovanje z notranjimi informacijami, njihovo protipravno razkritje in tržno manipulacijo (zloraba trga), kot tudi ukrepe za preprečitev zlorabe trga, da bi se zagotovila celovitost finančnih trgov v Uniji ter povečala zaščita vlagateljev in zaupanja v te trge.

Člen 2

Področje uporabe

1.   Ta uredba se uporablja za:

| (a) | finančne instrumente, ki so uvrščeni v trgovanje na reguliranem trgu ali za katere je bil vložen zahtevek za uvrstitev v trgovanje na reguliranem trgu; |
| --- | --- |

(a)

finančne instrumente, ki so uvrščeni v trgovanje na reguliranem trgu ali za katere je bil vložen zahtevek za uvrstitev v trgovanje na reguliranem trgu;

| (b) | finančne instrumente, s katerimi se trguje v MTF in ki so uvrščeni v trgovanje v MTF ali za katere je bil vložen zahtevek za uvrstitev v MTF; |
| --- | --- |

(b)

finančne instrumente, s katerimi se trguje v MTF in ki so uvrščeni v trgovanje v MTF ali za katere je bil vložen zahtevek za uvrstitev v MTF;

| (c) | finančne instrumente, s katerimi se trguje v okviru OTF; |
| --- | --- |

(c)

finančne instrumente, s katerimi se trguje v okviru OTF;

| (d) | finančne instrumente, ki niso zajeti v točkah (a), (b) ali (c), katerih cena ali vrednost je odvisna od cene ali vrednosti finančnega instrumenta iz teh točk ali vpliva nanjo in ki vključujejo posle kreditnih zamenjav ali pogodbe za razliko, vendar niso omejeni nanje. |
| --- | --- |

(d)

finančne instrumente, ki niso zajeti v točkah (a), (b) ali (c), katerih cena ali vrednost je odvisna od cene ali vrednosti finančnega instrumenta iz teh točk ali vpliva nanjo in ki vključujejo posle kreditnih zamenjav ali pogodbe za razliko, vendar niso omejeni nanje.

Ta uredba se uporablja tudi za ravnanje ali posle, vključno s ponudbami, v zvezi z licitiranjem na dražbenem sistemu, ki je potrjen kot regulirani trg pravic do emisije ali drugih finančnih produktov na dražbi na podlagi teh pravic, vključno kadar finančni produkti na dražbi niso finančni instrumenti, v skladu z Uredbo (EU) št. 1031/2010. Brez poseganja v katero koli izmed posebnih določb v zvezi s ponudbami, predloženimi v okviru dražbe, se vse zahteve in prepovedi iz te uredbe v zvezi z naročili za trgovanje uporabljajo za tovrstne ponudbe.

2.   Člena 12 in 15 se uporabljata tudi za:

| (a) | blagovne promptne pogodbe, ki niso energetski proizvodi na debelo, kadar posel, naročilo ali ravnanje vpliva na ceno ali vrednost finančnega instrumenta iz odstavka 1; |
| --- | --- |

(a)

blagovne promptne pogodbe, ki niso energetski proizvodi na debelo, kadar posel, naročilo ali ravnanje vpliva na ceno ali vrednost finančnega instrumenta iz odstavka 1;

| (b) | vrste finančnih instrumentov, vključno s pogodbami na izvedene finančne instrumente ali izvedenimi finančnimi instrumenti za prenos kreditnega tveganja, kadar posel, naročilo, ponudba ali ravnanje vpliva ali bo verjetno vplivalo na ceno ali vrednost blagovne promptne pogodbe, če je cena ali vrednost odvisna od cene ali vrednosti teh finančnih instrumentov, in |
| --- | --- |

(b)

vrste finančnih instrumentov, vključno s pogodbami na izvedene finančne instrumente ali izvedenimi finančnimi instrumenti za prenos kreditnega tveganja, kadar posel, naročilo, ponudba ali ravnanje vpliva ali bo verjetno vplivalo na ceno ali vrednost blagovne promptne pogodbe, če je cena ali vrednost odvisna od cene ali vrednosti teh finančnih instrumentov, in

| (c) | ravnanje v zvezi z referenčnimi merili. |
| --- | --- |

(c)

ravnanje v zvezi z referenčnimi merili.

3.   Ta uredba se uporablja za vsak posel, naročilo ali ravnanje v zvezi z vsemi finančnimi instrumenti iz odstavkov 1 in 2, ne glede na to, ali tak posel, naročilo ali ravnanje potekajo na mestu trgovanja.

4.   Prepovedi in zahteve iz te uredbe veljajo za dejanja in opustitve v Uniji in v tretji državi v zvezi z instrumenti iz odstavkov 1 in 2.

Člen 3

Opredelitev pojmov

1.   V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| 1. | „finančni instrument“ pomeni finančni instrument, kot je opredeljen v točki 15 člena 4(1) Direktive 2014/65/EU; |
| --- | --- |

1.

„finančni instrument“ pomeni finančni instrument, kot je opredeljen v točki 15 člena 4(1) Direktive 2014/65/EU;

| 2. | „investicijsko podjetje“ pomeni investicijsko podjetje, kot je opredeljeno v točki 1 člena 4(1) Direktive 2014/65/EU; |
| --- | --- |

2.

„investicijsko podjetje“ pomeni investicijsko podjetje, kot je opredeljeno v točki 1 člena 4(1) Direktive 2014/65/EU;

| 3. | „kreditna institucija“ pomeni kreditno institucijo, kot je opredeljena v točki 1 člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (18); |
| --- | --- |

3.

„kreditna institucija“ pomeni kreditno institucijo, kot je opredeljena v točki 1 člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (18);

| 4. | „finančna institucija“ pomeni finančno institucijo, kot je opredeljena v točki 26 člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- |

4.

„finančna institucija“ pomeni finančno institucijo, kot je opredeljena v točki 26 člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013;

| 5. | „upravljavec trga“ pomeni upravljavca trga, kot je opredeljen v točki 18 člena 4(1) Direktive 2014/65/EU; |
| --- | --- |

5.

„upravljavec trga“ pomeni upravljavca trga, kot je opredeljen v točki 18 člena 4(1) Direktive 2014/65/EU;

| 6. | „regulirani trg“ pomeni regulirani trg, kot je opredeljen v točki 21 člena 4(1) Direktive 2014/65/EU; |
| --- | --- |

6.

„regulirani trg“ pomeni regulirani trg, kot je opredeljen v točki 21 člena 4(1) Direktive 2014/65/EU;

| 7. | „večstranski sistem trgovanja“ ali „MTF“ pomeni večstranski sistem, kot je opredeljen v točki 22 člena 4(1) Direktive 2014/65/EU; |
| --- | --- |

7.

„večstranski sistem trgovanja“ ali „MTF“ pomeni večstranski sistem, kot je opredeljen v točki 22 člena 4(1) Direktive 2014/65/EU;

| 8. | „organizirani sistem trgovanja“ ali „OTF“ pomeni sistem ali instrument v Uniji, kot je opredeljen v točki 23 člena 4(1) Direktive 2014/65/EU; |
| --- | --- |

8.

„organizirani sistem trgovanja“ ali „OTF“ pomeni sistem ali instrument v Uniji, kot je opredeljen v točki 23 člena 4(1) Direktive 2014/65/EU;

| 9. | „sprejeta tržna praksa“ pomeni posebno tržno prakso, ki jo pristojni organ sprejme v skladu s členom 13; |
| --- | --- |

9.

„sprejeta tržna praksa“ pomeni posebno tržno prakso, ki jo pristojni organ sprejme v skladu s členom 13;

| 10. | „mesto trgovanja“ pomeni mesto trgovanja, kot je opredeljeno v točki 24 člena 4(1) Direktive 2014/65/EU; |
| --- | --- |

10.

„mesto trgovanja“ pomeni mesto trgovanja, kot je opredeljeno v točki 24 člena 4(1) Direktive 2014/65/EU;

| 11. | „zagonski trg MSP“ pomeni zagonski trg MSP, kot je opredeljen v točki 12 člena 4(1) Direktive 2014/65/EU; |
| --- | --- |

11.

„zagonski trg MSP“ pomeni zagonski trg MSP, kot je opredeljen v točki 12 člena 4(1) Direktive 2014/65/EU;

| 12. | „pristojni organ“ pomeni organ, imenovan v skladu s členom 22, razen če je določeno drugače v tej uredbi; |
| --- | --- |

12.

„pristojni organ“ pomeni organ, imenovan v skladu s členom 22, razen če je določeno drugače v tej uredbi;

| 13. | „oseba“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo; |
| --- | --- |

13.

„oseba“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo;

| 14. | „blago“ pomeni blago, kot je opredeljeno v točki 1 člena 2 Uredbe Komisije (ES) št. 1287/2006 (19); |
| --- | --- |

14.

„blago“ pomeni blago, kot je opredeljeno v točki 1 člena 2 Uredbe Komisije (ES) št. 1287/2006 (19);

| 15. | „blagovna promptna pogodba“ pomeni pogodbo za dobavo blaga, s katerim se trguje na promptnem trgu in ki se dostavi takoj ob poravnavi posla, in pogodbo za dobavo blaga, ki ni finančni instrument, vključno s fizično poravnano terminsko pogodbo; |
| --- | --- |

15.

„blagovna promptna pogodba“ pomeni pogodbo za dobavo blaga, s katerim se trguje na promptnem trgu in ki se dostavi takoj ob poravnavi posla, in pogodbo za dobavo blaga, ki ni finančni instrument, vključno s fizično poravnano terminsko pogodbo;

| 16. | „promptni trg“ pomeni blagovni trg, na katerem se za blago plačuje v gotovini, blago pa se dostavi takoj ob poravnavi posla, in druge nefinančne trge, kot so terminski trgi za blago; |
| --- | --- |

16.

„promptni trg“ pomeni blagovni trg, na katerem se za blago plačuje v gotovini, blago pa se dostavi takoj ob poravnavi posla, in druge nefinančne trge, kot so terminski trgi za blago;

| 17. | „program ponovnega odkupa“ pomeni trgovanje z lastnimi delnicami v skladu s členi 21 do 27 Direktive 2012/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta (20); |
| --- | --- |

17.

„program ponovnega odkupa“ pomeni trgovanje z lastnimi delnicami v skladu s členi 21 do 27 Direktive 2012/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta (20);

| 18. | „algoritemsko trgovanje“ pomeni algoritemsko trgovanje, kot je opredeljeno v točki 39 člena 4(1) Direktive 2014/65/EU; |
| --- | --- |

18.

„algoritemsko trgovanje“ pomeni algoritemsko trgovanje, kot je opredeljeno v točki 39 člena 4(1) Direktive 2014/65/EU;

| 19. | „pravica do emisije“ pomeni pravico do emisije, kot je opisana v točki 11 oddelka C Priloge I k Direktivi 2014/65/EU; |
| --- | --- |

19.

„pravica do emisije“ pomeni pravico do emisije, kot je opisana v točki 11 oddelka C Priloge I k Direktivi 2014/65/EU;

| 20. | „udeleženec na trgu s pravicami do emisije“ pomeni vsako osebo, ki sklepa posle s pravicami do emisije, vključno z oddajo naročil za trgovanje, finančne produkte na dražbi na podlagi teh pravic, ali izvedeni finančni instrumenti iz teh pravic, in ki niso izvzeti na podlagi drugega pododstavka člena 17(2); |
| --- | --- |

20.

„udeleženec na trgu s pravicami do emisije“ pomeni vsako osebo, ki sklepa posle s pravicami do emisije, vključno z oddajo naročil za trgovanje, finančne produkte na dražbi na podlagi teh pravic, ali izvedeni finančni instrumenti iz teh pravic, in ki niso izvzeti na podlagi drugega pododstavka člena 17(2);

| 21. | „izdajatelj“ pomeni pravno osebo zasebnega ali javnega prava, ki izdaja ali predlaga izdajanje finančnih instrumentov, v primeru potrdil o lastništvu, ki predstavljajo finančne instrumente, pa je to izdajatelj predstavljenega finančnega instrumenta; |
| --- | --- |

21.

„izdajatelj“ pomeni pravno osebo zasebnega ali javnega prava, ki izdaja ali predlaga izdajanje finančnih instrumentov, v primeru potrdil o lastništvu, ki predstavljajo finančne instrumente, pa je to izdajatelj predstavljenega finančnega instrumenta;

| 22. | „energetski proizvod na debelo“ pomeni energetski proizvod na debelo, kot je opredeljen v točki 4 člena 2 Uredbe (EU) št. 1227/2011; |
| --- | --- |

22.

„energetski proizvod na debelo“ pomeni energetski proizvod na debelo, kot je opredeljen v točki 4 člena 2 Uredbe (EU) št. 1227/2011;

| 23. | „nacionalni regulativni organ“ pomeni nacionalni regulativni organ, kot je opredeljen v točki 10 člena 2 Uredbe (EU) št. 1227/2011; |
| --- | --- |

23.

„nacionalni regulativni organ“ pomeni nacionalni regulativni organ, kot je opredeljen v točki 10 člena 2 Uredbe (EU) št. 1227/2011;

| 24. | „izvedeni finančni instrumenti na blago“ pomeni izvedene finančne instrumente na blago, kot so opredeljeni v točki 30 člena 2(1) Uredbe (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (21); |
| --- | --- |

24.

„izvedeni finančni instrumenti na blago“ pomeni izvedene finančne instrumente na blago, kot so opredeljeni v točki 30 člena 2(1) Uredbe (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (21);

| 25. | „oseba, ki opravlja poslovodne naloge“ pomeni osebo pri izdajatelju, udeleženca na trgu s pravicami do emisije ali drugi subjekt iz člena 19(10), ki je:






  (a) | član upravnega, poslovodnega ali nadzornega organa tega subjekta; |
| --- | --- | --- |

25.

„oseba, ki opravlja poslovodne naloge“ pomeni osebo pri izdajatelju, udeleženca na trgu s pravicami do emisije ali drugi subjekt iz člena 19(10), ki je:

(a)

član upravnega, poslovodnega ali nadzornega organa tega subjekta;

| (b) | izvršni član, ki ni član organov iz točke (a) in ki ima redni dostop do notranjih informacij, neposredno ali posredno povezanih s tem subjektom, in pristojnost za sprejemanje poslovodnih odločitev, ki vplivajo na prihodnji razvoj in poslovne možnosti tega izdajatelja; |
| --- | --- |

(b)

izvršni član, ki ni član organov iz točke (a) in ki ima redni dostop do notranjih informacij, neposredno ali posredno povezanih s tem subjektom, in pristojnost za sprejemanje poslovodnih odločitev, ki vplivajo na prihodnji razvoj in poslovne možnosti tega izdajatelja;

| 26. | „oseba, ki je tesno povezana“ pomeni:






  (a) | zakonca ali partnerja, ki po nacionalnem pravu šteje kot enakovreden zakoncu; |
| --- | --- | --- |

26.

„oseba, ki je tesno povezana“ pomeni:

(a)

zakonca ali partnerja, ki po nacionalnem pravu šteje kot enakovreden zakoncu;

| (b) | vzdrževane otroke v skladu z nacionalnim pravom; |
| --- | --- |

(b)

vzdrževane otroke v skladu z nacionalnim pravom;

| (c) | sorodnika, ki je na dan zadevnega posla vsaj eno leto živel v istem gospodinjstvu, ali |
| --- | --- |

(c)

sorodnika, ki je na dan zadevnega posla vsaj eno leto živel v istem gospodinjstvu, ali

| (d) | pravno osebo, skrbnika ali osebno družbo, katere poslovodne naloge opravlja oseba, ki opravlja poslovodne naloge, ali oseba iz točke (a), (b) ali (c), ki jo neposredno ali posredno nadzira taka oseba, ki se ustanovi v korist take osebe, ali katere ekonomski interesi so v bistvu enakovredni tistim, ki jih ima taka oseba; |
| --- | --- |

(d)

pravno osebo, skrbnika ali osebno družbo, katere poslovodne naloge opravlja oseba, ki opravlja poslovodne naloge, ali oseba iz točke (a), (b) ali (c), ki jo neposredno ali posredno nadzira taka oseba, ki se ustanovi v korist take osebe, ali katere ekonomski interesi so v bistvu enakovredni tistim, ki jih ima taka oseba;

| 27. | „zapisi podatkov o prometu“ pomeni zapise podatkov o prometu, kot so opredeljeni v točki (b) drugega pododstavka člena 2 Direktive 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta (22); |
| --- | --- |

27.

„zapisi podatkov o prometu“ pomeni zapise podatkov o prometu, kot so opredeljeni v točki (b) drugega pododstavka člena 2 Direktive 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta (22);

| 28. | „oseba, ki se v okviru svojega poklica dogovarja za posle ali jih izvaja,“ pomeni osebo, ki v okviru svojega poklica sprejema in posreduje naročila ali izvaja posle s finančnimi instrumenti; |
| --- | --- |

28.

„oseba, ki se v okviru svojega poklica dogovarja za posle ali jih izvaja,“ pomeni osebo, ki v okviru svojega poklica sprejema in posreduje naročila ali izvaja posle s finančnimi instrumenti;

| 29. | „referenčno merilo“ pomeni kateri koli indeks ali podatek, ki je na voljo javnosti ali je objavljen in ki se občasno ali redno določi z uporabo formule ali na podlagi: vrednosti enega ali več osnovnih sredstev ali cen, vključno z ocenjenimi cenami, dejanskimi ali ocenjenimi obrestnimi merami ali drugimi vrednostmi, ali podatkov iz ankete, na podlagi katerega se določi znesek, plačljiv pri finančnem instrumentu, ali vrednost finančnega instrumenta; |
| --- | --- |

29.

„referenčno merilo“ pomeni kateri koli indeks ali podatek, ki je na voljo javnosti ali je objavljen in ki se občasno ali redno določi z uporabo formule ali na podlagi: vrednosti enega ali več osnovnih sredstev ali cen, vključno z ocenjenimi cenami, dejanskimi ali ocenjenimi obrestnimi merami ali drugimi vrednostmi, ali podatkov iz ankete, na podlagi katerega se določi znesek, plačljiv pri finančnem instrumentu, ali vrednost finančnega instrumenta;

| 30. | „vzdrževalec trga“ pomeni vzdrževalca trga, kot je opredeljen v točki 7 člena 4(1) Direktive 2014/65/EU; |
| --- | --- |

30.

„vzdrževalec trga“ pomeni vzdrževalca trga, kot je opredeljen v točki 7 člena 4(1) Direktive 2014/65/EU;

| 31. | „povečevanje deleža“ pomeni pridobitev vrednostnih papirjev družbe, ki ne sproži pravne ali regulativne obveznosti objave ponudbe za prevzem v zvezi s to družbo; |
| --- | --- |

31.

„povečevanje deleža“ pomeni pridobitev vrednostnih papirjev družbe, ki ne sproži pravne ali regulativne obveznosti objave ponudbe za prevzem v zvezi s to družbo;

| 32. | „udeleženec na trgu, ki razkriva informacije“ pomeni osebo iz kategorij, določenih v točkah (a) do (d) člena 11(1) ali člena 11(2), ki razkriva informacije v okviru sondiranja trga; |
| --- | --- |

32.

„udeleženec na trgu, ki razkriva informacije“ pomeni osebo iz kategorij, določenih v točkah (a) do (d) člena 11(1) ali člena 11(2), ki razkriva informacije v okviru sondiranja trga;

| 33. | „visokofrekvenčno trgovanje“ pomeni tehniko visokofrekvenčnega algoritemskega trgovanja, kot je opredeljena v točki (40) člena 4(1) Direktive 2014/65/EU; |
| --- | --- |

33.

„visokofrekvenčno trgovanje“ pomeni tehniko visokofrekvenčnega algoritemskega trgovanja, kot je opredeljena v točki (40) člena 4(1) Direktive 2014/65/EU;

| 34. | „informacije, ki priporočajo ali predlagajo naložbene strategije“ pomeni informacije:






  (i) | ki jih izdela neodvisni analitik, investicijsko podjetje, kreditna institucija, katera koli druga oseba, katere glavna dejavnost je izdelava naložbenih priporočil, ali fizična oseba, ki dela zanje v okviru pogodbe o zaposlitvi ali kako drugače, pri čemer te informacije neposredno ali posredno izražajo določen naložbeni predlog glede finančnega instrumenta ali izdajatelja, ali |
| --- | --- | --- |

34.

„informacije, ki priporočajo ali predlagajo naložbene strategije“ pomeni informacije:

(i)

ki jih izdela neodvisni analitik, investicijsko podjetje, kreditna institucija, katera koli druga oseba, katere glavna dejavnost je izdelava naložbenih priporočil, ali fizična oseba, ki dela zanje v okviru pogodbe o zaposlitvi ali kako drugače, pri čemer te informacije neposredno ali posredno izražajo določen naložbeni predlog glede finančnega instrumenta ali izdajatelja, ali

| (ii) | ki jih izdelajo osebe, ki niso osebe iz točke (i), s katerimi se neposredno predlaga določena naložbena odločitev glede finančnega instrumenta; |
| --- | --- |

(ii)

ki jih izdelajo osebe, ki niso osebe iz točke (i), s katerimi se neposredno predlaga določena naložbena odločitev glede finančnega instrumenta;

| 35. | „naložbeno priporočilo“ pomeni informacije, namenjene distribucijskim potem za širjenje informacij ali javnosti, s katerimi se, eksplicitno ali implicitno, priporoča ali predlaga naložbena strategija glede enega ali več finančnih instrumentov ali izdajateljev, vključno z vsakim mnenjem o sedanji ali prihodnji vrednosti ali ceni takšnih instrumentov. |
| --- | --- |

35.

„naložbeno priporočilo“ pomeni informacije, namenjene distribucijskim potem za širjenje informacij ali javnosti, s katerimi se, eksplicitno ali implicitno, priporoča ali predlaga naložbena strategija glede enega ali več finančnih instrumentov ali izdajateljev, vključno z vsakim mnenjem o sedanji ali prihodnji vrednosti ali ceni takšnih instrumentov.

2.   Za namene člena 5 se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „vrednostni papirji“ pomeni:






  (i) | delnice in druge vrednostne papirje, enakovredne delnicam; |
| --- | --- | --- |

(a)

„vrednostni papirji“ pomeni:

(i)

delnice in druge vrednostne papirje, enakovredne delnicam;

| (ii) | obveznice in druge oblike listinjenega dolga ali |
| --- | --- |

(ii)

obveznice in druge oblike listinjenega dolga ali

| (iii) | listinjeni dolg, ki je spremenljiv v delnice ali druge vrednostne papirje, enakovredne delnicam, ali zamenljiv zanje; |
| --- | --- |

(iii)

listinjeni dolg, ki je spremenljiv v delnice ali druge vrednostne papirje, enakovredne delnicam, ali zamenljiv zanje;

| (b) | „povezani instrumenti“ pomeni naslednje finančne instrumente, vključno s tistimi, ki niso sprejeti v trgovanje ali se z njimi ne trguje na mestu trgovanja ali za katere ni bil vložen zahtevek za uvrstitev v trgovanje na mestu trgovanja:






  (i) | pogodbe ali pravice do vpisa, pridobitve ali odtujitve vrednostnih papirjev; |
| --- | --- | --- |

(b)

„povezani instrumenti“ pomeni naslednje finančne instrumente, vključno s tistimi, ki niso sprejeti v trgovanje ali se z njimi ne trguje na mestu trgovanja ali za katere ni bil vložen zahtevek za uvrstitev v trgovanje na mestu trgovanja:

(i)

pogodbe ali pravice do vpisa, pridobitve ali odtujitve vrednostnih papirjev;

| (ii) | izvedeni finančni instrumenti za vrednostne papirje; |
| --- | --- |

(ii)

izvedeni finančni instrumenti za vrednostne papirje;

| (iii) | kadar so vrednostni papirji spremenljivi in zamenljivi dolžniški instrumenti, vrednostni papirji, v katere je mogoče te spremenljive in zamenljive dolžniške instrumente spremeniti ali za katere jih je mogoče zamenjati; |
| --- | --- |

(iii)

kadar so vrednostni papirji spremenljivi in zamenljivi dolžniški instrumenti, vrednostni papirji, v katere je mogoče te spremenljive in zamenljive dolžniške instrumente spremeniti ali za katere jih je mogoče zamenjati;

| (iv) | instrumenti, ki jih izda ali zanje jamči izdajatelj ali porok vrednostnih papirjev in katerih tržna cena bo verjetno bistveno vplivala na ceno vrednostnih papirjev ali obratno; |
| --- | --- |

(iv)

instrumenti, ki jih izda ali zanje jamči izdajatelj ali porok vrednostnih papirjev in katerih tržna cena bo verjetno bistveno vplivala na ceno vrednostnih papirjev ali obratno;

| (v) | kadar so vrednostni papirji vrednostni papirji, ki so enakovredni delnicam, delnice, ki jih predstavljajo ti vrednostni papirji, in kateri koli drugi vrednostni papirji, enakovredni tem delnicam; |
| --- | --- |

(v)

kadar so vrednostni papirji vrednostni papirji, ki so enakovredni delnicam, delnice, ki jih predstavljajo ti vrednostni papirji, in kateri koli drugi vrednostni papirji, enakovredni tem delnicam;

| (c) | „večja distribucija“ pomeni prvo ali nadaljnjo prodajo vrednostnih papirjev, ki je ločena od običajnega trgovanja tako glede zneska vrednosti vrednostnih papirjev, ki bodo ponujeni, kot glede načina prodaje, ki bo uporabljen; |
| --- | --- |

(c)

„večja distribucija“ pomeni prvo ali nadaljnjo prodajo vrednostnih papirjev, ki je ločena od običajnega trgovanja tako glede zneska vrednosti vrednostnih papirjev, ki bodo ponujeni, kot glede načina prodaje, ki bo uporabljen;

| (d) | „stabilizacija“ pomeni vsak nakup ali ponudbo za nakup vrednostnih papirjev ali poslovanje s povezanimi instrumenti, ki so jim enakovredni, ki ga izvede kreditna institucija ali investicijsko podjetje v okviru večje distribucije takih vrednostnih papirjev izključno z namenom podpreti tržno ceno teh vrednostnih papirjev v vnaprej določenem obdobju zaradi pritiska na prodajo teh vrednostnih papirjev. |
| --- | --- |

(d)

„stabilizacija“ pomeni vsak nakup ali ponudbo za nakup vrednostnih papirjev ali poslovanje s povezanimi instrumenti, ki so jim enakovredni, ki ga izvede kreditna institucija ali investicijsko podjetje v okviru večje distribucije takih vrednostnih papirjev izključno z namenom podpreti tržno ceno teh vrednostnih papirjev v vnaprej določenem obdobju zaradi pritiska na prodajo teh vrednostnih papirjev.

Člen 4

Obvestila in seznam finančnih instrumentov

1.   Upravljavci reguliranih trgov, investicijska podjetja in upravljavci trga, ki upravljajo MTF ali OTF, pristojni organ nemudoma obvestijo o vrednosti vsakega finančnega instrumenta, za katerega je vložen zahtevek za uvrstitev v trgovanje na njihovem mestu trgovanj, ki je uvrščen v trgovanje, ali s katerim se prvič trguje.

Pristojni organ o mestu trgovanja obvestijo tudi, kadar se z instrumentom preneha trgovati ali ni več uvrščen v trgovanje, razen če je datum, ko se z instrumentom preneha trgovati ali ko ta ni več uvrščen v trgovanje, znan in naveden v prvem obvestilu v skladu s prvim pododstavkom.

V obvestilih iz tega odstavka se navedejo, kakor je ustrezno, imena in identifikatorji zadevnih finančnih instrumentov ter datum in ura zahtevka za njihovo uvrstitev v trgovanje, uvrstitev v trgovanje z njimi ter datum in ura, ko se z njim trguje prvič.

Upravljavci trga in investicijska podjetja pristojnemu organu mesta trgovanja sporočijo tudi informacije, določene v tretjem pododstavku glede finančnih instrumentov, ki so predmet zahtevka za uvrstitev v trgovanje ali ki so bili uvrščeni v trgovanje pred 2. julijem 2014, in so še uvrščeni v trgovanje ali se z njimi trguje na navedeni datum.

2.   Pristojni organi mesta trgovanja ESMA nemudoma posredujejo obvestila, ki jih prejmejo na podlagi odstavka 1. ESMA takoj po prejemu ta obvestila objavi na svojem spletnem mestu v obliki seznama. ESMA posodobi seznam takoj, ko prejme obvestilo od pristojnega organa mesta trgovanja. Seznam ne omejuje področja uporabe te uredbe.

3.   Seznam vsebuje naslednje informacije:

| (a) | imena in identifikatorje finančnih instrumentov, za katerega je vložen zahtevek za uvrstitev v trgovanje, ki je uvrščen v trgovanje, ali s katerim se prvič trguje na reguliranih trgih, MTF in OTF; |
| --- | --- |

(a)

imena in identifikatorje finančnih instrumentov, za katerega je vložen zahtevek za uvrstitev v trgovanje, ki je uvrščen v trgovanje, ali s katerim se prvič trguje na reguliranih trgih, MTF in OTF;

| (b) | datum in ura zahtevka za njihovo uvrstitev v trgovanje, uvrstitve v trgovanje ali prvega trgovanja; |
| --- | --- |

(b)

datum in ura zahtevka za njihovo uvrstitev v trgovanje, uvrstitve v trgovanje ali prvega trgovanja;

| (c) | podatke o mestih trgovanja, kjer se za finančne instrumente poda zahtevek za uvrstitev v trgovanje, so uvrščeni v trgovanje ali se z njimi prvič trguje; |
| --- | --- |

(c)

podatke o mestih trgovanja, kjer se za finančne instrumente poda zahtevek za uvrstitev v trgovanje, so uvrščeni v trgovanje ali se z njimi prvič trguje;

| (d) | datum in uro, ko se s finančnimi instrumenti preneha trgovati ali ko ti niso več uvrščeni v trgovanje. |
| --- | --- |

(d)

datum in uro, ko se s finančnimi instrumenti preneha trgovati ali ko ti niso več uvrščeni v trgovanje.

4.   Da se zagotovi skladna harmonizacija s tem členom, ESMA razvije osnutke regulativnih tehničnih standardov, s katerimi določi:

| (a) | vsebino uradnih obvestil iz odstavka 1, in |
| --- | --- |

(a)

vsebino uradnih obvestil iz odstavka 1, in

| (b) | način in pogoje za zbiranje, objavo in ohranjanje seznama iz odstavka 3. |
| --- | --- |

(b)

način in pogoje za zbiranje, objavo in ohranjanje seznama iz odstavka 3.

ESMA predloži te osnutke regulativnih tehničnih standardov Komisiji do 3. julija 2015.

Na Komisijo se prenese pooblastilo, da v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (23) sprejme regulativne tehnične standarde iz prvega pododstavka.

5.   Da se zagotovijo enotni pogoji uporabe tega člena, ESMA razvije osnutek izvedbenih tehničnih standardov, s katerimi določi čas, obliko in predlogo za predložitev uradnih obvestil iz odstavkov 1 in 2.

ESMA predloži te osnutke izvedbenih tehničnih standardov Komisiji do 3. julija 2015.

Na Komisijo se prenese pooblastilo, da v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010 sprejme izvedbene tehnične standarde iz prvega pododstavka.

Člen 5

Izvzetje programov ponovnega odkupa in stabilizacije

1.   Prepovedi iz členov 14 in 15 te uredbe ne veljajo za trgovanje z lastnimi delnicami v programih ponovnega odkupa, kadar:

| (a) | so vse podrobnosti programa razkrite pred začetkom trgovanja; |
| --- | --- |

(a)

so vse podrobnosti programa razkrite pred začetkom trgovanja;

| (b) | se trgovanja prijavijo pristojnemu organu mesta trgovanja v skladu z odstavkom 3 kot del programa ponovnega odkupa in se pozneje razkrijejo javnosti; |
| --- | --- |

(b)

se trgovanja prijavijo pristojnemu organu mesta trgovanja v skladu z odstavkom 3 kot del programa ponovnega odkupa in se pozneje razkrijejo javnosti;

| (c) | se upoštevajo ustrezne omejitve glede cene in obsega, ter |
| --- | --- |

(c)

se upoštevajo ustrezne omejitve glede cene in obsega, ter

| (d) | poteka v skladu s cilji iz odstavku 2 in pogoji, določenimi v tem členu in v regulativnih tehničnih standardih iz odstavka 6. |
| --- | --- |

(d)

poteka v skladu s cilji iz odstavku 2 in pogoji, določenimi v tem členu in v regulativnih tehničnih standardih iz odstavka 6.

2.   Da se lahko uveljavi izvzetje iz odstavka 1 ima program ponovnega odkupa za edini cilj:

| (a) | zmanjšanje kapitala izdajatelja; |
| --- | --- |

(a)

zmanjšanje kapitala izdajatelja;

| (b) | izpolnitev obveznosti, ki izhajajo iz dolžniških finančnih instrumentov, ki so zamenljivi za lastniške instrumente, ali |
| --- | --- |

(b)

izpolnitev obveznosti, ki izhajajo iz dolžniških finančnih instrumentov, ki so zamenljivi za lastniške instrumente, ali

| (c) | izpolnitev obveznosti, ki izhajajo iz opcijskih programov možnosti ugodnega nakupa delnic za zaposlene ali člane upravnih, poslovodnih ali nazornih organov izdajatelja ali povezane družbe ali drugih dodelitev delnic tem osebam. |
| --- | --- |

(c)

izpolnitev obveznosti, ki izhajajo iz opcijskih programov možnosti ugodnega nakupa delnic za zaposlene ali člane upravnih, poslovodnih ali nazornih organov izdajatelja ali povezane družbe ali drugih dodelitev delnic tem osebam.

3.   Da bi lahko uveljavil izvzetje iz odstavka 1, ima izdajatelj vzpostavljene mehanizme, ki zagotavljajo, da izpolnjuje obveznosti poročanja pristojnemu organu mesta trgovanja, na katerem so bile delnice sprejete v trgovanje ali se z njimi trguje. Ti mehanizmi zabeležijo vsak posel v zvezi s programom ponovnega odkupa, vključno z informacijami iz člena 25(1) in (2), ter člena 26(1), (2) in (3) Uredbe (EU) št. 600/2014.

4.   Prepovedi iz členov 14 in 15 te uredbe ne veljajo za trgovanje z vrednostnimi papirji ali povezanimi instrumenti za stabilizacijo vrednostnih papirjev, kadar:

| (a) | se stabilizacija izvaja omejeno obdobje; |
| --- | --- |

(a)

se stabilizacija izvaja omejeno obdobje;

| (b) | so razkrite ustrezne informacije o stabilizaciji, ki se sporočijo pristojnemu organu mesta trgovanja v skladu z odstavkom 5; |
| --- | --- |

(b)

so razkrite ustrezne informacije o stabilizaciji, ki se sporočijo pristojnemu organu mesta trgovanja v skladu z odstavkom 5;

| (c) | se upoštevajo ustrezne omejitve glede cene, in |
| --- | --- |

(c)

se upoštevajo ustrezne omejitve glede cene, in

| (d) | takšno trgovanje izpolnjuje pogoje za stabilizacijo, določene v regulativnih tehničnih standardih iz odstavka 6. |
| --- | --- |

(d)

takšno trgovanje izpolnjuje pogoje za stabilizacijo, določene v regulativnih tehničnih standardih iz odstavka 6.

5.   Brez poseganja v člen 23(1) izdajatelji, ponudniki ali subjekti, ki uvajajo stabilizacijo, naj delujejo v imenu teh oseb ali ne, obvestiti pristojni organ mesta trgovanja o podrobnostih vseh stabilizacijskih poslov najpozneje do konca sedmega trgovalnega dne po datumu izvedbe teh poslov.

6.   Da se zagotovi skladna harmonizacija s tem členom, ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov za določitev pogojev, ki jih morajo izpolnjevati programi ponovnega odkupa in ukrepi za stabilizacijo iz odstavkov 1 in 4, vključno s pogoji za trgovanje, omejitvami časa in obsega, obveznostmi razkritja in poročanja ter cenovnimi pogoji.

ESMA predloži te osnutke regulativnih tehničnih standardov Komisiji do 3. julija 2015.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 6

Izvzetje dejavnosti na področjih monetarne politike in politike upravljanja javnega dolga ter dejavnosti na področju podnebne politike

1.   Ta uredba se ne uporablja za posle, naročila ali ravnanja, ki jih pri vodenju monetarne politike, politike deviznega tečaja ali politike upravljanja javnega dolga izvajajo:

| (a) | država članica; |
| --- | --- |

(a)

država članica;

| (b) | člani ESCB; |
| --- | --- |

(b)

člani ESCB;

| (c) | ministrstvo, agencija ali pravna oseba s posebnim namenom listinjenja ene ali več držav članic ali katera koli oseba, ki deluje v njihovem imenu; |
| --- | --- |

(c)

ministrstvo, agencija ali pravna oseba s posebnim namenom listinjenja ene ali več držav članic ali katera koli oseba, ki deluje v njihovem imenu;

| (d) | v primeru države članice, ki je zvezna država, pa članica, ki sestavlja zvezo. |
| --- | --- |

(d)

v primeru države članice, ki je zvezna država, pa članica, ki sestavlja zvezo.

2.   Ta uredba se ne uporablja za posle, naročila ali ravnanja, ki jih izvaja Komisija ali drugi uradno imenovani organ ali oseba, ki deluje v njegovem imenu, pri vodenju politike upravljanja javnega dolga.

Ta uredba se ne uporablja za take posle, naročila ali ravnanja, ki jih izvaja:

| (a) | Unija; |
| --- | --- |

(a)

Unija;

| (b) | pravna oseba s posebnim namenom listinjenja ene ali več držav članic; |
| --- | --- |

(b)

pravna oseba s posebnim namenom listinjenja ene ali več držav članic;

| (c) | Evropska investicijska banka; |
| --- | --- |

(c)

Evropska investicijska banka;

| (d) | evropski instrument za finančno stabilnost, |
| --- | --- |

(d)

evropski instrument za finančno stabilnost,

| (e) | Evropski mehanizem za stabilnost; |
| --- | --- |

(e)

Evropski mehanizem za stabilnost;

| (f) | mednarodna finančna institucija, ki sta jo ustanovili dve ali več držav članic ter katere cilj je aktivirati finančna sredstva in zagotoviti finančno pomoč svojim članicam, ki se soočajo z velikimi finančnimi težavami ali ji te grozijo. |
| --- | --- |

(f)

mednarodna finančna institucija, ki sta jo ustanovili dve ali več držav članic ter katere cilj je aktivirati finančna sredstva in zagotoviti finančno pomoč svojim članicam, ki se soočajo z velikimi finančnimi težavami ali ji te grozijo.

3.   Ta uredba se ne uporablja za dejavnosti države članice, Komisije ali katerega koli drugega uradno imenovanega organa ali katere koli osebe, ki deluje v njihovem imenu, ki se nanašajo na pravice do emisije in se izvajajo v okviru podnebne politike Unije v skladu z Direktivo 2003/87/ES.

4.   Ta uredba se ne uporablja za dejavnosti, ki jih država članica, Komisija ali drugi uradno imenovani organ ali oseba, ki deluje v njihovem imenu, opravljajo pri vodenju skupne kmetijske ali ribiške politike Unije v skladu s sprejetimi akti ali mednarodnimi sporazumi, sklenjenimi v skladu s PDEU.

5.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 35 v zvezi z razširitvijo seznama iz odstavka 1 na nekatere javne organe in centralne banke tretjih držav.

Komisija v ta namen do 3. januarja 2016 pripravi in Evropskemu parlamentu in Svetu predstavi poročilo, v katerem oceni mednarodno obravnavo javnih organov, ki so zadolženi za upravljanje javnega dolga ali pri tem posredujejo, in centralnih bank tretjih držav.

Poročilo vsebuje primerjalno analizo obravnavanja teh organov in centralnih bank znotraj pravnega okvira tretjih držav in standarde za obvladovanje tveganj, ki se uporabljajo za posle, ki jih ti organi in centralne banke opravljajo v teh državah. Če se v poročilu ugotovi, predvsem kar zadeva primerjalno analizo, da je treba centralne banke teh tretjih držav pri obveznostih poročanja in prepovedi iz te uredbe oprostiti monetarnih obveznosti, Komisija razširi izvzetje iz odstavka 1 tudi na centralne banke teh tretjih držav.

6.   Na Komisijo se prenese pooblastilo tudi za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 35 v zvezi z razširitvijo izvzetja iz odstavka 3 na nekatere pooblaščene javne organe tretjih držav, ki so z Unijo sklenile sporazum na podlagi člena 25 Direktive 2003/87/ES.

7.   Ta člen se ne uporablja za osebe, ki delajo za subjekte iz tega člena na podlagi pogodbe o zaposlitvi ali drugače, kadar neposredno ali posredno izvajajo posle ali naročila ali ravnajo za svoj račun.

POGLAVJE 2

NOTRANJE INFORMACIJE, TRGOVANJE Z NOTRANJIMI INFORMACIJAMI, NJIHOVO PROTIPRAVNO RAZKRITJE IN TRŽNA MANIPULACIJA

Člen 7

Notranje informacije

1.   V tej uredbi notranje informacije zajemajo naslednje vrste informacij:

| (a) | informacije z natančno določenimi lastnostmi, ki niso javne in se posredno ali neposredno nanašajo na enega ali več izdajateljev ali na enega ali več finančnih instrumentov ter ki bi, če bi postale javne, verjetno znatno vplivale na cene teh finančnih instrumentov ali na ceno z njimi povezanih izvedenih finančnih instrumentov; |
| --- | --- |

(a)

informacije z natančno določenimi lastnostmi, ki niso javne in se posredno ali neposredno nanašajo na enega ali več izdajateljev ali na enega ali več finančnih instrumentov ter ki bi, če bi postale javne, verjetno znatno vplivale na cene teh finančnih instrumentov ali na ceno z njimi povezanih izvedenih finančnih instrumentov;

| (b) | v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago, informacije z natančno določenimi lastnostmi, ki niso javne in se posredno ali neposredno nanašajo na enega ali več takšnih izvedenih finančnih instrumentov ali neposredno na povezano blagovno promptno pogodbo ter ki bi, če bi postale javne, verjetno znatno vplivale na cene takšnih izvedenih finančnih instrumentov ali povezanih blagovnih promptnih pogodb, in če se za te informacije razumno pričakuje, da se bodo razkrile, ali jih je treba razkriti v skladu s pravnimi ali regulativnimi določbami na ravni Unije ali na nacionalni ravni, pravili trga, pogodbami, prakso ali običaji na ustreznih trgih izvedenih finančnih instrumentov na blago ali promptnih trgih; |
| --- | --- |

(b)

v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago, informacije z natančno določenimi lastnostmi, ki niso javne in se posredno ali neposredno nanašajo na enega ali več takšnih izvedenih finančnih instrumentov ali neposredno na povezano blagovno promptno pogodbo ter ki bi, če bi postale javne, verjetno znatno vplivale na cene takšnih izvedenih finančnih instrumentov ali povezanih blagovnih promptnih pogodb, in če se za te informacije razumno pričakuje, da se bodo razkrile, ali jih je treba razkriti v skladu s pravnimi ali regulativnimi določbami na ravni Unije ali na nacionalni ravni, pravili trga, pogodbami, prakso ali običaji na ustreznih trgih izvedenih finančnih instrumentov na blago ali promptnih trgih;

| (c) | v zvezi s pravicami do emisije ali finančnih produktov na dražbi na podlagi teh pravic, informacije z natančno določenimi lastnostmi, ki niso javne in se posredno ali neposredno nanašajo na enega ali več takšnih instrumentov ter ki bi, če bi postale javne, verjetno znatno vplivale na cene takšnih finančnih instrumentov ali cene povezanih izvedenih finančnih instrumentov; |
| --- | --- |

(c)

v zvezi s pravicami do emisije ali finančnih produktov na dražbi na podlagi teh pravic, informacije z natančno določenimi lastnostmi, ki niso javne in se posredno ali neposredno nanašajo na enega ali več takšnih instrumentov ter ki bi, če bi postale javne, verjetno znatno vplivale na cene takšnih finančnih instrumentov ali cene povezanih izvedenih finančnih instrumentov;

| (d) | v primeru oseb, zadolženih za izvršitev naročil, ki se nanašajo na finančne instrumente, tudi informacije z natančno določenimi lastnostmi, ki jih je posredovala stranka, ki so povezane z odprtimi naročili stranke v zvezi s finančnimi instrumenti in se neposredno ali posredno nanašajo na enega ali več izdajateljev ali na enega ali več finančnih instrumentov ter ki bi, če bi postale javne, verjetno znatno vplivale na cene teh finančnih instrumentov, cene povezanih blagovnih promptnih pogodb in cene povezanih izvedenih finančnih instrumentov; |
| --- | --- |

(d)

v primeru oseb, zadolženih za izvršitev naročil, ki se nanašajo na finančne instrumente, tudi informacije z natančno določenimi lastnostmi, ki jih je posredovala stranka, ki so povezane z odprtimi naročili stranke v zvezi s finančnimi instrumenti in se neposredno ali posredno nanašajo na enega ali več izdajateljev ali na enega ali več finančnih instrumentov ter ki bi, če bi postale javne, verjetno znatno vplivale na cene teh finančnih instrumentov, cene povezanih blagovnih promptnih pogodb in cene povezanih izvedenih finančnih instrumentov;

2.   Za namene odstavka 1 se šteje, da imajo informacije natančno določene lastnosti, če navajajo okoliščine, ki že obstajajo ali se jih lahko razumno pričakuje v prihodnosti, ali dogodek, ki je že nastopil ali lahko razumno pričakuje, da bo nastopil, in kadar so dovolj natančne, da omogočijo oblikovanje zaključkov o možnem vplivu teh okoliščin ali dogodka na cene finančnih instrumentov ali povezanih izvedenih finančnih instrumentov, povezanih blagovnih promptnih pogodb ali finančnih produktov na dražbi na podlagi pravic do emisije. V zvezi s tem se pri podaljšanem postopku, ki naj bi povzročil ali povzroči posebno okoliščino ali dogodek, kot natančna informacija lahko šteje ta prihodnja okoliščina ali dogodek ter tudi vmesna faza tega postopka, ki je povezana z ustvarjanjem teh prihodnjih okoliščin ali dogodka ali ju povzroči.

3.   Vmesna faza v podaljšanem postopku lahko šteje za notranjo informacijo, če sama po sebi izpolnjuje merila za notranje informacije iz tega člena.

4.   Za namene odstavka 1 informacije, ki bi, če bi postale javne, verjetno znatno vplivale na cene finančnih instrumentov, izvedenih finančnih instrumentov, povezanih blagovnih promptnih pogodb ali finančnih produktov na dražbi na podlagi pravic do emisije, pomenijo informacije, ki bi jih razumni vlagatelj verjetno uporabil kot del podlage za svoje naložbene odločitve.

Pri udeležencih na trgu s pravicami do emisije, katerih skupne emisije ali nazivna vhodna toplotna moč je enaka določenemu pragu ali nižja v skladu z drugim pododstavkom člena 17(2), se za informacije o njihovem fizičnem delovanju šteje, da ne vplivajo znatno na ceno pravic do emisije, finančne produkte na dražbi na podlagi teh pravic, ali izvedenih finančnih instrumentov.

5.   ESMA izda smernice, da se določi neizčrpen okvirni seznam informacij, za katere se razumno pričakuje, da se bodo razkrile, ali katere je treba razkriti v skladu s pravnimi ali regulativnimi določbami v pravu Unije ali nacionalnem pravu, pravili trga, pogodbo, prakso ali običaji na ustreznih trgih izvedenih finančnih instrumentov na blago ali promptnih trgih iz točke (b) odstavka 1. ESMA ustrezno upošteva posebnosti teh trgov.

Člen 8

Trgovanje z notranjimi informacijami

1.   Za namene te uredbe pride do trgovanja z notranjimi informacijami, kadar oseba, ki ima notranje informacije, na podlagi teh informacij neposredno ali posredno za svoj račun ali za račun tretje osebe pridobi ali odtuji finančne instrumente, na katere se te informacije nanašajo. Za trgovanje z notranjimi informacijami se šteje tudi uporaba notranjih informacij pri preklicu ali spremembi naročila v zvezi s finančnim instrumentom, na katerega se informacije nanašajo, če je bilo naročilo oddano, preden je zadevna oseba imela notranje informacije. Kar zadeva dražbe pravic do emisije ali drugih finančnih produktov na dražbi na podlagi teh pravic, pri čemer se te dražbe izvajajo v skladu z Uredbo (EU) št. 1031/2010, uporaba notranjih informacij vključuje tudi predložitev, spremembo ali umik ponudbe osebe za svoj račun ali za račun tretje osebe.

2.   Za namene te uredbe šteje, da oseba drugi osebi priporoča trgovanje z notranjimi informacijami ali napeljuje drugo osebo, da trguje z notranjimi informacijami, kadar ima ta oseba notranje informacije in:

| (a) | na podlagi teh informacij drugi osebi priporoča pridobitev ali odtujitev finančnih instrumentov, na katere se te informacije nanašajo, ali napeljuje to osebo, da opravi tako pridobitev ali odtujitev, ali |
| --- | --- |

(a)

na podlagi teh informacij drugi osebi priporoča pridobitev ali odtujitev finančnih instrumentov, na katere se te informacije nanašajo, ali napeljuje to osebo, da opravi tako pridobitev ali odtujitev, ali

| (b) | na podlagi teh informacij drugi osebi priporoča preklic ali spremembo naročila v zvezi s finančnim instrumentom, na katerega se te informacije nanašajo, ali napeljuje to osebo, da opravi tak preklic ali spremembo. |
| --- | --- |

(b)

na podlagi teh informacij drugi osebi priporoča preklic ali spremembo naročila v zvezi s finančnim instrumentom, na katerega se te informacije nanašajo, ali napeljuje to osebo, da opravi tak preklic ali spremembo.

3.   Uporaba priporočil ali napeljevanja iz odstavka 2 pomeni trgovanje z notranjimi informacijami v smislu tega člena, kadar oseba, ki uporabi ta priporočila ali napeljevanje, ve ali bi morala vedeti, da to temelji na notranjih informacijah.

4.   Ta člen se uporablja za vsako osebo, ki ima notranje informacije, ker ta oseba:

| (a) | je članica upravnega, poslovodnega ali nadzornega organa izdajatelja ali udeleženca na trgu s pravicami do emisije; |
| --- | --- |

(a)

je članica upravnega, poslovodnega ali nadzornega organa izdajatelja ali udeleženca na trgu s pravicami do emisije;

| (b) | ima delež v kapitalu izdajatelja ali kapitalu udeleženca na trgu s pravicami do emisije; |
| --- | --- |

(b)

ima delež v kapitalu izdajatelja ali kapitalu udeleženca na trgu s pravicami do emisije;

| (c) | ima dostop do informacij pri opravljanju redne službe, poklica ali dolžnosti, ali |
| --- | --- |

(c)

ima dostop do informacij pri opravljanju redne službe, poklica ali dolžnosti, ali

| (d) | je vpletena v kriminalne dejavnosti. |
| --- | --- |

(d)

je vpletena v kriminalne dejavnosti.

Ta člen se uporablja tudi za vsako osebo, ki je pridobila notranje informacije v okoliščinah, ki niso navedene v prvem pododstavku, kadar te osebe vedo ali bi morale vedeti, da so to notranje informacije.

5.   Kadar je oseba pravna oseba, se ta člen v skladu z nacionalnim pravom uporablja tudi za fizične osebe, ki sodelujejo pri odločanju o pridobitvi, odtujitvi, preklicu ali spremembi naročila za račun zadevne pravne osebe.

Člen 9

Zakonito ravnanje

1.   Za namene členov 8 in 14 dejstvo, da pravna oseba ima ali je imela notranje informacije, samo po sebi ne šteje, da je ta oseba uporabila te informacije ali je trgovala z notranjimi informacijami na podlagi pridobitve ali odtujitve, kadar ta pravna oseba:

| (a) | je vzpostavila, izvajala in ohranjala ustrezno in učinkovito notranjo ureditev in postopke, ki učinkovito zagotavljajo, da tako fizična oseba, ki je v svojem imenu sprejela odločitev o pridobitvi ali odtujitvi finančnega instrumenta, na katerega se informacije nanašajo, kot tudi druga fizična oseba, ki je morda vplivala na to odločitev, ni imela notranjih informacij, in |
| --- | --- |

(a)

je vzpostavila, izvajala in ohranjala ustrezno in učinkovito notranjo ureditev in postopke, ki učinkovito zagotavljajo, da tako fizična oseba, ki je v svojem imenu sprejela odločitev o pridobitvi ali odtujitvi finančnega instrumenta, na katerega se informacije nanašajo, kot tudi druga fizična oseba, ki je morda vplivala na to odločitev, ni imela notranjih informacij, in

| (b) | ni spodbujala, pozvala, napeljala ali kako drugače vplivala na fizično osebo, ki je v imenu pravne osebe pridobila ali odtujila finančne instrumente, na katere se informacije nanašajo. |
| --- | --- |

(b)

ni spodbujala, pozvala, napeljala ali kako drugače vplivala na fizično osebo, ki je v imenu pravne osebe pridobila ali odtujila finančne instrumente, na katere se informacije nanašajo.

2.   Za namene členov 8 in 14 dejstvo, da pravna oseba ima notranje informacije, samo po sebi ne šteje, da je uporabila te informacije in da je torej trgovala z notranjimi informacijami na podlagi pridobitve ali odtujitve, kadar je ta oseba:

| (a) | za finančni instrument, na katerega se te informacije nanašajo, vzdrževalec trga ali oseba, pooblaščena, da nastopa kot nasprotna stranka, in je pridobitev ali odtujitev finančnega instrumenta, na katerega se te informacije nanašajo, opravljena zakonito v okviru običajnega opravljanja funkcije vzdrževalca trga ali nasprotne stranke za ta finančni instrument, ali |
| --- | --- |

(a)

za finančni instrument, na katerega se te informacije nanašajo, vzdrževalec trga ali oseba, pooblaščena, da nastopa kot nasprotna stranka, in je pridobitev ali odtujitev finančnega instrumenta, na katerega se te informacije nanašajo, opravljena zakonito v okviru običajnega opravljanja funkcije vzdrževalca trga ali nasprotne stranke za ta finančni instrument, ali

| (b) | pooblaščena za izvrševanje naročil za tretje stranke in je pridobitev ali odtujitev finančnih instrumentov, na katere se naročilo nanaša, opravljena zakonito med opravljanjem običajnih službenih nalog, poklica ali dolžnosti te osebe. |
| --- | --- |

(b)

pooblaščena za izvrševanje naročil za tretje stranke in je pridobitev ali odtujitev finančnih instrumentov, na katere se naročilo nanaša, opravljena zakonito med opravljanjem običajnih službenih nalog, poklica ali dolžnosti te osebe.

3.   Za namene členov 8 in 14 dejstvo, da ima oseba notranje informacije, samo po sebi ne šteje, da je uporabila te informacije in da je torej trgovala z notranjimi informacijami na podlagi pridobitve ali odtujitve, kadar ta oseba izvrši posel za pridobitev ali odtujitev finančnih instrumentov in je ta posel izvršen v okviru izpolnjevanja obveznosti, ki je v dobri veri zapadla, in ne z namenom izogibanja prepovedi trgovanja z notranjimi informacijami in:

| (a) | ta obveznost izhaja iz naročila, ki je bilo oddano, ali dogovora, ki je bil sklenjen, preden je zadevna oseba imela notranje informacije, ali |
| --- | --- |

(a)

ta obveznost izhaja iz naročila, ki je bilo oddano, ali dogovora, ki je bil sklenjen, preden je zadevna oseba imela notranje informacije, ali

| (b) | je njen namen izpolnjevanje pravne ali regulativne obveznosti, ki je nastala, preden je zadevna oseba imela notranje informacije. |
| --- | --- |

(b)

je njen namen izpolnjevanje pravne ali regulativne obveznosti, ki je nastala, preden je zadevna oseba imela notranje informacije.

4.   Za namene členov 8 in 14 dejstvo, da ima oseba notranje informacije, samo po sebi ne šteje, da je uporabila notranje informacije in da je torej trgovala z notranjimi informacijami, kadar je taka oseba pridobila te notranje informacije pri izvedbi javnega prevzema ali združitve z gospodarsko družbo in te notranje informacije uporabi samo za namen izvedbe javnega prevzema ali združitve, če je bila notranja informacija v trenutku, ko je bila združitev odobrena ali ko so delničarji sprejeli ponudbo družbe, javno objavljena ali ni bila več notranja informacija.

Ta odstavek se ne uporablja za povečevanje deležev.

5.   Za namene členov 8 in 14 dejstvo, da oseba uporabi svoje znanje, da se odloči za pridobitev ali odtujitev finančnih instrumentov pri njihovi pridobitvi ali odtujitvi, samo po sebi ne pomeni, da je uporabila notranje informacije.

6.   Ne glede na odstavke 1 do 5 tega člena se lahko še vedno šteje, da je prišlo do kršitve prepovedi trgovanja z notranjimi informacijami iz člena 14, če je pristojni organ ugotovil, da je za zadevna naročila za trgovanje, posle ali ravnanja obstajal nezakonit razlog.

Člen 10

Protipravno razkritje notranjih informacij

1.   Za namene te uredbe do protipravnega razkritja notranjih informacij pride, kadar ima oseba notranje informacije in te informacije razkrije kateri koli drugi osebi, razen kadar je razkritje del običajnega opravljanja službenih nalog, poklica ali dolžnosti.

Ta odstavek se uporablja za katero koli fizično ali pravno osebo v primerih ali okoliščinah iz člena 8(4).

2.   Za namene te uredbe uporaba ali posredovanje pozivov ali napeljevanj iz člena 8(2) pomeni protipravno razkritje notranjih informacij, kadar oseba, ki razkrije poziv ali napeljevanje, ve ali bi morala vedeti, da ta temelji na notranjih informacijah.

Člen 11

Sondiranje trga

1.   Sondiranje trga zajema posredovanje informacij, pred naznanitvijo posla, da bi se ugotovilo zanimanje potencialnih vlagateljev za morebitni posel in pogoje, povezane z njim, kot sta njegov možen obseg ali cena, enemu ali več potencialnim vlagateljem s strani:

| (a) | izdajatelja; |
| --- | --- |

(a)

izdajatelja;

| (b) | nadaljnjega prodajalca finančnega instrumenta v taki količini ali vrednosti, da se posel razlikuje od običajnega trgovanja in vključuje način prodaje, ki temelji na predhodni oceni morebitnega zanimanja potencialnih vlagateljev; |
| --- | --- |

(b)

nadaljnjega prodajalca finančnega instrumenta v taki količini ali vrednosti, da se posel razlikuje od običajnega trgovanja in vključuje način prodaje, ki temelji na predhodni oceni morebitnega zanimanja potencialnih vlagateljev;

| (c) | udeleženca na trgu s pravicami do emisije, ali |
| --- | --- |

(c)

udeleženca na trgu s pravicami do emisije, ali

| (d) | tretje osebe, ki nastopa v imenu ali za račun osebe iz točke (a), (b) ali (c). |
| --- | --- |

(d)

tretje osebe, ki nastopa v imenu ali za račun osebe iz točke (a), (b) ali (c).

2.   Brez poseganja v člen 23(3) se razkritje notranjih informacij s strani osebe, ki namerava predložiti ponudbo za prevzem za vrednostne papirje družbe ali združitev z družbo, osebam, upravičenim do vrednostnih papirjev, prav tako šteje za sondiranje trga, če:

| (a) | so informacije potrebne za to, da lahko osebe, upravičene do vrednostnih papirjev, oblikujejo mnenje o tem, ali so pripravljene svoje vrednostne papirje ponuditi in |
| --- | --- |

(a)

so informacije potrebne za to, da lahko osebe, upravičene do vrednostnih papirjev, oblikujejo mnenje o tem, ali so pripravljene svoje vrednostne papirje ponuditi in

| (b) | je pripravljenost oseb, upravičenih do vrednostnih papirjev, da ponudijo svoje vrednostne papirje, razumno potrebna za sprejetje odločitve o predložitvi ponudbe za prevzem ali združitev. |
| --- | --- |

(b)

je pripravljenost oseb, upravičenih do vrednostnih papirjev, da ponudijo svoje vrednostne papirje, razumno potrebna za sprejetje odločitve o predložitvi ponudbe za prevzem ali združitev.

3.   Udeleženec na trgu, ki razkriva informacije, pred izvedbo sondiranja trga natančno preuči, ali bo pri tem prišlo do razkritja notranjih informacij. Udeleženec na trgu, ki razkriva informacije, pisno evidentira svojo ugotovitev in razloge zanjo. Te evidence na zahtevo predloži pristojnemu organu. Ta obveznost velja za vsako razkritje informacij posebej ves čas trajanja sondiranja trga. Udeleženec na trgu, ki razkriva informacije, pisne evidence iz tega odstavka redno posodablja.

4.   Za namene iz člena 10(1) šteje, da je razkritje notranjih informacij v času trajanja sondiranja trga opravljeno v okviru običajnega opravljanja dela, poklica ali nalog osebe, kadar udeleženec na trgu, ki razkriva informacije, ravna v skladu z odstavkoma 3 in 5 tega člena.

5.   Za namene odstavka 4 udeleženec na trgu, ki razkriva informacije, pred razkritjem:

| (a) | pridobi soglasje prejemnika sondiranja trga, da prejme notranje informacije; |
| --- | --- |

(a)

pridobi soglasje prejemnika sondiranja trga, da prejme notranje informacije;

| (b) | obvesti prejemnika sondiranja trga, da teh informacij, neposredno ali posredno, ne sme uporabiti ali jih poskusiti uporabiti pri pridobitvi ali odtujitvi finančnih instrumentov, povezanih s temi informacijami, za svoj račun ali račun tretjih oseb; |
| --- | --- |

(b)

obvesti prejemnika sondiranja trga, da teh informacij, neposredno ali posredno, ne sme uporabiti ali jih poskusiti uporabiti pri pridobitvi ali odtujitvi finančnih instrumentov, povezanih s temi informacijami, za svoj račun ali račun tretjih oseb;

| (c) | obvesti prejemnika sondiranja trga, da teh informacij ne sme uporabiti ali jih poskusiti uporabiti pri preklicu ali spremembi že oddanega naročila v zvezi s finančnimi instrumenti, na katere se informacije nanašajo, in |
| --- | --- |

(c)

obvesti prejemnika sondiranja trga, da teh informacij ne sme uporabiti ali jih poskusiti uporabiti pri preklicu ali spremembi že oddanega naročila v zvezi s finančnimi instrumenti, na katere se informacije nanašajo, in

| (d) | obvesti prejemnika sondiranja trga, da je s tem, ko se strinja s prejemom informacij, zavezan, da ohrani zaupnost informacij. |
| --- | --- |

(d)

obvesti prejemnika sondiranja trga, da je s tem, ko se strinja s prejemom informacij, zavezan, da ohrani zaupnost informacij.

Udeleženec na trgu, ki razkriva informacije, vzpostavi in vodi evidenco vseh informacij, posredovanih prejemniku sondiranja trga, vključno z informacijami, posredovanimi v skladu s točkami (a) do (d) prvega pododstavka, in o identiteti potencialnih vlagateljev, ki so jim bile informacije razkrite, med drugim vključno s pravnimi in fizičnimi osebami, ki delujejo v imenu potencialnega vlagatelja, ter datumu in času posameznega razkritja. Udeleženec na trgu, ki razkriva informacije, to evidenco na zahtevo posreduje pristojnemu organu.

6.   Kadar informacije, ki so bile razkrite v času trajanja sondiranja trga v skladu z oceno udeleženca na trgu, ki razkriva informacije, prenehajo biti notranje informacije, udeleženec na trgu, ki razkriva informacije, prejemnika informacij čim prej ustrezno obvesti.

Udeleženec na trgu, ki razkriva informacije, vodi evidenco informacij, posredovanih v skladu s tem odstavkom, in jo na zahtevo posreduje pristojnemu organu.

7.   Ne glede na določbe tega člena prejemnik sondiranja trga sam zase oceni, ali ima notranje informacije oziroma kdaj jih več nima.

8.   Udeleženec na trgu, ki razkriva informacije, hrani evidence iz tega člena vsaj pet let.

9.   Da se zagotovi skladna harmonizacija s tem členom, ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, s katerimi določi ustrezne ureditve, postopke in zahteve glede vodenja evidenc za osebe, ki morajo izpolnjevati zahteve iz odstavkov 4, 5, 6 in 8.

ESMA predloži te osnutke regulativnih tehničnih standardov Komisiji do 3. julija 2015.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

10.   Da se zagotovijo enotni pogoji uporabe tega člena, ESMA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov, s katerimi natančneje opredeli sisteme in predloge obvestil, ki jih osebe uporabljajo za izpolnjevanje zahtev iz odstavkov 4, 5, 6 in 8 tega člena, zlasti natančno obliko evidenc iz odstavkov 4 do 8 in tehnična sredstva za ustrezno sporočanje informacij iz odstavka 6 prejemniku sondiranja trga.

ESMA predloži te osnutke izvedbenih tehničnih standardov Komisiji do 3. julija 2015.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

11.   ESMA za prejemnike sondiranja trga izda smernice v skladu s členom 16 uredbe (EU) št. 1095/2010 glede:

| (a) | dejavnikov, ki jih morajo take osebe upoštevati, ko v okviru sondiranja trga prejmejo informacije, da bi lahko ocenile, ali so informacije notranje informacije; |
| --- | --- |

(a)

dejavnikov, ki jih morajo take osebe upoštevati, ko v okviru sondiranja trga prejmejo informacije, da bi lahko ocenile, ali so informacije notranje informacije;

| (b) | ukrepov, ki jih morajo take osebe sprejeti, če so jim bile razkrite notranje informacije, da bi izpolnile člena 8 in 10 te uredbe, in |
| --- | --- |

(b)

ukrepov, ki jih morajo take osebe sprejeti, če so jim bile razkrite notranje informacije, da bi izpolnile člena 8 in 10 te uredbe, in

| (c) | evidenc, ki jih morajo take osebe voditi, da bi dokazale, da izpolnjujejo člena 8 in 11 te uredbe. |
| --- | --- |

(c)

evidenc, ki jih morajo take osebe voditi, da bi dokazale, da izpolnjujejo člena 8 in 11 te uredbe.

Člen 12

Tržna manipulacija

1.   Za namene te uredbe tržna manipulacija zajema naslednje dejavnosti:

| (a) | sklenitev posla, oddaja naročila za trgovanje ali drugo ravnanje, ki:






  (i) | daje ali bi lahko dajalo napačne ali zavajajoče signale glede ponudbe finančnega instrumenta, povpraševanja po njem ali njegove cene, ponudbe povezane blagovne promptne pogodbe, povpraševanja po njej ali njene cene, ali finančnega produkta na dražbi na podlagi pravic do emisije, ali |
| --- | --- | --- |

(a)

sklenitev posla, oddaja naročila za trgovanje ali drugo ravnanje, ki:

(i)

daje ali bi lahko dajalo napačne ali zavajajoče signale glede ponudbe finančnega instrumenta, povpraševanja po njem ali njegove cene, ponudbe povezane blagovne promptne pogodbe, povpraševanja po njej ali njene cene, ali finančnega produkta na dražbi na podlagi pravic do emisije, ali

| (ii) | zagotavlja ali bi lahko zagotavljalo nenormalno ali umetno raven cene enega ali več finančnih instrumentov, povezane blagovne promptne pogodbe ali finančnega produkta na dražbi na podlagi pravic do emisije; |
| --- | --- |

(ii)

zagotavlja ali bi lahko zagotavljalo nenormalno ali umetno raven cene enega ali več finančnih instrumentov, povezane blagovne promptne pogodbe ali finančnega produkta na dražbi na podlagi pravic do emisije;

razen če oseba, ki sklene posel, odda naročilo za trgovanje ali se zaveže za kakršno koli drugo ravnanje, ugotovi, da je bil tak posel, naročilo ali ravnanje izveden iz zakonitih razlogov in so skladni s sprejeto tržno prakso, kot je vzpostavljena v skladu s členom 13;

| (b) | sklenitev posla, oddaja naročila za trgovanje ali druga dejavnost ali ravnanje, ki vpliva ali bi lahko vplivalo na ceno enega ali več finančnih instrumentov ali povezane blagovne promptne pogodbe ali finančnega produkta na dražbi na podlagi pravic do emisije, pri čemer se uporabljajo navidezna sredstva ali kakršna koli druga oblika zavajanja ali zvijače; |
| --- | --- |

(b)

sklenitev posla, oddaja naročila za trgovanje ali druga dejavnost ali ravnanje, ki vpliva ali bi lahko vplivalo na ceno enega ali več finančnih instrumentov ali povezane blagovne promptne pogodbe ali finančnega produkta na dražbi na podlagi pravic do emisije, pri čemer se uporabljajo navidezna sredstva ali kakršna koli druga oblika zavajanja ali zvijače;

| (c) | razširjanje informacij prek sredstev javnega obveščanja, vključno z internetom, ali katerih koli drugih sredstev, ki daje ali bi lahko dajalo napačne ali zavajajoče znake glede ponudbe finančnega instrumenta, povpraševanja po njem ali njegove cene, ponudbe povezane blagovne promptne pogodbe ali finančnega produkta na dražbi na podlagi pravic do emisije, povpraševanja po njima ali njuni ceni ali zagotavlja ali bi lahko zagotavljalo nenormalno ali umetno raven cene enega ali več finančnih instrumentov ali povezane blagovne promptne pogodbe ali finančnega produkta na dražbi na podlagi pravic do emisije, vključno z razširjanjem govoric, kadar je oseba, ki jih je razširjala, vedela ali bi morala vedeti, da so bile informacije napačne ali zavajajoče; |
| --- | --- |

(c)

razširjanje informacij prek sredstev javnega obveščanja, vključno z internetom, ali katerih koli drugih sredstev, ki daje ali bi lahko dajalo napačne ali zavajajoče znake glede ponudbe finančnega instrumenta, povpraševanja po njem ali njegove cene, ponudbe povezane blagovne promptne pogodbe ali finančnega produkta na dražbi na podlagi pravic do emisije, povpraševanja po njima ali njuni ceni ali zagotavlja ali bi lahko zagotavljalo nenormalno ali umetno raven cene enega ali več finančnih instrumentov ali povezane blagovne promptne pogodbe ali finančnega produkta na dražbi na podlagi pravic do emisije, vključno z razširjanjem govoric, kadar je oseba, ki jih je razširjala, vedela ali bi morala vedeti, da so bile informacije napačne ali zavajajoče;

| (d) | posredovanje napačnih ali zavajajočih informacij ali zagotavljanje napačnih ali zavajajočih vhodnih podatkov v zvezi z referenčnim merilom, kadar je oseba, ki jih je posredovala, vedela ali bi morala vedeti, da so bile informacije napačne ali zavajajoče, ali katero koli drugo ravnanje, s katerim se manipulira izračun referenčnega merila. |
| --- | --- |

(d)

posredovanje napačnih ali zavajajočih informacij ali zagotavljanje napačnih ali zavajajočih vhodnih podatkov v zvezi z referenčnim merilom, kadar je oseba, ki jih je posredovala, vedela ali bi morala vedeti, da so bile informacije napačne ali zavajajoče, ali katero koli drugo ravnanje, s katerim se manipulira izračun referenčnega merila.

2.   Za tržno manipulacijo med drugim štejejo naslednja ravnanja:

| (a) | ravnanje osebe ali oseb, ki sodelujejo, da bi zagotovile prevladujoči položaj nad ponudbo finančnega instrumenta ali povpraševanjem po njem, ponudbo povezanih blagovnih promptnih pogodb ali finančnih produktov na dražbi na podlagi pravic do emisije, ali povpraševanjem po njih, ki posredno ali neposredno vpliva ali bi lahko vplivalo na določanje nakupnih ali prodajnih cen ali ustvarja ali bi lahko ustvarilo druge nepoštene pogoje trgovanja; |
| --- | --- |

(a)

ravnanje osebe ali oseb, ki sodelujejo, da bi zagotovile prevladujoči položaj nad ponudbo finančnega instrumenta ali povpraševanjem po njem, ponudbo povezanih blagovnih promptnih pogodb ali finančnih produktov na dražbi na podlagi pravic do emisije, ali povpraševanjem po njih, ki posredno ali neposredno vpliva ali bi lahko vplivalo na določanje nakupnih ali prodajnih cen ali ustvarja ali bi lahko ustvarilo druge nepoštene pogoje trgovanja;

| (b) | nakup ali prodaja finančnih instrumentov ob začetku ali zaključku trgovanja, katere posledica ali namen je ali bi lahko bil zavajanje vlagateljev, ki delujejo na podlagi prikazanih cen, vključno z začetnimi in zaključnimi cenami; |
| --- | --- |

(b)

nakup ali prodaja finančnih instrumentov ob začetku ali zaključku trgovanja, katere posledica ali namen je ali bi lahko bil zavajanje vlagateljev, ki delujejo na podlagi prikazanih cen, vključno z začetnimi in zaključnimi cenami;

| (c) | pošiljanje naročil na mesto trgovanja, vključno z vsakim njihovim preklicem ali spremembo, z uporabo katerega koli razpoložljivega sredstva trgovanja, vključno z elektronskimi sredstvi, kot sta strategiji algoritemskega in visokofrekvenčnega trgovanja, in ki imajo eno od posledic iz odstavka 1(a) ali (b), prek:






  (i) | oviranja ali upočasnitve delovanja trgovalnega sistema mesta trgovanja ali verjetnosti, da bo do tega prišlo; |
| --- | --- | --- |

(c)

pošiljanje naročil na mesto trgovanja, vključno z vsakim njihovim preklicem ali spremembo, z uporabo katerega koli razpoložljivega sredstva trgovanja, vključno z elektronskimi sredstvi, kot sta strategiji algoritemskega in visokofrekvenčnega trgovanja, in ki imajo eno od posledic iz odstavka 1(a) ali (b), prek:

(i)

oviranja ali upočasnitve delovanja trgovalnega sistema mesta trgovanja ali verjetnosti, da bo do tega prišlo;

| (ii) | oteževanja prepoznavanja pristnih naročil v trgovalnem sistemu mesta trgovanja ali verjetnosti, da bo do tega prišlo, vključno z oddajanjem naročil, ki privedejo do preobremenitve ali destabilizacije knjige naročil, ali |
| --- | --- |

(ii)

oteževanja prepoznavanja pristnih naročil v trgovalnem sistemu mesta trgovanja ali verjetnosti, da bo do tega prišlo, vključno z oddajanjem naročil, ki privedejo do preobremenitve ali destabilizacije knjige naročil, ali

| (iii) | ustvarjanja ali verjetnosti, da bo prišlo do ustvarjanja napačnega ali zavajajočega signala glede ponudbe ali cene finančnega instrumenta in povpraševanja po njem, zlasti z oddajanjem naročil za začetek ali utrditev tega trenda; |
| --- | --- |

(iii)

ustvarjanja ali verjetnosti, da bo prišlo do ustvarjanja napačnega ali zavajajočega signala glede ponudbe ali cene finančnega instrumenta in povpraševanja po njem, zlasti z oddajanjem naročil za začetek ali utrditev tega trenda;

| (d) | izkoriščanje občasnega ali rednega dostopa do tradicionalnih ali elektronskih sredstev javnega obveščanja za sporočanje mnenja o finančnem instrumentu, povezani blagovni promptni pogodbi ali finančnega produkta na dražbi na podlagi pravic do emisije (ali posredno o njenem izdajatelju), pri čemer so bile predhodno pridobljene pozicije v tem finančnem instrumentu ali povezani blagovni promptni pogodbi ali finančnem produktu na dražbi na podlagi pravic do emisije, na podlagi vpliva izraženega mnenja na ceno tega instrumenta ali povezane blagovne promptne pogodbe ali finančnega produkta na dražbi na podlagi pravic do emisije, pa je pozneje nastala korist, javnosti pa hkrati ni bilo pravilno in učinkovito razkrito to nasprotje interesov; |
| --- | --- |

(d)

izkoriščanje občasnega ali rednega dostopa do tradicionalnih ali elektronskih sredstev javnega obveščanja za sporočanje mnenja o finančnem instrumentu, povezani blagovni promptni pogodbi ali finančnega produkta na dražbi na podlagi pravic do emisije (ali posredno o njenem izdajatelju), pri čemer so bile predhodno pridobljene pozicije v tem finančnem instrumentu ali povezani blagovni promptni pogodbi ali finančnem produktu na dražbi na podlagi pravic do emisije, na podlagi vpliva izraženega mnenja na ceno tega instrumenta ali povezane blagovne promptne pogodbe ali finančnega produkta na dražbi na podlagi pravic do emisije, pa je pozneje nastala korist, javnosti pa hkrati ni bilo pravilno in učinkovito razkrito to nasprotje interesov;

| (e) | nakup ali prodaja pravic do emisije ali z njimi povezanih izvedenih finančnih instrumentov na sekundarnem trgu pred dražbo, ki se izvaja v skladu z Uredbo (EU) št. 1031/2010, posledica česar je določitev končne cene finančnih produktov na dražbi na nenormalni ali umetni ravni ali zavajanje ponudnikov, ki licitirajo na dražbah. |
| --- | --- |

(e)

nakup ali prodaja pravic do emisije ali z njimi povezanih izvedenih finančnih instrumentov na sekundarnem trgu pred dražbo, ki se izvaja v skladu z Uredbo (EU) št. 1031/2010, posledica česar je določitev končne cene finančnih produktov na dražbi na nenormalni ali umetni ravni ali zavajanje ponudnikov, ki licitirajo na dražbah.

3.   Za namene uporabe odstavka 1(a) in (b) ter brez poseganja v ravnanja iz odstavka 2 Priloga I opredeljuje neizčrpne kazalnike v zvezi z uporabo fiktivnih sredstev ali katero koli drugo obliko prevare ali zvijače in neizčrpne kazalnike v zvezi z napačnimi ali zavajajočimi signali in zagotavljanjem cene.

4.   Kadar je oseba iz tega člena pravna oseba, se ta člen v skladu z nacionalnim pravom uporablja tudi za fizične osebe, ki sodelujejo pri odločanju o izvajanju dejavnosti za račun zadevne pravne osebe.

5.   Na Komisijo se prenese pooblastilo, da sprejme delegirane akte v skladu s členom 35, s katerimi podrobneje opredeli kazalnike iz Priloge I, da se pojasnijo njihovi elementi in upošteva tehnični razvoj na finančnih trgih.

Člen 13

Sprejete tržne prakse

1.   Prepoved iz člena 15 se ne uporabljajo za dejavnosti iz člena 12(1)(a), če oseba, ki sklepa posel, predloži naročilo za trgovanje ali kakršno koli drugo ravnanje, ugotovi, da so bili posel, naročilo ali ravnanje izvedeni iz zakonitih razlogov in so skladni s sprejetimi tržnimi praksami, odobrenimi v skladu s tem členom.

2.   Pristojni organ lahko odobri sprejeto tržno prakso, upoštevajoč naslednja merila:

| (a) | ali je raven preglednosti tržne prakse glede na trg visoka; |
| --- | --- |

(a)

ali je raven preglednosti tržne prakse glede na trg visoka;

| (b) | ali tržna praksa zagotavlja visoko raven zaščite delovanja tržnih sil in ustrezen medsebojni vpliv ponudbe in povpraševanja; |
| --- | --- |

(b)

ali tržna praksa zagotavlja visoko raven zaščite delovanja tržnih sil in ustrezen medsebojni vpliv ponudbe in povpraševanja;

| (c) | ali tržna praksa pozitivno vpliva na likvidnost in učinkovitost trga; |
| --- | --- |

(c)

ali tržna praksa pozitivno vpliva na likvidnost in učinkovitost trga;

| (d) | ali tržna praksa upošteva mehanizme trgovanja zadevnega trga in omogoča udeležencem na trgu, da se pravilno in pravočasno odzovejo na nove tržne razmere, ki so nastale zaradi te prakse; |
| --- | --- |

(d)

ali tržna praksa upošteva mehanizme trgovanja zadevnega trga in omogoča udeležencem na trgu, da se pravilno in pravočasno odzovejo na nove tržne razmere, ki so nastale zaradi te prakse;

| (e) | ali tržna praksa niti neposredno niti posredno ne ogroža celovitosti zadevnih trgov, reguliranih ali ne, za zadevni finančni instrument v Uniji; |
| --- | --- |

(e)

ali tržna praksa niti neposredno niti posredno ne ogroža celovitosti zadevnih trgov, reguliranih ali ne, za zadevni finančni instrument v Uniji;

| (f) | izid preiskav pristojnega organa ali drugega organa o zadevni tržni praksi, zlasti ali so bila z njo kršena pravila ali predpisi, namenjeni preprečevanju zlorabe trga, ali kodeksi ravnanja, ne glede na to, ali zadeva zadevni trg ali neposredno ali posredno povezane trge v Uniji, in |
| --- | --- |

(f)

izid preiskav pristojnega organa ali drugega organa o zadevni tržni praksi, zlasti ali so bila z njo kršena pravila ali predpisi, namenjeni preprečevanju zlorabe trga, ali kodeksi ravnanja, ne glede na to, ali zadeva zadevni trg ali neposredno ali posredno povezane trge v Uniji, in

| (g) | strukturne značilnosti zadevnega trga, med drugim ali je reguliran ali ne, vrste finančnih instrumentov, s katerimi se trguje, in vrste udeležencev na trgu, med drugim z obsegom udeležbe malih vlagateljev na zadevnem trgu. |
| --- | --- |

(g)

strukturne značilnosti zadevnega trga, med drugim ali je reguliran ali ne, vrste finančnih instrumentov, s katerimi se trguje, in vrste udeležencev na trgu, med drugim z obsegom udeležbe malih vlagateljev na zadevnem trgu.

Tržna praksa, ki jo je na določenem trgu pristojni organ odobril kot sprejeto tržno prakso, ne šteje kot dopustna na drugih trgih, razen če organi, pristojni za te trge, odobrijo to prakso na podlagi tega člena.

3.   Pristojni organi pred odobritvijo sprejete tržne prakse v skladu z odstavkom 2 obvestijo ESMA in druge pristojne organe o nameravani odobritvi sprejete tržne prakse ter predložijo podrobne podatke o oceni, izvedeni v skladu z merili iz odstavka 2. Tako obvestilo se poda najmanj tri mesece pred načrtovanim začetkom veljavnosti sprejete tržne prakse.

4.   V dveh mesecih od prejema obvestila ESMA predloži pristojnemu organu, ki je podal obvestilo, mnenje, v katerem oceni združljivost posamezne sprejete tržne prakse z odstavkom 2 in regulativnimi tehničnimi standardi, sprejetimi v skladu z odstavkom 7. ESMA preuči tudi, ali odobritev sprejete tržne prakse ne ogroža zaupanja v finančni trg Unije. ESMA mnenje objavi na svojem spletnem mestu.

5.   Kadar pristojni organ odobri sprejeto tržno prakso v nasprotju z mnenjem ESMA, izdanem v skladu z odstavkom 4, v roku 24 ur od odobritve sprejete tržne prakse na svojem spletnem mestu objavi obvestilo, v katerem v celoti pojasni razloge za takšno ravnanje, vključno s tem, zakaj sprejeta tržna praksa ne ogroža zaupanja v trg.

6.   Kadar pristojni organ meni, da je drug pristojni organ odobril sprejeto tržno prakso, ki ne izpolnjuje meril iz odstavka 2, ESMA v skladu s svojimi pristojnostmi iz člena 19 Uredbe (EU) št. 1095/2010 zadevnim organom pomaga doseči dogovor.

Če zadevni pristojni organi ne dosežejo dogovora, lahko ESMA sprejme odločitev v skladu s členom 19(3) Uredbe (EU) št. 1095/2010.

7.   Za zagotavljanje dosledne harmonizacije s tem členom ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, v katerih opredeli merila, postopke in zahteve za odobritev sprejete tržne prakse iz odstavkov 2, 3 in 4 ter zahteve za ohranitev ali prenehanje prakse ali za spremembo pogojev za njeno odobritev.

ESMA predloži te osnutke regulativnih tehničnih standardov Komisiji do 3. julija 2015.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

8.   Pristojni organi redno in vsaj vsaki dve leti pregledajo sprejete tržne prakse, ki so jih vzpostavili, pri čemer zlasti upoštevajo pomembne spremembe ustreznega tržnega okolja, kot so spremembe pravil trgovanja ali tržne infrastrukture, da bi se odločili, ali ohranijo ali prenehajo s prakso ali spremenijo pogoje za njihovo odobritev.

9.   ESMA na svojem spletnem mestu objavi seznam sprejetih tržnih praks in v katerih državah članicah se uporabljajo.

10.   ESMA spremlja uporabo sprejetih tržnih praks in Komisiji predloži letno poročilo o njihovi uporabi na zadevnih trgih.

11.   Pristojni organi o vseh sprejetih tržnih praksah, ki so jih odobrili pred 2. julijem 2014, obvestijo ESMA v treh mesecih po začetku veljavnosti regulativnih tehničnih standardov iz odstavka 7.

Sprejete tržne prakse iz prvega pododstavka tega odstavka se še naprej uporabljajo v zadevnih državah članicah, dokler pristojni organ ne sprejme odločitve o nadaljnji uporabi te prakse po pridobitvi mnenja ESMA na podlagi odstavka 4.

Člen 14

Prepoved trgovanja z notranjimi informacijami in protipravnega razkritja notranjih informacij

Oseba ne sme:

| (a) | trgovati ali poskušati trgovati na podlagi notranjih informacij; |
| --- | --- |

(a)

trgovati ali poskušati trgovati na podlagi notranjih informacij;

| (b) | drugi osebi priporočati trgovanje z notranjimi informacijami ali drugo osebo napeljevati k trgovanju z notranjimi informacijami, ali |
| --- | --- |

(b)

drugi osebi priporočati trgovanje z notranjimi informacijami ali drugo osebo napeljevati k trgovanju z notranjimi informacijami, ali

| (c) | protipravno razkrivati notranjih informacij. |
| --- | --- |

(c)

protipravno razkrivati notranjih informacij.

Člen 15

Prepoved tržne manipulacije

Oseba ne sme izvajati ali poskušati izvajati tržne manipulacije.

Člen 16

Preprečevanje in odkrivanje zlorabe trga

1.   Upravljavci trga in investicijska podjetja, ki upravljajo mesto trgovanja, vzpostavijo in vzdržujejo učinkovito ureditev, sisteme in postopke za preprečevanje in odkrivanje trgovanja z notranjimi informacijami, tržne manipulacije in poskusov trgovanja z notranjimi informacijami in tržne manipulacije v skladu s členoma 31 in 54 Direktive 2014/65/EU.

Oseba iz prvega pododstavka nemudoma poroča pristojnemu organu mesta trgovanja o naročilih in poslih, vključno s kakršno koli prekinitvijo ali spremembo naročil ali poslov, ki bi lahko pomenili trgovanje z notranjimi informacijami, tržno manipulacijo ali poskus trgovanja z notranjimi informacijami ali tržne manipulacije.

2.   Vsaka oseba, ki se v okviru svojega poklica dogovarja za posle s finančnimi instrumenti ali jih izvaja, vzpostavi in vzdržuje učinkovito ureditev, sisteme in postopke za odkrivanje sumljivih naročil in poslov ter poročanje o njih. Kadar taka oseba upravičeno sumi, da bi lahko oddano naročilo ali izveden posel s katerim koli finančnim instrumentom na mestu trgovanja ali izven njega pomenil trgovanje z notranjimi informacijami, tržno manipulacijo ali poskus trgovanja z notranjimi informacijami ali tržne manipulacije, o tem takoj obvesti pristojni organ iz odstavka 3.

3.   Brez poseganja v člen 22 osebe, ki se poklicno ukvarjajo s posli ali jih izvajajo, ravnajo v skladu s pravili obveščanja države članice, v kateri so registrirane ali imajo svoj sedež, ali v primeru podružnice, s pravili države članice, v kateri je podružnica. Prijave se naslovijo na pristojni organ te države članice.

4.   Pristojni organi iz odstavka 3, ki prejmejo obvestilo o sumljivih naročilih in poslih, tako informacijo takoj posredujejo pristojnim organom zadevnih mest trgovanja.

5.   Za zagotovitev skladne harmonizacije s tem členom, ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, da se določijo:

| (a) | ustrezna ureditev, sistemi in postopki, v okviru katerih osebe izpolnjujejo zahteve iz odstavkov 1 in 2, in |
| --- | --- |

(a)

ustrezna ureditev, sistemi in postopki, v okviru katerih osebe izpolnjujejo zahteve iz odstavkov 1 in 2, in

| (b) | predloge uradnega obvestila, ki jih osebe uporabljajo za izpolnjevanje zahtev iz odstavkov 1 in 2. |
| --- | --- |

(b)

predloge uradnega obvestila, ki jih osebe uporabljajo za izpolnjevanje zahtev iz odstavkov 1 in 2.

ESMA predloži te osnutke regulativnih tehničnih standardov Komisiji do 3. julija 2016.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

POGLAVJE 3

ZAHTEVE GLEDE RAZKRITJA

Člen 17

Razkritje notranjih informacij javnosti

1.   Izdajatelj notranje informacije, ki ga neposredno zadevajo, čim prej sporoči javnosti.

Izdajatelj zagotovi, da se notranje informacije objavijo na način, ki javnosti omogoča hiter dostop ter popolno, pravilno in pravočasno oceno informacij, ter v uradno določenem mehanizmu iz člena 21 Direktive 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta (24), kadar je to primerno. Izdajatelj razkritja notranjih informacij javnosti ne sme združiti s trženjem svojih dejavnosti. Izdajatelj na svojem spletnem mestu objavi in vsaj pet let posodablja vse notranje informacije, ki jih mora razkriti javnosti.

Ta člen se uporablja za izdajatelje, ki so zahtevali ali odobrili uvrstitev svojih finančnih instrumentov v trgovanje na reguliranem trgu v državi članici ali, v primeru instrumentov, s katerimi se trguje samo v MTF ali OTF, za izdajatelje, ki so odobrili trgovanje s svojimi finančnimi instrumenti v MTF ali OTF ali ki so zahtevali uvrstitev svojih finančnih instrumentov v trgovanje v MTF v državi članici.

2.   Udeleženec na trgu s pravicami do emisije javno, učinkovito in pravočasno razkrije notranje informacije o pravicah do emisije, ki jih ima v zvezi s svojimi dejavnostmi, vključno z letalskimi dejavnostmi, kot so opredeljene v Prilogi I k Direktivi 2003/87/ES, ali napravami v smislu člena 3(e) navedene direktive, ki jih ima zadevni udeleženec, njegovo matično podjetje ali povezano podjetje v lasti, jih nadzoruje ali za delovanje katerih je v celoti ali delno odgovorno. V primeru naprav takšno razkritje vključuje pomembne informacije o zmogljivosti in uporabi naprav, vključno z načrtovano ali nenačrtovano nerazpoložljivostjo takšnih naprav.

Prvi pododstavek se ne uporablja za udeleženca na trgu s pravicami do emisije, kadar emisije iz naprav ali letalskih dejavnosti, ki jih ima v lasti, jih nadzoruje ali je zanje odgovoren, v predhodnem letu niso presegle najnižjega praga ekvivalenta ogljikovega dioksida in med izvajanjem dejavnosti izgorevanja nazivna vhodna toplotna moč ni presegla najnižjega praga.

Na Komisijo se prenese pooblastilo, da sprejme delegirane akte v skladu s členom 35, s katerimi določi najnižji prag ekvivalenta ogljikovega dioksida in najnižji prag nazivne vhodne toplotne moči za namene uporabe izvzetja iz drugega pododstavka tega odstavka.

3.   Na Komisijo se prenese pooblastilo, da v skladu s členom 35, sprejme ukrepe, s katerimi določi pristojni organ za obveščanja iz odstavkov 4 in 5 tega člena.

4.   Izdajatelj ali udeleženec na trgu s pravicami do emisije lahko na lastno odgovornost odloži razkritje notranjih informacij javnosti, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | takojšnje razkritje bi najverjetneje ogrozilo upravičene interese izdajatelja ali udeleženca na trgu s pravicami do emisije; |
| --- | --- |

(a)

takojšnje razkritje bi najverjetneje ogrozilo upravičene interese izdajatelja ali udeleženca na trgu s pravicami do emisije;

| (b) | odložitev razkritja verjetno ne bi zavajala javnosti; |
| --- | --- |

(b)

odložitev razkritja verjetno ne bi zavajala javnosti;

| (c) | izdajatelj ali udeleženec na trgu s pravicami do emisije lahko zagotovi zaupnost teh informacij. |
| --- | --- |

(c)

izdajatelj ali udeleženec na trgu s pravicami do emisije lahko zagotovi zaupnost teh informacij.

V primeru podaljšanega postopka, ki se odvija v fazah in je namenjen, da ustvari določene okoliščine ali določen dogodek oziroma je to njegov rezultat, lahko izdajatelj ali udeleženec na trgu s pravicami do emisije na lastno odgovornost odloži razkritje notranjih informacij javnosti v zvezi s tem postopkom, pri čemer veljajo točke (a), (b) in (c) prvega pododstavka.

Kadar izdajatelj ali udeleženec na trgu s pravicami do emisije odloži razkritje notranjih informacij na podlagi tega odstavka, o tem obvesti pristojni organ, določenega v skladu z odstavkom 3, takoj po njihovem razkritju javnosti in poda pisno obrazložitev, kako so bili pogoji, določeni v tem odstavku, izpolnjeni. Države članice lahko določijo, da se tako obrazložitev predloži samo na zahtevo pristojnega organa, določenega v skladu z odstavkom 3.

5.   Da se ohrani stabilnost finančnega sistema, lahko izdajatelj, ki je kreditna institucija ali druga finančna institucija, na lastno odgovornost odloži razkritje notranjih informacij javnosti, vključno z informacijami, ki so povezane z začasnimi likvidnostnimi težavami, ter zlasti s potrebo po prejetju začasne likvidnostne pomoči od centralne banke ali posojilodajalca v skrajni sili, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | razkritje notranjih informacij pomeni tveganje, da bi bila ogrožena finančna stabilnost izdajatelja in finančnega sistema; |
| --- | --- |

(a)

razkritje notranjih informacij pomeni tveganje, da bi bila ogrožena finančna stabilnost izdajatelja in finančnega sistema;

| (b) | odložitev razkritja je v javnem interesu; |
| --- | --- |

(b)

odložitev razkritja je v javnem interesu;

| (c) | mogoče je zagotoviti zaupnost teh informacij ter |
| --- | --- |

(c)

mogoče je zagotoviti zaupnost teh informacij ter

| (d) | pristojni organ, določen v skladu z odstavkom 3, je pristal na odložitev na podlagi izpolnitve pogojev iz točk (a), (b) in (c). |
| --- | --- |

(d)

pristojni organ, določen v skladu z odstavkom 3, je pristal na odložitev na podlagi izpolnitve pogojev iz točk (a), (b) in (c).

6.   Za namene točk (a) do (d) odstavka 5, izdajatelj o svoji nameri za odložitev razkritja notranjih informacij obvesti pristojni organ, določen v skladu z odstavkom 3, in predloži dokaze, da so pogoji iz točk (a), (b) in (c) odstavka 5 izpolnjeni. Pristojni organ, določen v skladu z odstavkom 3, se po potrebi posvetuje z nacionalno centralno banko ali makrobonitetnim organom, kadar sta ustanovljena, ali alternativno z naslednjimi organi:

| (a) | kadar je izdajatelj kreditna institucija ali investicijsko podjetje, z organom, določenim v skladu s členom 133(1) Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (25); |
| --- | --- |

(a)

kadar je izdajatelj kreditna institucija ali investicijsko podjetje, z organom, določenim v skladu s členom 133(1) Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (25);

| (b) | v primerih, ki niso primeri iz točke (a), s katerim koli drugim nacionalnim organom, odgovornim za nadzor nad izdajateljem. |
| --- | --- |

(b)

v primerih, ki niso primeri iz točke (a), s katerim koli drugim nacionalnim organom, odgovornim za nadzor nad izdajateljem.

Pristojni organ, določen v skladu z odstavkom 3, zagotovi, da se razkritje notranjih informacij odloži le za obdobje, ki je potrebno v okviru javnega interesa. Pristojni organ, določen v skladu z odstavkom 3, vsaj enkrat tedensko oceni, ali so pogoji iz točk (a), (b) in (c) odstavka 5 še vedno izpolnjeni.

Če pristojni organ, določen v skladu z odstavkom 3, ne pristane na odložitev razkritja notranjih informacij, izdajatelj notranje informacije nemudoma razkrije.

Ta odstavek se uporablja v primerih, ko se izdajatelj ne odloči, da bo odložil razkritja notranjih informacij v skladu z odstavkom 4.

Sklicevanje v tem odstavku na pristojni organ, določen v skladu z odstavkom 3, ne posega v možnost pristojnega organa, da opravlja naloge na kateri koli od načinov iz člena 23(1).

7.   Kadar je bilo razkritje notranjih informacij odloženo v skladu z odstavkom 4 ali 5 in zaupnost teh notranjih informacij ni več zagotovljena, izdajatelj ali udeleženec na trgu s pravicami do emisije javnosti čim prej razkrije te notranje informacije.

Ta odstavek zajema primere, ko se govorice izrecno nanašajo na notranje informacije, razkritje katerih je bilo odloženo v skladu z odstavkom 4 ali 5, kadar so te govorice dovolj točne, da je razvidno, da zaupnost teh informacij ni več zagotovljena.

8.   Kadar izdajatelj ali udeleženec na trgu s pravicami do emisije ali oseba, ki deluje v njunem imenu ali za njun račun, pri običajnem opravljanju službenih nalog, poklica ali dolžnosti iz člena 10(1), tretji osebi razkrije kakršne koli notranje informacije, mora te informacije pri namernem razkritju istočasno, pri nenamernem razkritju pa čim prej v celoti in učinkovito razkriti javnosti. Ta odstavek se ne uporablja, če je oseba, ki prejme informacije, po dolžnosti zavezana k zaupnosti, ne glede na to, ali ta dolžnost temelji na zakonu, predpisih, statutu ali pogodbi.

9.   Notranje informacije, ki se nanašajo na izdajatelje, katerih finančni instrumenti so uvrščeni v trgovanje na zagonskem trgu MSP, se lahko namesto na spletnem mestu izdajatelja objavijo na spletnem mestu mesta trgovanja, če mesto trgovanja izdajateljem na trgu zagotovi to možnost.

10.   Da se zagotovijo enotni pogoji uporabe tega člena ESMA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov za določitev:

| (a) | tehničnih rešitev za ustrezno razkritje notranjih informacij javnosti, kot je določeno v odstavkih 1, 2, 8 in 9, ter |
| --- | --- |

(a)

tehničnih rešitev za ustrezno razkritje notranjih informacij javnosti, kot je določeno v odstavkih 1, 2, 8 in 9, ter

| (b) | tehničnih rešitev za odložitev razkritja notranjih informacij javnosti, kot je določeno v odstavkih 4 in 5. |
| --- | --- |

(b)

tehničnih rešitev za odložitev razkritja notranjih informacij javnosti, kot je določeno v odstavkih 4 in 5.

ESMA predloži te osnutke izvedbenih tehničnih standardov Komisiji do 3. julija 2016.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

11.   ESMA izda smernice, da se določi neizčrpen okvirni seznam upravičenih interesov izdajatelja iz točke (a) odstavka 4 in primerov, v katerih bi odložitev razkritja notranjih informacij verjetno zavajalo javnost, iz točke (b) odstavka 4.

Člen 18

Seznami oseb z dostopom do notranjih informacij

1.   Izdajatelji ali katera koli oseba, ki deluje v njihovem imenu ali za njihov račun:

| (a) | sestavijo seznam vseh oseb, ki imajo dostop do notranjih informacij in ki delajo zanje po pogodbi o zaposlitvi ali kako drugače opravljajo naloge, prek katerih imajo dostop do notranjih informacij, kot so svetovalci, računovodje ali bonitetne agencije (v nadaljnjem besedilu: seznam oseb z dostopom do notranjih informacij); |
| --- | --- |

(a)

sestavijo seznam vseh oseb, ki imajo dostop do notranjih informacij in ki delajo zanje po pogodbi o zaposlitvi ali kako drugače opravljajo naloge, prek katerih imajo dostop do notranjih informacij, kot so svetovalci, računovodje ali bonitetne agencije (v nadaljnjem besedilu: seznam oseb z dostopom do notranjih informacij);

| (b) | sproti posodabljajo seznam oseb z dostopom do notranjih informacij v skladu z odstavkom 4 ter |
| --- | --- |

(b)

sproti posodabljajo seznam oseb z dostopom do notranjih informacij v skladu z odstavkom 4 ter

| (c) | seznam oseb z dostopom do notranjih informacij čim prej posredujejo pristojnemu organu na njegovo zahtevo. |
| --- | --- |

(c)

seznam oseb z dostopom do notranjih informacij čim prej posredujejo pristojnemu organu na njegovo zahtevo.

2.   Izdajatelji ali katera koli oseba, ki deluje v njihovem imenu ali za njihov račun, sprejme vse razumne ukrepe za zagotovitev, da vse osebe s seznama oseb z dostopom do notranjih informacij pisno priznavajo s tem povezane pravne in regulativne dolžnosti ter da se zavedajo sankcij, ki se uporabljajo za trgovanje z notranjimi informacijami in protipravno razkritje notranjih informacij.

Kadar druga oseba, ki deluje v imenu izdajatelja ali za njegov račun, prevzame nalogo sestavljanja in posodabljanja seznama oseb z dostopom do notranjih informacij, je izdajatelj še vedno v celoti odgovoren za spoštovanje tega člena. Izdajatelj ima vedno pravico dostopa do seznama oseb z dostopom do notranjih informacij.

3.   Seznam oseb z dostopom do notranjih informacij vsebuje vsaj:

| (a) | identiteto vseh oseb, ki imajo dostop do notranjih informacij; |
| --- | --- |

(a)

identiteto vseh oseb, ki imajo dostop do notranjih informacij;

| (b) | razlog za vključitev te osebe na seznam oseb z dostopom do notranjih informacij; |
| --- | --- |

(b)

razlog za vključitev te osebe na seznam oseb z dostopom do notranjih informacij;

| (c) | datum in čas, v katerem je ta oseba dobila dostop do notranjih informacij; |
| --- | --- |

(c)

datum in čas, v katerem je ta oseba dobila dostop do notranjih informacij;

| (d) | datum, na katerega je bil oblikovan seznam oseb z dostopom do notranjih informacij. |
| --- | --- |

(d)

datum, na katerega je bil oblikovan seznam oseb z dostopom do notranjih informacij.

4.   Izdajatelji ali katera koli oseba, ki deluje v njihovem imenu ali za njihov račun, seznam oseb z dostopom do notranjih informacij sproti posodabljajo, vključno z datumom posodobitve v naslednjih primerih:

| (a) | kadar se spremeni razlog, zaradi katerega je oseba že na seznamu oseb z dostopom do notranjih informacij; |
| --- | --- |

(a)

kadar se spremeni razlog, zaradi katerega je oseba že na seznamu oseb z dostopom do notranjih informacij;

| (b) | kadar ima dostop do notranjih informacij nova oseba in jo je zato treba vključiti na seznam oseb z dostopom do notranjih informacij, in |
| --- | --- |

(b)

kadar ima dostop do notranjih informacij nova oseba in jo je zato treba vključiti na seznam oseb z dostopom do notranjih informacij, in

| (c) | kadar oseba nima več dostopa do notranjih informacij. |
| --- | --- |

(c)

kadar oseba nima več dostopa do notranjih informacij.

Pri vsaki posodobitvi se natančno navede datum in čas spremembe, zaradi katere je bila potrebna posodobitev.

5.   Izdajatelji ali katera koli oseba, ki deluje v njihovem imenu ali za njihov račun, seznam oseb z dostopom do notranjih informacij hranijo vsaj pet let po njegovi pripravi ali posodobitvi.

6.   Izdajatelji, katerih finančni instrumenti so uvrščeni v trgovanje na zagonskem trgu MSP, so oproščeni priprave seznama oseb z dostopom do notranjih informacij, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | izdajatelj sprejme vse razumne ukrepe za zagotovitev, da katera koli oseba z dostopom do notranjih informacij prizna s tem povezane pravne in regulativne dolžnosti ter da se zaveda sankcij, ki se uporabljajo za trgovanje z notranjimi informacij ali protipravno razkritje notranjih informacij, in |
| --- | --- |

(a)

izdajatelj sprejme vse razumne ukrepe za zagotovitev, da katera koli oseba z dostopom do notranjih informacij prizna s tem povezane pravne in regulativne dolžnosti ter da se zaveda sankcij, ki se uporabljajo za trgovanje z notranjimi informacij ali protipravno razkritje notranjih informacij, in

| (b) | izdajatelj lahko pristojnemu organu na zahtevo posreduje seznam oseb z dostopom do notranjih informacij. |
| --- | --- |

(b)

izdajatelj lahko pristojnemu organu na zahtevo posreduje seznam oseb z dostopom do notranjih informacij.

7.   Ta člen se uporablja za izdajatelje, ki so zahtevali ali odobrili uvrstitev svojih finančnih instrumentov v trgovanje na reguliranem trgu v državi članici ali so, v primeru instrumentov, s katerimi se trguje le v MTF ali OTF, odobrili trgovanje z njihovimi finančnimi instrumenti v MTF ali OTF ali ki so zahtevali uvrstitev svojih finančnih instrumentov v trgovanje v MTF v državi članici.

8.   Odstavki 1 do 5 tega člena se uporabljajo tudi za:

| (a) | udeležence na trgu s pravicami do emisije v zvezi z notranjimi informacijami o pravicah do emisije, ki nastanejo v zvezi s fizičnim delovanjem tega udeleženca na trgu s pravicami do emisije; |
| --- | --- |

(a)

udeležence na trgu s pravicami do emisije v zvezi z notranjimi informacijami o pravicah do emisije, ki nastanejo v zvezi s fizičnim delovanjem tega udeleženca na trgu s pravicami do emisije;

| (b) | vse dražbene sisteme, uradne dražitelje in nadzornike dražb za dražbe pravic do emisije ali drugih finančnih produktov na dražbi na podlagi teh pravic, pri čemer se te dražbe izvajajo v skladu z Uredbo (EU) št. 1031/2010. |
| --- | --- |

(b)

vse dražbene sisteme, uradne dražitelje in nadzornike dražb za dražbe pravic do emisije ali drugih finančnih produktov na dražbi na podlagi teh pravic, pri čemer se te dražbe izvajajo v skladu z Uredbo (EU) št. 1031/2010.

9.   Da se zagotovijo enotni pogoji uporabe tega člena, ESMA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov za določitev natančne oblike seznamov oseb z dostopom do notranjih informacij in oblike za posodabljanje seznamov oseb z dostopom do notranjih informacij iz tega člena.

ESMA predloži te osnutke izvedbenih tehničnih standardov Komisiji do 3. julija 2016.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 19

Posli vodilnih delavcev

1.   Osebe, ki opravljajo poslovodne naloge, ter osebe, ki so z njimi tesno povezane, izdajatelja ali udeleženca na trgu s pravicami do emisije in pristojni organ iz drugega pododstavka odstavka 2 obvestijo:

| (a) | v zvezi z izdajatelji, o vseh poslih, opravljenih za njihov račun, v zvezi z delnicami ali dolžniškimi instrumenti tega izdajatelja, ali izvedenimi finančnimi instrumenti ali drugimi finančnimi instrumenti, ki so z njimi povezani; |
| --- | --- |

(a)

v zvezi z izdajatelji, o vseh poslih, opravljenih za njihov račun, v zvezi z delnicami ali dolžniškimi instrumenti tega izdajatelja, ali izvedenimi finančnimi instrumenti ali drugimi finančnimi instrumenti, ki so z njimi povezani;

| (b) | v zvezi z udeleženci na trgu pravic do emisije, o vseh poslih, ki so se opravili za njihov račun, v zvezi s pravicami do emisije, finančnimi produkti na dražbi na podlagi teh pavic ali povezanimi izvedenimi finančnimi instrumenti. |
| --- | --- |

(b)

v zvezi z udeleženci na trgu pravic do emisije, o vseh poslih, ki so se opravili za njihov račun, v zvezi s pravicami do emisije, finančnimi produkti na dražbi na podlagi teh pavic ali povezanimi izvedenimi finančnimi instrumenti.

Taka obvestila se posreduje nemudoma in najkasneje tri delovne dni po datumu izvedbe posla.

Prvi pododstavek se uporablja, ko skupna vrednost poslov v koledarskem letu doseže prag, določen v odstavku 8 ali 9, kar je ustrezno.

2.   Za namene odstavka 1 in brez poseganja v pravico držav članic, da določijo obveznosti sporočanja, ki niso tiste iz tega člena, osebe iz odstavka 1 pristojne organe obvestijo o vseh poslih, ki so opravljeni za lastni račun navedenih oseb.

Pravila, ki se uporabljajo za sporočanje, ki jih morajo upoštevati osebe iz odstavka 1, so pravila države članice, v kateri je registriran izdajatelj ali udeleženec na trgu s pravicami do emisije. Pristojnemu organu te države članice se sporoči v treh delovnih dneh po datumu posla. Kadar izdajatelj ni registriran v državi članici, se sporoči pristojnemu organu matične države članice v skladu s točko (i) člena 2(1) Direktive 2004/109/ES ali če ta ne obstaja, pristojnemu organu mesta trgovanja.

3.   Izdajatelj ali udeleženec na trgu s pravicami do emisije zagotovi, da se te informacije, o katerih se poroča v skladu z odstavkom 1, objavijo čim prej in najkasneje v treh delovnih dneh po izvedbi posla na način, ki omogoča hiter dostop do teh informacij na nediskriminatorni podlagi v skladu z izvedbenimi tehničnimi standardi iz točke (a) člena 17(10).

Izdajatelj ali udeleženec na trgu s pravicami do emisije uporabi sredstva, na katera se je mogoče zanesti za učinkovito razširjanje informacij javnosti po vsej Uniji, ter po potrebi uporabi uradno določeni mehanizem iz člena 21 Direktive 2004/109/ES.

Druga možnost je, da nacionalno pravo določi, da lahko sam pristojni organ objavi informacije.

4.   Ta člen se uporablja za izdajatelje, ki:

| (a) | so zahtevali ali odobrili uvrstitev svojih finančnih instrumentov v trgovanje na reguliranem trgu, ali |
| --- | --- |

(a)

so zahtevali ali odobrili uvrstitev svojih finančnih instrumentov v trgovanje na reguliranem trgu, ali

| (b) | so, v primeru instrumentov, s katerimi se trguje le v MTF ali OTF, odobrili trgovanje z njihovimi finančnimi instrumenti v MTF ali OTF ali ki so zahtevali uvrstitev svojih finančnih instrumentov v trgovanje v MTF. |
| --- | --- |

(b)

so, v primeru instrumentov, s katerimi se trguje le v MTF ali OTF, odobrili trgovanje z njihovimi finančnimi instrumenti v MTF ali OTF ali ki so zahtevali uvrstitev svojih finančnih instrumentov v trgovanje v MTF.

5.   Izdajatelji in udeleženci na trgu s pravicami do emisije osebo, ki opravlja poslovodne naloge, pisno obvestijo o svojih obveznostih v skladu s tem členom. Izdajatelji in udeleženci na trgu s pravicami do emisije pripravijo seznam vseh oseb, ki opravljajo poslovodne naloge, ter oseb, ki so z njimi tesno povezane.

Osebe, ki opravljajo poslovodne naloge, pisno obvestijo osebe, ki so z njimi tesno povezane, o njihovih obveznostih v skladu s tem členom ter hranijo kopijo tega obvestila.

6.   Obvestilo o poslih iz odstavka 1 vsebuje naslednje podatke:

| (a) | ime osebe; |
| --- | --- |

(a)

ime osebe;

| (b) | razlog za obveščanje; |
| --- | --- |

(b)

razlog za obveščanje;

| (c) | ime ustreznega izdajatelja ali udeleženca na trgu s pravicami do emisije; |
| --- | --- |

(c)

ime ustreznega izdajatelja ali udeleženca na trgu s pravicami do emisije;

| (d) | opis in označbe finančnega instrumenta; |
| --- | --- |

(d)

opis in označbe finančnega instrumenta;

| (e) | narava posla/poslov (npr. pridobitev ali odtujitev), ki nakazuje, ali je povezan z izvajanjem programov možnosti ugodnega nakupa delnic ali s posebnimi primeri iz odstavka 7; |
| --- | --- |

(e)

narava posla/poslov (npr. pridobitev ali odtujitev), ki nakazuje, ali je povezan z izvajanjem programov možnosti ugodnega nakupa delnic ali s posebnimi primeri iz odstavka 7;

| (f) | datum in kraj posla/poslov ter |
| --- | --- |

(f)

datum in kraj posla/poslov ter

| (g) | cena in količina posla/poslov. V primeru zastavitve, katere pogoji določajo spremembo njene vrednosti, bi bilo treba to razkriti skupaj z njeno vrednostjo ob datumu zastavitve. |
| --- | --- |

(g)

cena in količina posla/poslov. V primeru zastavitve, katere pogoji določajo spremembo njene vrednosti, bi bilo treba to razkriti skupaj z njeno vrednostjo ob datumu zastavitve.

7.   Za namene odstavka 1 posli, o katerih je treba obvestiti pristojni organ, vključujejo tudi:

| (a) | zastave ali posojanje finančnih instrumentov s strani osebe, ki opravlja poslovodne naloge, ali osebe, ki je z njo tesno povezana, iz odstavka 1 ali v njenem imenu; |
| --- | --- |

(a)

zastave ali posojanje finančnih instrumentov s strani osebe, ki opravlja poslovodne naloge, ali osebe, ki je z njo tesno povezana, iz odstavka 1 ali v njenem imenu;

| (b) | posle, ki jih sklepajo osebe, ki se v okviru svojega poklica dogovarjajo za posle ali jih izvajajo, ali druga oseba v imenu osebe, ki opravlja poslovodne naloge, ali oseba, ki je tesno povezana s tako osebo iz odstavka 1, vključno kadar izvaja diskrecijsko pravico; |
| --- | --- |

(b)

posle, ki jih sklepajo osebe, ki se v okviru svojega poklica dogovarjajo za posle ali jih izvajajo, ali druga oseba v imenu osebe, ki opravlja poslovodne naloge, ali oseba, ki je tesno povezana s tako osebo iz odstavka 1, vključno kadar izvaja diskrecijsko pravico;

| (c) | posle, izvedene v okviru police življenjskega zavarovanja, kot je opredeljeno v skladu z Direktivo 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta (26), kadar:






  (i) | je imetnik police oseba, ki opravlja poslovodne naloge, ali oseba, ki je tesno povezana s to osebo, iz odstavka 1; |
| --- | --- | --- |

(c)

posle, izvedene v okviru police življenjskega zavarovanja, kot je opredeljeno v skladu z Direktivo 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta (26), kadar:

(i)

je imetnik police oseba, ki opravlja poslovodne naloge, ali oseba, ki je tesno povezana s to osebo, iz odstavka 1;

| (ii) | naložbeno tveganje nosi imetnik police in |
| --- | --- |

(ii)

naložbeno tveganje nosi imetnik police in

| (iii) | ima imetnik police pristojnost ali diskrecijsko pravico, da sprejema naložbene odločitve v zvezi s posebnimi instrumenti v tej polici življenjskega zavarovanja ali da izvaja posle v zvezi s posebnimi instrumenti za to polico življenjskega zavarovanja. |
| --- | --- |

(iii)

ima imetnik police pristojnost ali diskrecijsko pravico, da sprejema naložbene odločitve v zvezi s posebnimi instrumenti v tej polici življenjskega zavarovanja ali da izvaja posle v zvezi s posebnimi instrumenti za to polico življenjskega zavarovanja.

Za namene točke (a) o zastavitvi vrednostnih papirjev ali podobnih pravic iz zavarovanja v zvezi s pologom finančnih instrumentov na skrbniški račun ni treba poročati, razen če in dokler ta zastavitev vrednostnih papirjev ali druge pravice iz zavarovanja niso namenjene za zavarovanje posebnih kreditnih storitev.

Če je imetnik police pri zavarovalni pogodbi dolžan poročati o poslih v skladu s tem odstavkom, se obveznost poročanja ne nanaša na zavarovalnico.

8.   Odstavek 1 se uporablja za vse naknadne posle, ko se v koledarskem letu doseže skupna vrednost v višini 5 000 EUR. Prag 5 000 EUR se izračuna s seštevanjem brez neto izkazovanja vseh poslov iz odstavka 1.

9.   Pristojni organ se lahko odloči, da poviša prag iz odstavka 8 na 20 000 EUR ter ESMA obvesti o svoji odločitvi in jo utemelji s posebnim sklicevanjem na tržne pogoje, da se višji prag sprejme pred njegovo uporabo. ESMA na svojem spletnem mestu objavi seznam pragov, ki se uporabljajo v skladu s tem členom, ter utemeljitve, ki jih zagotovijo pristojni organi za take pragove.

10.   Ta člen se uporablja tudi za posle oseb, ki opravljajo poslovodne naloge, za vse dražbene sisteme, uradne dražitelje in nadzornika dražb, ki sodelujejo na dražbah, ki potekajo v skladu z Uredbo (EU) št. 1031/2010, ter osebe, ki so tesno povezane s takimi osebami, v kolikor njihovi posli vključujejo pravice do emisije, iz njih izvedene finančne instrumente ali finančne produkte na dražbi na podlagi teh pravic. Te osebe o svojih poslih obveščajo dražbene sisteme, uradne dražitelje in nadzornika dražb, kot je ustrezno, ter pristojen organ, kjer je registriran dražbeni sistem, uradni dražitelj in nadzornik dražb, kot je primerno. Dražbeni sistemi, uradni dražitelji ali pristojni organi tako sporočene informacije objavijo v skladu z odstavkom 3.

11.   Brez poseganja v člena 14 in 15 oseba, ki pri izdajatelju opravlja poslovodne naloge, ne opravi nobenega posla za svoj račun za račun tretje osebe, neposredno ali posredno, v zvezi z delnicami ali dolžniškimi instrumenti izdajatelja ali z izvedenimi finančnimi instrumenti ali drugimi finančnimi instrumenti, ki so z njimi povezani, v zaprtem obdobju 30 koledarskih dni pred napovedjo vmesnega finančnega poročila ali poročila ob koncu leta, ki ga je izdajatelj dolžan objaviti v skladu s:

| (a) | pravili mesta trgovanja, na katerem so delnice izdajatelja uvrščene v trgovanje, ali |
| --- | --- |

(a)

pravili mesta trgovanja, na katerem so delnice izdajatelja uvrščene v trgovanje, ali

| (b) | nacionalnim pravom. |
| --- | --- |

(b)

nacionalnim pravom.

12.   Brez poseganja v člena 14 in 15 lahko izdajatelj osebi, ki pri njem opravlja poslovne dejavnosti, dovoli, da trguje za svoj račun ali za račun tretje osebe v zaprtem obdobju iz odstavka 11:

| (a) | na podlagi posameznega primera ali zaradi obstoja izrednih okoliščin, kot so hude finančne težave, ki zahtevajo takojšnjo prodajo delnic, ali |
| --- | --- |

(a)

na podlagi posameznega primera ali zaradi obstoja izrednih okoliščin, kot so hude finančne težave, ki zahtevajo takojšnjo prodajo delnic, ali

| (b) | zaradi značilnosti trgovanja za posle, ki potekajo v okviru ali so povezani z delniško shemo za zaposlene, varčevalnimi shemami, kvalifikacijo ali upravičenostjo delnic ali posli, pri katerih se pravica do udeležbe v ustreznih vrednostnih papirjih ne spremeni. |
| --- | --- |

(b)

zaradi značilnosti trgovanja za posle, ki potekajo v okviru ali so povezani z delniško shemo za zaposlene, varčevalnimi shemami, kvalifikacijo ali upravičenostjo delnic ali posli, pri katerih se pravica do udeležbe v ustreznih vrednostnih papirjih ne spremeni.

13.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 35, v katerih natančno opredeli okoliščine, v katerih lahko izdajatelj dovoli trgovanje v zaprtem obdobju iz odstavka 12, vključno z okoliščinami, ki bi jih šteli za izredne, ter vrste poslov, ki bi utemeljevale dovoljenje za trgovanje.

14.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 35 za opredelitev vrst poslov, ki bi sprožile obveznost iz odstavka 1.

15.   Da se zagotovi enotna uporaba odstavka 1, ESMA oblikuje osnutek izvedbenih tehničnih standardov v zvezi s formatom in predlogo, v kateri je treba sporočiti in objaviti informacije iz odstavka 1.

ESMA predloži te osnutke izvedbenih tehničnih standardov Komisiji do 3. julija 2015.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 20

Naložbena priporočila in statistika

1.   Osebe, ki ustvarjajo ali razširjajo naložbena priporočila ali druge informacije, v katerih priporočajo ali predlagajo naložbeno strategijo s potrebno skrbnostjo zagotovijo, da so takšne informacije objektivno predstavljene in da se razkrijejo njihovi interesi ali navedejo nasprotja interesov v zvezi s finančnimi instrumenti, na katere se te informacije nanašajo.

2.   Javne ustanove, ki razširjajo statistične podatke ali napovedi, ki lahko znatno vplivajo na finančne trge, te podatke razširjajo na objektiven in pregleden način.

3.   Da se zagotovi skladna harmonizacija s tem členom, ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, da se določijo tehnične rešitve za kategorije oseb iz odstavka 1, za objektivno predstavitev naložbenih priporočil ali drugih informacij, s katerimi se priporoča ali predlaga naložbena strategija, ter za razkritje posameznih interesov ali navedbe nasprotja interesov.

ESMA predloži te osnutke regulativnih tehničnih standardov Komisiji do 3. julija 2015.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Tehnične rešitve, določene v regulativnih tehničnih standardih iz odstavka 3, se ne uporabljajo za novinarje, za katere velja enakovredna ustrezna ureditev v državi članici, vključno z enakovredno ustrezno samoregulacijo, če taka ureditev doseže podobne učinke kot te tehnične rešitve. Država članica o besedilu te enakovredne ustrezne ureditve uradno obvesti Komisijo.

Člen 21

Razkritje ali razširjanje informacij v sredstvih javnega obveščanja

Za namene člena 10, člena 12(1)(c) in člena 20, kadar se informacije razkrijejo ali razširjajo in kadar se pripravijo ali razširjajo priporočila za novinarske namene ali druge oblike izražanja v medijih, se tako razkritje ali razširjanje informacij oceni ob upoštevanju pravil o svobodi tiska in svobodi izražanja v drugih medijih in kodeksih, ki veljajo za novinarski poklic, razen če:

| (a) | imajo zadevne osebe ali z njimi tesno povezane osebe neposredno ali posredno korist ali dobiček od razkritja zadevnih informacij, ali |
| --- | --- |

(a)

imajo zadevne osebe ali z njimi tesno povezane osebe neposredno ali posredno korist ali dobiček od razkritja zadevnih informacij, ali

| (b) | je namen razkritja ali razširjanja zavajanje trga glede ponudbe finančnih instrumentov, povpraševanja po njih ali njihove cene. |
| --- | --- |

(b)

je namen razkritja ali razširjanja zavajanje trga glede ponudbe finančnih instrumentov, povpraševanja po njih ali njihove cene.

POGLAVJE 4

ESMA IN PRISTOJNI ORGANI

Člen 22

Pristojni organi

Brez poseganja v pristojnosti sodnih organov vsaka država članica določi en pristojni upravni organ za namen te uredbe. Države članice o tem ustrezno obvestijo Komisijo, ESMA in druge pristojne organe drugih držav članic. Pristojni organ zagotavlja, da se na njegovem ozemlju uporabljajo določbe te uredbe za vsa dejanja, ki se izvajajo na njegovem ozemlju, ter dejanja, ki se izvajajo v tujini in so povezana z instrumenti, ki so uvrščeni v trgovanje na reguliranem trgu, za katere je bil vložen zahtevek za uvrstitev v trgovanje na takšnem trgu, na dražbi na dražbenem sistemu ali s katerimi se trguje v MTF ali OTF, ali za katere je bil vložen zahtevek za uvrstitev v trgovanje v MTF, ki deluje na njegovem ozemlju.

Člen 23

Pooblastila pristojnih organov

1.   Pristojni organi svoje funkcije in pooblastila izvajajo na katerega koli od naslednjih načinov:

| (a) | neposredno; |
| --- | --- |

(a)

neposredno;

| (b) | v sodelovanju z drugimi organi ali tržnimi podjetji; |
| --- | --- |

(b)

v sodelovanju z drugimi organi ali tržnimi podjetji;

| (c) | na lastno odgovornost s prenosom pooblastil na takšne organe ali tržna podjetja; |
| --- | --- |

(c)

na lastno odgovornost s prenosom pooblastil na takšne organe ali tržna podjetja;

| (d) | z zahtevkom na pristojne sodne organe. |
| --- | --- |

(d)

z zahtevkom na pristojne sodne organe.

2.   Da lahko pristojni organi izpolnjujejo svoje obveznosti na podlagi te uredbe, imajo v skladu z nacionalnim pravom vsaj naslednja nadzorna in preiskovalna pooblastila:

| (a) | imajo dostop do kakršnega koli dokumenta in podatkov v kakršni koli obliki in prejmejo ali dobijo njegove kopije; |
| --- | --- |

(a)

imajo dostop do kakršnega koli dokumenta in podatkov v kakršni koli obliki in prejmejo ali dobijo njegove kopije;

| (b) | naročijo ali zahtevajo informacije od vseh oseb, tudi od oseb, ki so se naknadno pridružile prenosu naročil ali izvajanju zadevnih poslov, in njihovih naročnikov, ter lahko po potrebi te osebe povabijo na zaslišanje in jih zaslišijo, da bi pridobili informacije; |
| --- | --- |

(b)

naročijo ali zahtevajo informacije od vseh oseb, tudi od oseb, ki so se naknadno pridružile prenosu naročil ali izvajanju zadevnih poslov, in njihovih naročnikov, ter lahko po potrebi te osebe povabijo na zaslišanje in jih zaslišijo, da bi pridobili informacije;

| (c) | v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago lahko zahtevajo informacije od udeležencev na povezanih promptnih trgih v skladu s standardiziranimi oblikami, pridobivajo poročila o poslih in imajo neposreden dostop do sistemov trgovanja; |
| --- | --- |

(c)

v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago lahko zahtevajo informacije od udeležencev na povezanih promptnih trgih v skladu s standardiziranimi oblikami, pridobivajo poročila o poslih in imajo neposreden dostop do sistemov trgovanja;

| (d) | opravljajo inšpekcijske preglede in preiskave na krajih, ki niso zasebna stanovanja fizičnih oseb; |
| --- | --- |

(d)

opravljajo inšpekcijske preglede in preiskave na krajih, ki niso zasebna stanovanja fizičnih oseb;

| (e) | v skladu z drugim pododstavkom vstopijo v prostore fizičnih in pravnih oseb, da zasežejo dokumente in podatke v kateri koli obliki, na podlagi utemeljenega suma, da so lahko dokumenti ali podatki, povezani z vsebino inšpekcijskega pregleda ali preiskave, pomembni za dokazovanje primera trgovanja z notranjimi informacijami ali tržne manipulacije, s katero se krši ta uredba. |
| --- | --- |

(e)

v skladu z drugim pododstavkom vstopijo v prostore fizičnih in pravnih oseb, da zasežejo dokumente in podatke v kateri koli obliki, na podlagi utemeljenega suma, da so lahko dokumenti ali podatki, povezani z vsebino inšpekcijskega pregleda ali preiskave, pomembni za dokazovanje primera trgovanja z notranjimi informacijami ali tržne manipulacije, s katero se krši ta uredba.

| (f) | predložijo zadeve v kazensko preiskavo; |
| --- | --- |

(f)

predložijo zadeve v kazensko preiskavo;

| (g) | zahtevajo obstoječe zapise telefonskih pogovorov, elektronskih sporočil ali zapise podatkov o telefonskem in podatkovnem prometu, ki jih imajo investicijska podjetja, kreditne institucije ali finančne institucije; |
| --- | --- |

(g)

zahtevajo obstoječe zapise telefonskih pogovorov, elektronskih sporočil ali zapise podatkov o telefonskem in podatkovnem prometu, ki jih imajo investicijska podjetja, kreditne institucije ali finančne institucije;

| (h) | zahtevajo, kolikor to dovoljuje nacionalno pravo, obstoječe zapise podatkov o telefonskem in podatkovnem prometu, ki jih ima telekomunikacijski operater, kadar obstaja utemeljen sum o kršitvi in kadar so lahko taki zapisi pomembni za preiskovanje kršitev iz točk (a) ali (b) člena 14 ali člena 15; |
| --- | --- |

(h)

zahtevajo, kolikor to dovoljuje nacionalno pravo, obstoječe zapise podatkov o telefonskem in podatkovnem prometu, ki jih ima telekomunikacijski operater, kadar obstaja utemeljen sum o kršitvi in kadar so lahko taki zapisi pomembni za preiskovanje kršitev iz točk (a) ali (b) člena 14 ali člena 15;

| (i) | zahtevajo začasno zamrznitev ali odvzem premoženja ali oboje; |
| --- | --- |

(i)

zahtevajo začasno zamrznitev ali odvzem premoženja ali oboje;

| (j) | zaustavijo trgovanje z zadevnimi finančnimi instrumenti; |
| --- | --- |

(j)

zaustavijo trgovanje z zadevnimi finančnimi instrumenti;

| (k) | zahtevajo začasno prenehanje vseh dejavnosti, za katere pristojni organ meni, da so v nasprotju s to uredbo; |
| --- | --- |

(k)

zahtevajo začasno prenehanje vseh dejavnosti, za katere pristojni organ meni, da so v nasprotju s to uredbo;

| (l) | zahtevajo začasno prepoved izvajanja poklicne dejavnosti, in |
| --- | --- |

(l)

zahtevajo začasno prepoved izvajanja poklicne dejavnosti, in

| (m) | sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da bo javnost pravilno obveščena, med drugim s popravkom napačnih ali zavajajočih razkritih informacij, in lahko med drugim od izdajatelja ali druge osebe, ki je objavila ali razširjala napačne ali zavajajoče informacije, zahtevajo, da objavi popravek; |
| --- | --- |

(m)

sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da bo javnost pravilno obveščena, med drugim s popravkom napačnih ali zavajajočih razkritih informacij, in lahko med drugim od izdajatelja ali druge osebe, ki je objavila ali razširjala napačne ali zavajajoče informacije, zahtevajo, da objavi popravek;

Kadar je v skladu z nacionalnim pravom za vstop v prostore fizične in pravne osebe iz točke (e) prvega pododstavka potrebna predhodna odobritev sodnega organa zadevne države članice, se ta pristojnost iz navedene točke uporabi samo po pridobitvi take predhodne odobritve.

3.   Države članice zagotovijo vzpostavitev ustreznih ukrepov, da imajo pristojni organi vsa nadzorna in preiskovalna pooblastila, ki jih potrebujejo za opravljanje svojih nalog.

Ta uredba ne posega v zakone in druge predpise, sprejete v zvezi s ponudbami za prevzem, združitvami in drugimi posli, ki vplivajo na lastništvo ali nadzor nad družbami in jih urejajo nadzorni organi, ki jih imenujejo države članice v skladu s členom 4 Direktive 2004/25/ES, ki določajo dodatne zahteve poleg zahtev iz te uredbe.

4.   Za osebo, ki v skladu s to uredbo daje na razpolago informacije pristojnemu organu, ne šteje, da so kršile kakršne koli omejitve o razkritju informacij, uvedene s pogodbo ali z zakonom ali drugim predpisom, in te osebe, ki poroča, ne zavezuje k nobeni odgovornosti, povezani s takim poročanjem.

Člen 24

Sodelovanje z ESMA

1.   Za namene te uredbe pristojni organi sodelujejo z ESMA v skladu z Uredbo (EU) št. 1095/2010.

2.   Pristojni organi v skladu s členom 35 Uredbe (EU) št. 1095/2010 ESMA takoj zagotovijo vse informacije, potrebne za opravljanje njegovih nalog.

3.   Za zagotovitev enotnih pogojev uporabe tega člena ESMA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov za določitev postopkov in obrazcev za izmenjavo informacij iz odstavka 2.

ESMA predloži te osnutke izvedbenih tehničnih standardov Komisiji do 3. julija 2016.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 25

Obveznost sodelovanja

1.   Pristojni organi sodelujejo med seboj in z ESMA, kadar je to potrebno za namene te uredbe, razen če se uporablja katera od izjem iz odstavka 2. Pristojni organi zlasti zagotavljajo pomoč pristojnim organom drugih držav članic in ESMA. Zlasti si brez nepotrebnega odlašanja izmenjujejo informacije ter sodelujejo pri preiskovalnih dejavnosti, nadzoru in dejavnostih izvrševanja.

V obvezno sodelovanje in pomoč iz prvega pododstavka je vključena tudi Komisija, in sicer v zvezi z izmenjavo informacij, povezanih z blagom, ki je v Prilogi I k PDEU navedeno kot kmetijski proizvodi.

Pristojni organi in ESMA sodelujejo v skladu z Uredbo (EU) št. 1095/2010, zlasti s členom 35 navedene uredbe.

Kadar se države članice v skladu z drugim pododstavkom člena 30(1) odločijo določiti kazenske sankcije za kršitev določb te uredbe, kot je navedeno v tem členu, zagotovijo, da so na voljo ustrezni ukrepi, tako da imajo pristojni organi vsa potrebna pooblastila za sodelovanje s sodnimi organi v njihovi sodni pristojnosti, da sprejemajo posebne informacije, povezane s preiskavami kaznivih dejanj ali postopki, ki se začnejo ob morebitnih kršitvah te uredbe, ter te informacije zagotovijo drugim pristojnim organom in ESMA, da izpolnijo svojo obveznost glede medsebojnega sodelovanja in sodelovanja z ESMA za namene te uredbe.

2.   Pristojni organ lahko zahtevo po informacijah ali zahtevo po sodelovanju v preiskavi zavrne le v naslednjih izrednih okoliščinah, in sicer kadar:

| (a) | bi lahko sporočanje zadevnih informacij negativno vplivalo na varnost naslovljene države članice, zlasti na boj proti terorizmu in druga huda kazniva dejanja; |
| --- | --- |

(a)

bi lahko sporočanje zadevnih informacij negativno vplivalo na varnost naslovljene države članice, zlasti na boj proti terorizmu in druga huda kazniva dejanja;

| (b) | bi lahko izpolnjevanje zahteve negativno vplivalo na njegovo lastno preiskavo ali dejavnosti pregona ali, kadar je to primerno, kazensko preiskavo; |
| --- | --- |

(b)

bi lahko izpolnjevanje zahteve negativno vplivalo na njegovo lastno preiskavo ali dejavnosti pregona ali, kadar je to primerno, kazensko preiskavo;

| (c) | so pri organih naslovljene države članice že bili sproženi sodni postopki v zvezi z istimi dejanji in proti istim osebam, ali |
| --- | --- |

(c)

so pri organih naslovljene države članice že bili sproženi sodni postopki v zvezi z istimi dejanji in proti istim osebam, ali

| (d) | je bila takim osebam za ista dejanja že izrečena pravnomočna sodba v naslovljeni državi članici. |
| --- | --- |

(d)

je bila takim osebam za ista dejanja že izrečena pravnomočna sodba v naslovljeni državi članici.

3.   Pristojni organi in ESMA sodelujejo z Agencijo za sodelovanje energetskih regulatorjev (ACER), ustanovljeno z Uredbo (ES) št. 713/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (27) in nacionalnimi regulativnimi organi držav članic, da se zagotovi usklajen pristop k uveljavljanju zadevnih pravil, kadar so posli, naročila za trgovanje ali druga dejanja ali ravnanja povezana z enim ali več finančnimi instrumenti, za katera se uporablja ta uredba, in tudi z enim ali več energetskimi proizvodi na debelo, za katere se uporabljajo členi 3, 4 in 5 Uredbe (EU) 1227/2011. Pristojni organi upoštevajo posebne značilnosti opredelitev pojmov iz člena 2 Uredbe (EU) 1227/2011 ter določbe členov 3, 4 in 5 Uredbe (EU) št. 1227/2011, kadar člene 7, 8 in 12 te uredbe uporabljajo za finančne instrumente, povezane z energetskimi proizvodi na debelo.

4.   Pristojni organi na zahtevo takoj predložijo vsako informacijo, ki je potrebna za namen iz odstavka 1.

5.   Kadar je pristojni organ prepričan, da se ali so se na ozemlju druge države članice izvajala dejanja, ki so v nasprotju z določbami te uredbe, ali dejanja, ki vplivajo na finančne instrumente, s katerimi se trguje na mestu trgovanja v drugi državi članici, o tem dejstvu čim podrobneje obvesti pristojni organ te druge države članice in ESMA, v primeru energetskih proizvodov na debelo pa tudi ACER. Pristojni organi različnih vključenih držav članic se o ustreznih ukrepih, ki jih je treba sprejeti, posvetujejo med seboj in z ESMA ter v primeru energetskih proizvodov na debelo z ACER ter se obveščajo o pomembnih vmesnih dogodkih. Usklajujejo svoje dejavnosti, da se preprečita morebitno podvajanje in prekrivanje pri uporabi upravnih kazni in drugih upravnih ukrepov v takšnih čezmejnih primerih v skladu s členoma 30 in 31, ter si pomagajo pri uveljavljanju svojih odločitev.

6.   Pristojni organ ene države članice lahko zahteva pomoč pristojnega organa druge države članice pri inšpekcijskih pregledih ali preiskavah na kraju samem.

Pristojni organ, ki zahteva pomoč, lahko obvesti ESMA o vsaki zahtevi iz prvega pododstavka. V primeru preiskave ali inšpekcijskega pregleda s čezmejnim učinkom ESMA na zahtevo enega od pristojnih organov usklajuje preiskavo ali inšpekcijski pregled.

Kadar pristojni organ prejme zahtevo od pristojnega organa druge države članice za izvedbo inšpekcijskega pregleda ali preiskave na kraju samem, lahko:

| (a) | sam opravi inšpekcijski pregled ali preiskavo na kraju samem; |
| --- | --- |

(a)

sam opravi inšpekcijski pregled ali preiskavo na kraju samem;

| (b) | pristojnemu organu, ki je predložil zahtevo, omogoči, da sodeluje v inšpekcijskem pregledu ali preiskavi na kraju samem; |
| --- | --- |

(b)

pristojnemu organu, ki je predložil zahtevo, omogoči, da sodeluje v inšpekcijskem pregledu ali preiskavi na kraju samem;

| (c) | pristojnemu organu, ki je predložil zahtevo, omogoči, da sam opravi inšpekcijski pregled ali preiskavo na kraju samem; |
| --- | --- |

(c)

pristojnemu organu, ki je predložil zahtevo, omogoči, da sam opravi inšpekcijski pregled ali preiskavo na kraju samem;

| (d) | imenuje revizorje ali strokovnjake za izvedbo inšpekcijskega pregleda ali preiskave na kraju samem; |
| --- | --- |

(d)

imenuje revizorje ali strokovnjake za izvedbo inšpekcijskega pregleda ali preiskave na kraju samem;

| (e) | določene naloge, povezane z nadzornimi dejavnostmi, si razdeli z drugimi pristojnimi organi. |
| --- | --- |

(e)

določene naloge, povezane z nadzornimi dejavnostmi, si razdeli z drugimi pristojnimi organi.

Pristojni organi lahko tudi sodelujejo s pristojnimi organi drugih držav članic v zvezi z lažjo izvršitvijo ali izterjavo denarnih kazni.

7.   Brez poseganja v člen 258 PDEU lahko pristojni organ, katerega zahtevek za informacije ali pomoč v skladu z odstavki 1, 3, 4 in 5 ni obravnavan v razumnem roku ali katerega zahtevek za informacije ali pomoč je zavrnjen, s tako zavrnitvijo ali neobravnavo v razumnem roku seznani ESMA.

V takšnih primerih lahko ESMA ukrepa v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1095/2010, kar ne vpliva na možnost, da ESMA ukrepa v skladu s členom 17 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

8.   Pristojni organi sodelujejo in si izmenjujejo informacije z ustreznimi nacionalnimi regulativnimi organi in regulativnimi organi tretjih držav, ki so odgovorni za povezane promptne trge, kadar obstajajo razlogi za utemeljen sum, da se izvajajo ali so bila izvedena dejanja, ki predstavljajo trgovanje z notranjimi informacijami, protipravnim razkritjem informacij ali tržno manipulacijo s kršitvijo te uredbe. S takšnim sodelovanjem se zagotovi zbirni pregled finančnih in promptnih trgov ter odkrijejo in sankcionirajo zlorabe, ki zajemajo več trgov in več držav.

Kar zadeva pravice do emisije, sodelovanje in izmenjava informacij iz prvega pododstavka potekata tudi z:

| (a) | nadzornikom dražbe glede dražb pravic do emisije ali drugih finančnih produktov na dražbi na podlagi teh pravic, pri čemer se te dražbe izvajajo v skladu z Uredbo (EU) št. 1031/2010, in |
| --- | --- |

(a)

nadzornikom dražbe glede dražb pravic do emisije ali drugih finančnih produktov na dražbi na podlagi teh pravic, pri čemer se te dražbe izvajajo v skladu z Uredbo (EU) št. 1031/2010, in

| (b) | pristojnimi organi, administratorji registrov, vključno s centralnim administratorjem, in drugimi javnimi organi, zadolženimi za nadzor skladnosti na podlagi Direktive 2003/87/ES. |
| --- | --- |

(b)

pristojnimi organi, administratorji registrov, vključno s centralnim administratorjem, in drugimi javnimi organi, zadolženimi za nadzor skladnosti na podlagi Direktive 2003/87/ES.

ESMA je zadolžen za spodbujanje in usklajevanje sodelovanja in izmenjave informacij med pristojnimi organi in regulativnimi organi v drugih državah članicah ter tretjih državah. Kadar je mogoče, pristojni organi v skladu s členom 26 sklenejo dogovore o sodelovanju z regulativnimi organi tretjih držav, ki so odgovorni za povezane promptne trge.

9.   Za zagotovitev enotnih pogojev uporabe tega člena, ESMA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov za določitev postopkov in obrazcev za izmenjavo informacij in pomoč iz tega člena.

ESMA predloži te osnutke izvedbenih tehničnih standardov Komisiji do 3. julija 2016.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 26

Sodelovanje s tretjimi državami

1.   Pristojni organi držav članic po potrebi sklenejo dogovore o sodelovanju z nadzornimi organi tretjih držav glede izmenjave informacij z njimi in uveljavljanja obveznosti iz te uredbe v tretjih državah. Ti dogovori o sodelovanju zagotavljajo vsaj učinkovito izmenjavo informacij, kar pristojnim organom omogoča, da opravljajo svoje dolžnosti iz te uredbe.

Pristojni organ obvesti ESMA in druge pristojne organe, kadar namerava skleniti takšen dogovor.

2.   ESMA po možnosti lajša in usklajuje pripravo dogovorov o sodelovanju med pristojnimi organi in zadevnimi nadzornimi organi tretjih držav.

Da se zagotovi skladna harmonizacija s tem členom, ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, ki vsebujejo predlogo dokumenta za dogovore o sodelovanju, ki jih pristojni organi držav članic uporabijo, kadar je mogoče.

ESMA predloži te osnutke regulativnih tehničnih standardov Komisiji do 3. julija 2015.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje regulativnih tehničnih standardov iz drugega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

ESMA po možnosti lajša in usklajuje tudi izmenjavo informacij, ki se jih izmenjuje med pristojnimi organi in nadzornimi organi tretjih držav ter so lahko pomembne za sprejetje ukrepov iz členov 30 in 31.

3.   Pristojni organi sklenejo dogovore o sodelovanju glede izmenjave informacij z nadzornimi organi tretjih držav le, kadar za razkrite informacije velja jamstvo poklicne skrivnosti, ki je najmanj enakovredno jamstvu iz člena 27. Takšna izmenjava informacij mora biti namenjena opravljanju nalog teh pristojnih organov.

Člen 27

Poklicna skrivnost

1.   Za vse zaupne informacije, ki so prejete, izmenjane ali posredovane v skladu s to uredbo, veljajo pogoji o varovanju poklicne skrivnosti iz odstavkov 2 in 3.

2.   Vse informacije, ki jih pristojni organi izmenjajo na podlagi te uredbe in ki zadevajo poslovne ali operativne pogoje in druge gospodarske ali osebne zadeve, se obravnavajo kot zaupne in zanje velja zahteva poklicne skrivnosti, razen kadar pristojni organ v času njihovega posredovanja navede, da se informacije lahko razkrijejo, ali če je razkritje potrebno za pravne postopke.

3.   Obveznost poklicne skrivnosti velja za vse osebe, ki delajo ali so delale pri pristojnem organu ali pri katerem koli organu ali tržnem podjetju, na katero je pristojni organ prenesel svoja pooblastila, vključno z revizorji in strokovnjaki, ki jih je pristojni organ pogodbeno zaposlil. Informacije, ki so poklicna skrivnost, se ne smejo razkriti nobeni drugi osebi ali organu, razen na podlagi določb prava Unije ali nacionalnega prava.

Člen 28

Varstvo podatkov

Pri obdelavi osebnih podatkov v okviru te uredbe pristojni organi opravljajo svoje naloge za namene te uredbe v skladu z nacionalnimi zakoni in drugimi predpisi za prenos Direktive 95/46/ES. ESMA pri obdelavi osebnih podatkov v okviru te uredbe upošteva določbe Uredbe (ES) št. 45/2001.

Osebni podatki se hranijo največ pet let.

Člen 29

Razkritje osebnih podatkov tretjim državam

1.   Pristojni organ države članice lahko tretji državi posreduje osebne podatke le v posameznih primerih in le, če so izpolnjene zahteve iz Direktive 95/46/ES. Pristojni organ zagotovi, da je posredovanje potrebno za namene te uredbe in da tretja država ne posreduje podatkov drugi tretji državi, razen če ima izrecno pisno dovoljenje in upošteva pogoje, ki jih določi pristojni organ države članice.

2.   Pristojni organ države članice osebne podatke, ki jih je prejel od pristojnega organa druge države članice, razkrije nadzornemu organu tretje države le, kadar pridobi izrecno soglasje pristojnega organa, ki je posredoval podatke, in se podatki, kjer je primerno, razkrijejo izključno za namene, za katere je navedeni pristojni organ dal soglasje.

3.   Kadar sporazum o sodelovanju predvideva izmenjavo osebnih podatkov, je ta v skladu z nacionalnimi zakoni ali drugimi predpisi za prenos Direktive 95/46/ES.

POGLAVJE 5

UPRAVNI UKREPI IN KAZNI

Člen 30

Upravne kazni in drugi upravni ukrepi

1.   Brez poseganja v kakršne koli kazenske sankcije in v nadzorna pooblastila pristojnih organov na podlagi člena 23 države članice v skladu z nacionalnim pravom zagotovijo, da so pristojni organi pooblaščeni za sprejemanje ustreznih upravnih kazni in drugih upravnih ukrepov vsaj za naslednje kršitve:

| (a) | kršitve členov 14 in 15, člena 16(1) in (2), člena 17(1), (2), (4), (5) in (8), člena 18(1) do (6), člena 19(1), (2), (3), (5), (6), (7) in (11) ter člena 20(1), in |
| --- | --- |

(a)

kršitve členov 14 in 15, člena 16(1) in (2), člena 17(1), (2), (4), (5) in (8), člena 18(1) do (6), člena 19(1), (2), (3), (5), (6), (7) in (11) ter člena 20(1), in

| (b) | nesodelovanje ali neskladno ravnanje v preiskavi, inšpekcijskem pregledu ali zahtevi iz člena 23(2). |
| --- | --- |

(b)

nesodelovanje ali neskladno ravnanje v preiskavi, inšpekcijskem pregledu ali zahtevi iz člena 23(2).

Države članice se do 3. julija 2016 lahko odločijo, da ne bodo določile pravil za upravne kazni iz prvega pododstavka za kršitve iz točke (a) ali (b) navedenega pododstavka, za katere v njihovem nacionalnem pravu že veljajo kazenske sankcije. V tem primeru države članice obvestijo Komisijo in ESMA o zadevnih delih kazenskega prava.

Države članice Komisiji in ESMA do 3. julija 2016 predložijo podrobno obvestilo o pravilih iz prvega in drugega pododstavka. Komisijo in ESMA nemudoma uradno obvestijo o vseh poznejših spremembah teh pravil.

2.   Države članice v skladu z nacionalnim pravom zagotovijo, da so pristojni organi pooblaščeni, da naložijo vsaj naslednje upravne kazni in sprejmejo vsaj naslednje upravne ukrepe v primeru kršitev iz točke (a) prvega pododstavka odstavka 1:

| (a) | odredbo, s katero se od osebe, odgovorne za kršitev, zahteva, da preneha z ravnanjem in da tega ravnanja več ne ponovi; |
| --- | --- |

(a)

odredbo, s katero se od osebe, odgovorne za kršitev, zahteva, da preneha z ravnanjem in da tega ravnanja več ne ponovi;

| (b) | povrnitev dobička, pridobljenega s kršitvijo, ali izgube zaradi kršitve, kadar ju je mogoče določiti; |
| --- | --- |

(b)

povrnitev dobička, pridobljenega s kršitvijo, ali izgube zaradi kršitve, kadar ju je mogoče določiti;

| (c) | javno opozorilo, v katerem sta navedeni odgovorna oseba in vrsta kršitve; |
| --- | --- |

(c)

javno opozorilo, v katerem sta navedeni odgovorna oseba in vrsta kršitve;

| (d) | odvzem ali začasni odvzem dovoljenja investicijskega podjetja; |
| --- | --- |

(d)

odvzem ali začasni odvzem dovoljenja investicijskega podjetja;

| (e) | začasna prepoved opravljanja funkcij upravljanja v investicijskih podjetjih za osebo, ki opravlja poslovodne naloge v investicijskem podjetju, ali za katero koli drugo fizično osebo, ki je odgovorna za kršitev; |
| --- | --- |

(e)

začasna prepoved opravljanja funkcij upravljanja v investicijskih podjetjih za osebo, ki opravlja poslovodne naloge v investicijskem podjetju, ali za katero koli drugo fizično osebo, ki je odgovorna za kršitev;

| (f) | v primeru ponovnih kršitev člena 14 ali 15, trajna prepoved opravljanja funkcij upravljanja v investicijskih podjetjih za katero koli osebo, ki opravlja poslovodne naloge v investicijskem podjetju, ali za katero koli drugo fizično osebo, ki je odgovorna za kršitev; |
| --- | --- |

(f)

v primeru ponovnih kršitev člena 14 ali 15, trajna prepoved opravljanja funkcij upravljanja v investicijskih podjetjih za katero koli osebo, ki opravlja poslovodne naloge v investicijskem podjetju, ali za katero koli drugo fizično osebo, ki je odgovorna za kršitev;

| (g) | začasna prepoved poslovanja za svoj račun za osebo, ki opravlja poslovodne naloge v investicijskem podjetju, ali za drugo fizično osebo ki je odgovorna za kršitev; |
| --- | --- |

(g)

začasna prepoved poslovanja za svoj račun za osebo, ki opravlja poslovodne naloge v investicijskem podjetju, ali za drugo fizično osebo ki je odgovorna za kršitev;

| (h) | najvišje upravne denarne kazni v višini vsaj trikratnega zneska pridobljenega dobička ali preprečene izgube na podlagi kršitve, kadar ju je mogoče opredeliti; |
| --- | --- |

(h)

najvišje upravne denarne kazni v višini vsaj trikratnega zneska pridobljenega dobička ali preprečene izgube na podlagi kršitve, kadar ju je mogoče opredeliti;

| (i) | v primeru fizične osebe, najvišje upravne denarne kazni v višini najmanj:






  (i) | za kršitve členov 14 in 15, 5 000 000 EUR oziroma v državah članicah, katerih valuta ni euro, ustrezne vrednosti v nacionalni valuti na dan 2. julija 2014; |
| --- | --- | --- |

(i)

v primeru fizične osebe, najvišje upravne denarne kazni v višini najmanj:

(i)

za kršitve členov 14 in 15, 5 000 000 EUR oziroma v državah članicah, katerih valuta ni euro, ustrezne vrednosti v nacionalni valuti na dan 2. julija 2014;

| (ii) | za kršitve členov 16 in 17 1 000 000 EUR oziroma v državah članicah, katerih valuta ni euro, ustrezne vrednosti v nacionalni valuti na dan 2. julija 2014, in |
| --- | --- |

(ii)

za kršitve členov 16 in 17 1 000 000 EUR oziroma v državah članicah, katerih valuta ni euro, ustrezne vrednosti v nacionalni valuti na dan 2. julija 2014, in

| (iii) | za kršitve členov 18, 19 in 20, 500 000 EUR oziroma v državah članicah, katerih valuta ni euro, ustrezne vrednosti v nacionalni valuti na dan 2. julija 2014, ter |
| --- | --- |

(iii)

za kršitve členov 18, 19 in 20, 500 000 EUR oziroma v državah članicah, katerih valuta ni euro, ustrezne vrednosti v nacionalni valuti na dan 2. julija 2014, ter

| (j) | v primeru pravne osebe, najvišje upravne denarne kazni v višini najmanj:






  (i) | za kršitve členov 14 in 15, 15 000 000 EUR ali 15 % skupnega letnega prometa pravne osebe na podlagi zadnjih razpoložljivih računovodskih izkazov, ki jih odobri poslovodni organ, ali, v državah članicah, katerih valuta ni euro, ustrezne vrednosti v nacionalni valuti na dan 2. julija 2014; |
| --- | --- | --- |

(j)

v primeru pravne osebe, najvišje upravne denarne kazni v višini najmanj:

(i)

za kršitve členov 14 in 15, 15 000 000 EUR ali 15 % skupnega letnega prometa pravne osebe na podlagi zadnjih razpoložljivih računovodskih izkazov, ki jih odobri poslovodni organ, ali, v državah članicah, katerih valuta ni euro, ustrezne vrednosti v nacionalni valuti na dan 2. julija 2014;

| (ii) | za kršitve členov 16 in 17, 2 500 000 EUR ali 2 % njenega skupnega letnega prometa na podlagi zadnjih razpoložljivih računovodskih izkazov, ki jih odobri poslovodni organ, ali, v državah članicah, katerih valuta ni euro, ustrezne vrednosti v nacionalni valuti na dan 2. julija 2014, in |
| --- | --- |

(ii)

za kršitve členov 16 in 17, 2 500 000 EUR ali 2 % njenega skupnega letnega prometa na podlagi zadnjih razpoložljivih računovodskih izkazov, ki jih odobri poslovodni organ, ali, v državah članicah, katerih valuta ni euro, ustrezne vrednosti v nacionalni valuti na dan 2. julija 2014, in

| (iii) | za kršitve členov 18, 19 in 20, 1 000 000 EUR oziroma v državah članicah, katerih valuta ni euro, ustrezne vrednosti v nacionalni valuti na dan 2. julija 2014. |
| --- | --- |

(iii)

za kršitve členov 18, 19 in 20, 1 000 000 EUR oziroma v državah članicah, katerih valuta ni euro, ustrezne vrednosti v nacionalni valuti na dan 2. julija 2014.

Sklicevanja na pristojni organ v tem odstavku ne posega v možnost pristojnega organa za opravljanje svojih funkcij na načine, navedene v členu 23(1).

Za namene točk (j)(i) in (ii) prvega pododstavka, kadar je pravna oseba matično podjetje ali podružnica, ki mora pripraviti konsolidirane računovodske izkaze v skladu z Direktivo 2013/34/EU (28), je zadevni skupni letni promet enak skupnemu letnemu prometu ali ustrezni obliki prihodka v skladu z ustreznima računovodskima direktivama – Direktiva Sveta 86/635/EGS (29) za banke in Direktiva Sveta 91/674/EGS (30) za zavarovalnice – na podlagi zadnjih razpoložljivih konsolidiranih računovodskih izkazov, ki jih odobri poslovodni organ končnega matičnega podjetja.

3.   Države članice lahko na te pristojne organe prenesejo druga pooblastila za sankcioniranje poleg tistih iz odstavka 2 in lahko določijo sankcije, višje od tistih iz navedenega odstavka.

Člen 31

Izvajanje nadzornih pooblastil in nalaganje kazni

1.   Države članice zagotovijo, da pristojni organi pri določanju vrste in ravni upravnih kazni upoštevajo vse pomembne okoliščine, ki po potrebi vključujejo:

| (a) | resnost in trajanje kršitve; |
| --- | --- |

(a)

resnost in trajanje kršitve;

| (b) | stopnjo odgovornosti osebe, odgovorne za kršitev; |
| --- | --- |

(b)

stopnjo odgovornosti osebe, odgovorne za kršitev;

| (c) | finančno stanje osebe, odgovorne za kršitev, kot se ugotovi na primer na podlagi skupnega prometa pravne osebe ali letnih prihodkov fizične osebe; |
| --- | --- |

(c)

finančno stanje osebe, odgovorne za kršitev, kot se ugotovi na primer na podlagi skupnega prometa pravne osebe ali letnih prihodkov fizične osebe;

| (d) | obseg pridobljenega dobička ali preprečene izgube za osebo, odgovorno za kršitev, če ju je mogoče opredeliti; |
| --- | --- |

(d)

obseg pridobljenega dobička ali preprečene izgube za osebo, odgovorno za kršitev, če ju je mogoče opredeliti;

| (e) | raven sodelovanja osebe, odgovorne za kršitev, s pristojnim organom, brez poseganja v potrebo po zagotovitvi povrnitve pridobljenega dobička ali preprečene izgube na podlagi kršitve; |
| --- | --- |

(e)

raven sodelovanja osebe, odgovorne za kršitev, s pristojnim organom, brez poseganja v potrebo po zagotovitvi povrnitve pridobljenega dobička ali preprečene izgube na podlagi kršitve;

| (f) | prejšnje kršitve osebe, odgovorne za kršitev, in |
| --- | --- |

(f)

prejšnje kršitve osebe, odgovorne za kršitev, in

| (g) | ukrepe, ki jih je oseba, odgovorna za kršitev, sprejela, da ne bi kršitve ponovila. |
| --- | --- |

(g)

ukrepe, ki jih je oseba, odgovorna za kršitev, sprejela, da ne bi kršitve ponovila.

2.   Pristojni organi pri izvajanju pooblastil za nalaganje upravnih kazni in drugih upravnih ukrepov na podlagi člena 30 tesno sodelujejo, da bi zagotovili, da je izvrševanje njihovih nadzornih in preiskovalnih pooblastil, ter upravne kazni, ki jih naložijo, in drugi upravni ukrepi, ki jih uvedejo, učinkoviti in ustrezni na podlagi te uredbe. Svoje dejavnosti usklajujejo v skladu s členom 25, da bi se preprečila podvajanje in prekrivanje pri izvajanju nadzornih in preiskovalnih pooblastil ter pri nalaganju upravnih kazni v čezmejnih primerih.

Člen 32

Poročanje o kršitvah

1.   Države članice zagotovijo, da pristojni organi vzpostavijo učinkovite mehanizme za omogočanje poročanja pristojnim organom o dejanskih ali morebitnih kršitvah te uredbe.

2.   Mehanizmi iz odstavka 1 vključujejo vsaj:

| (a) | posebne postopke za prejem poročil o kršitvah in njihovo nadaljnje spremljanje, vključno z vzpostavitvijo varnih komunikacijskih kanalov za takšna poročila; |
| --- | --- |

(a)

posebne postopke za prejem poročil o kršitvah in njihovo nadaljnje spremljanje, vključno z vzpostavitvijo varnih komunikacijskih kanalov za takšna poročila;

| (b) | za osebe, ki delajo na podlagi pogodbe o zaposlitvi in poročajo o kršitvah ali so obtožene kršitev, ustrezno zaščito v okviru zaposlitve vsaj pred povračilnimi ukrepi, diskriminaciji ali drugimi vrstami nepravične obravnave, in |
| --- | --- |

(b)

za osebe, ki delajo na podlagi pogodbe o zaposlitvi in poročajo o kršitvah ali so obtožene kršitev, ustrezno zaščito v okviru zaposlitve vsaj pred povračilnimi ukrepi, diskriminaciji ali drugimi vrstami nepravične obravnave, in

| (c) | varstvo osebnih podatkov osebe, ki prijavi kršitev, in fizične osebe, ki je domnevno storila kršitev, vključno z varstvom v zvezi z ohranjanjem tajnosti identitete zadevnih oseb v vseh fazah postopka, pri čemer se ne posega v razkritja informacij, ki so v skladu z nacionalnim pravom potrebna v povezavi s preiskavami ali nadaljnjimi sodnimi postopki. |
| --- | --- |

(c)

varstvo osebnih podatkov osebe, ki prijavi kršitev, in fizične osebe, ki je domnevno storila kršitev, vključno z varstvom v zvezi z ohranjanjem tajnosti identitete zadevnih oseb v vseh fazah postopka, pri čemer se ne posega v razkritja informacij, ki so v skladu z nacionalnim pravom potrebna v povezavi s preiskavami ali nadaljnjimi sodnimi postopki.

3.   Države članice zahtevajo od delodajalcev, ki opravljajo dejavnosti, ki jih urejajo predpisi za finančne storitve, da imajo vzpostavljene ustrezne notranje postopke, prek katerih lahko uslužbenci poročajo o kršitvah te uredbe.

4.   Države članice lahko za osebe, ki posredujejo pomembne informacije o morebitnih kršitvah te uredbe, določijo finančne spodbude v skladu z nacionalnim pravom, kadar za te osebe že ne veljajo druge obstoječe pravne ali pogodbene obveznosti glede poročanja o takšnih informacijah, ter kadar so informacije nove in kadar je na njihovi podlagi mogoče izreči upravno kazen ali kazensko sankcijo ali izvedbo drugega upravnega ukrepa za kršitev te uredbe.

5.   Komisija sprejme izvedbene akte za opredelitev postopkov iz odstavka 1, vključno z ureditvami za poročanje in spremljanje poročil, ter ukrepe za varstvo delavcev, ki delajo na podlagi pogodbe o zaposlitvi in ukrepe za varovanje osebnih podatkov. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 36(2).

Člen 33

Izmenjava informacij z ESMA

1.   Pristojni organi letno posredujejo ESMA informacije v zbirni obliki o vseh upravnih kaznih in drugih upravnih ukrepih, ki jih pristojni organ naloži v skladu s členi 30, 31 in 32. ESMA te informacije objavi v letnem poročilu. Pristojni organi letno posredujejo ESMA tudi podatke v anonimni in zbirni obliki o vseh upravnih preiskavah, opravljenih v skladu z navedenimi členi.

2.   Kadar države članice v skladu z drugim pododstavkom člena 30(1) določijo kazenske sankcije za kršitve iz navedenega člena, pristojni organi ESMA letno posredujejo podatke v anonimni in zbirni obliki o vseh kazenskih preiskavah in kazenskih sankcijah, ki so jih v skladu s členi 30, 31 in 32 naložili sodni organi. ESMA podatke o naloženih kazenskih sankcijah objavi v letnem poročilu.

3.   Kadar pristojni organ razkrije upravne kazni ali kazenske sankcije ali druge upravne ukrepe javnosti, o tem hkrati obvesti ESMA.

4.   Kadar se objavljena upravna kazen ali kazenska sankcija ali drug upravni ukrep nanaša na investicijsko podjetje, pooblaščeno v skladu z Direktivo 2014/65/EU, ESMA doda sklicevanje na to objavljeno sankcijo ali ukrep v register investicijskih podjetij, ustanovljenih v skladu s členom 5(3) navedene direktive.

5.   Da se zagotovijo enotni pogoji za uporabo tega člena, ESMA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov o postopkih in obrazcih za izmenjavo informacij iz tega člena.

ESMA predloži osnutke izvedbenih tehničnih standardov Komisiji do 2. julija 2016.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 34

Objava sklepov

1.   Ob upoštevanju tretjega pododstavka, pristojni organi na svojem spletnem mestu objavijo vsak sklep, ki nalaga upravno kazen ali drug upravni ukrep v zvezi s kršitvijo te uredbe takoj potem, ko se osebo, na katero se nanaša sklep, obvesti o tem sklepu. Taka objava zajema vsaj informacije o vrsti in naravi kršitve ter identiteti osebe, na katero se nanaša sklep.

Prvi pododstavek se ne uporablja v primeru sklepov, ki nalagajo ukrepe preiskovalne narave.

Kadar na podlagi presoje od primera do primera pristojni organ meni, da bi bila objava identitete pravne osebe, na katero se nanaša sklep, ali osebnih podatkov fizične osebe nesorazmerna na podlagi ocene posameznega primera, ki se izvede glede sorazmernosti objave takih podatkov, ali kadar bi taka objava ogrožala preiskavo v teku ali stabilnost finančnih trgov, pristojni organ stori karkoli od naslednjega:

| (a) | odloži objavo sklepa dokler razlogi za to odložitev prenehajo obstajati; |
| --- | --- |

(a)

odloži objavo sklepa dokler razlogi za to odložitev prenehajo obstajati;

| (b) | sklep objavi anonimno in v skladu z nacionalnim pravom, kadar taka objava zagotavlja učinkovito varstvo zadevnih osebnih podatkov in, kadar je ustrezno, preloži objavo zadevnih podatkov za razumno obdobje, kadar je mogoče predvideti, da bodo razlogi za anonimno objavo v tem obdobju prenehali obstajati; |
| --- | --- |

(b)

sklep objavi anonimno in v skladu z nacionalnim pravom, kadar taka objava zagotavlja učinkovito varstvo zadevnih osebnih podatkov in, kadar je ustrezno, preloži objavo zadevnih podatkov za razumno obdobje, kadar je mogoče predvideti, da bodo razlogi za anonimno objavo v tem obdobju prenehali obstajati;

| (c) | ne objavi sklepa v primeru, da pristojni organ meni, da objava v skladu s točko (a) ali (b) ne bo zadostovala:






  (i) | da stabilnost finančnih trgov ne bi bila ogrožena, ali |
| --- | --- | --- |

(c)

ne objavi sklepa v primeru, da pristojni organ meni, da objava v skladu s točko (a) ali (b) ne bo zadostovala:

(i)

da stabilnost finančnih trgov ne bi bila ogrožena, ali

| (ii) | da bi se zagotovila sorazmernost objave takšnih sklepov v zvezi z ukrepi, ki štejejo za blažje. |
| --- | --- |

(ii)

da bi se zagotovila sorazmernost objave takšnih sklepov v zvezi z ukrepi, ki štejejo za blažje.

Kadar pristojni organ sprejme odločitev, da sklep objavi na anonimni osnovi iz točke (b) tretjega pododstavka, lahko odloži objavo zadevnih podatkov za razumno obdobje, kadar je mogoče predvideti, da bodo razlogi za anonimno objavo v tem obdobju prenehali obstajati.

2.   Kadar je sklep predmet pritožbe pred nacionalnim sodnim, upravnim ali drugim organom, pristojni organi na svojem spletnem mestu takoj objavijo tudi informacije o tem in vse naknadne informacije o odločitvi o pritožbi. Objavi se tudi vsakršen sklep o razveljavitvi sklepa, zoper katerega je bila vložena pritožba.

3.   Pristojni organi zagotovijo, da vsak sklep, objavljen v skladu s tem členom ostane dostopen na njihovem spletnem mestu najmanj pet let po objavi. Osebni podatki iz takih objavah ostanejo na spletnem mestu pristojnega organa le tako dolgo, kot je potrebno v skladu z veljavnimi predpisi o varstvu podatkov.

POGLAVJE 6

DELEGIRANI IN IZVEDBENI AKTI

Člen 35

Izvajanje pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 6(5) in (6), člena 12(5), tretjega pododstavka člena 17(2), člena 17(3) ter člena 19(13) in (14) se prenese na Komisijo za nedoločen čas od 2. julija 2014.

3.   Pooblastilo iz člena 6(5) in (6), člena 12(5), tretjega pododstavka člena 17(2), člena 17(3) ter člena 19(13) in (14) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 6(5) in (6), členom 12(5), tretjim pododstavkom člena 17(2), členom 17(3) ali členom 19(13) in (14), začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotujeta delegiranemu aktu v roku treh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu, ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za tri mesece.

Člen 36

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga Evropski odbor za vrednostne papirje, ustanovljen s Sklepom Komisije 2001/528/ES (31). Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

POGLAVJE 7

KONČNE DOLOČBE

Člen 37

Razveljavitev Direktive 2003/6/ES in njenih izvedbenih ukrepov

Direktiva 2003/6/ES in direktive Komisije 2004/72/ES (32), 2003/125/ES (33) in 2003/124/ES (34) ter Uredba Komisije (ES) št. 2273/2003 (35) se razveljavijo z učinkom od 3. julija 2016. Sklicevanja na Direktivo 2003/6/ES se štejejo za sklicevanja na to uredbo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge II k tej uredbi.

Člen 38

Poročilo

Komisija do 3. julija 2019 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o uporabi te uredbe, skupaj z zakonodajnim predlogom o njeni spremembi, če je to ustrezno. To poročilo med drugim oceni:

| (a) | ustreznostjo uvedbe splošnih pravil, da morajo vse države članice določiti upravne kazni za trgovanje z notranjimi informacijami in tržno manipulacijo; |
| --- | --- |

(a)

ustreznostjo uvedbe splošnih pravil, da morajo vse države članice določiti upravne kazni za trgovanje z notranjimi informacijami in tržno manipulacijo;

| (b) | ali je opredelitev notranjih informacij zadostna in zajema vse informacije, ki jih pristojni organi potrebujejo za učinkovit boj proti tržni zlorabi. |
| --- | --- |

(b)

ali je opredelitev notranjih informacij zadostna in zajema vse informacije, ki jih pristojni organi potrebujejo za učinkovit boj proti tržni zlorabi.

| (c) | ustreznostjo pogojev, pod katerimi se odobri prepoved trgovanja v skladu s členom 19(11), da bi se ugotovilo, ali obstajajo še druge okoliščine, v katerih bi morala veljati; |
| --- | --- |

(c)

ustreznostjo pogojev, pod katerimi se odobri prepoved trgovanja v skladu s členom 19(11), da bi se ugotovilo, ali obstajajo še druge okoliščine, v katerih bi morala veljati;

| (d) | možnostjo vzpostaviti okvir Unije za medtržni nadzor nad knjigami naročil v zvezi s tržno zlorabo, vključno s priporočili za ta okvir, in |
| --- | --- |

(d)

možnostjo vzpostaviti okvir Unije za medtržni nadzor nad knjigami naročil v zvezi s tržno zlorabo, vključno s priporočili za ta okvir, in

| (e) | področjem uporabe določb o referenčnih merilih. |
| --- | --- |

(e)

področjem uporabe določb o referenčnih merilih.

Za namene točke (a) prvega pododstavka ESMA opravi popis uporabe upravnih kazni in – kadar se države članice na podlagi drugega pododstavka člena 30(1) odločijo, da določijo kazenske sankcije iz navedenega člena za kršitve te uredbe – uporabe takih kazenskih sankcij v državah članicah. V popisu so lahko navedeni tudi kakršni koli podatki, ki so na voljo na podlagi členov 33(1) in (2).

Člen 39

Začetek veljavnosti in uporaba

1.   Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

2.   Uporablja se od 3. julija 2016, razen člena 4(4) in (5), člena 5(6), člena 6(5) in (6), člena 7(5), člena 11(9), (10) in (11), člena 12(5), člena 13(7) in (11), člena 16(5), tretjega pododstavka člena 17(2), člena 17(3), (10) in (11), člena 18(9), člena 19(13), (14) in (15), člena 20(3), člena 24(3), člena 25(9), drugega, tretjega in četrtega pododstavka člena 26(2), člena 32(5) in člena 33(5), ki se začnejo uporabljati 2. julija 2014.

3.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za uskladitev s členi 22, 23 in 30, členom 31(1) ter členi 32 in 34 do 3. julija 2016.

4.   V tej uredbi se sklicevanja na Direktivo 2014/65/EU in Uredbo (EU) št. 600/2014 pred 3. januarjem 2017 berejo kot sklicevanja na Direktivo 2004/39/ES, v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge IV k Direktivi 2014/65/EU v kolikor ta korelacijska tabela vsebuje določbe, ki se sklicujejo na Direktivo 2004/39/ES.

Pri sklicevanju v določbah te uredbe na OTF, zagonske trge MSP, pravice do emisije ali finančne produkte na dražbi na podlagi teh pravic, se te določbe ne uporabljajo za OTF, zagonske trge MSP, pravice do emisij ali finančne produkte na dražbi na podlagi teh pravic do 3. januarja 2017.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 16. aprila 2014

Za Evropski parlament

Predsednik

M. SCHULZ

Za Svet

Predsednik

D. KOURKOULAS

---

(1)  UL C 161, 7.6.2012, str. 3.

1

(2)  UL C 181, 21.6.2012, str. 64.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 10. septembra 2013 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 14. aprila 2014.

3

(4)  Direktiva 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2003 o trgovanju z notranjimi informacijami in tržni manipulaciji (zloraba trga) (UL L 96, 12.4.2003, str. 16).

4

(5)  Uredba (EU) št. 1227/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o celovitosti in preglednosti veleprodajnega energetskega trga (UL L 326, 8.12.2011, str. 1).

5

(6)  Direktiva 2003/87/ES evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (UL L 275, 25.10.2003, str. 32).

6

(7)  Direktiva 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov, spremembi direktiv Sveta 85/611/EGS, 93/6/EGS in 2000/12/ES ter razveljavitvi Direktive Sveta 93/22/EGS (UL L 145, 30.4.2004, str. 1).

7

(8)  Uredba Komisije (EU) št. 1031/2010 z dne 12. novembra 2010 o časovnem načrtu, upravljanju in drugih vidikih dražbe pravic do emisije toplogrednih plinov na podlagi Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti (UL L 302, 18.11.2010, str. 1).

8

(9)  Direktiva 2004/25/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o ponudbah za prevzem (UL L 142, 30.4.2004, str. 12).

9

(10)  Direktiva 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov ter spremembi Direktive 2011/61/EU in Direktive 2002/92/ES (glej stran 349 tega Uradnega lista).

10

(11)  Direktiva 2014/57/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o kazenskih sankcijah za zlorabo trga (direktiva o zlorabi trga) (glej stran 179 tega Uradnega lista).

11

(12)  Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 281, 23.11.1995, str. 31).

12

(13)  Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8, 12.1.2001, str. 1).

13

(14)  Uredba Komisije (ES) št. 2273/2003 z dne 22. decembra 2003 o izvajanju Direktive 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta o izjemah za programe odkupa in stabilizacijo finančnih instrumentov (UL L 336, 23.12.2003, str. 33).

14

(15)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

15

(16)  Uredba (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/78/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 12).

16

(17)  UL C 177, 20.6.2012, str. 1.

17

(18)  Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1).

18

(19)  Uredba Komisije (ES) št. 1287/2006 z dne 10. avgusta 2006 o izvajanju Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z obveznostmi vodenja evidenc za investicijske družbe, poročanjem o transakcijah, tržno preglednostjo, sprejemanjem finančnih instrumentov v trgovanje in pojmi, opredeljenimi v navedeni direktivi (UL L 241, 2.9.2006, str. 1).

19

(20)  Direktiva 2012/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o uskladitvi zaščitnih ukrepov za varovanje interesov družbenikov in tretjih oseb, ki jih države članice zahtevajo od gospodarskih družb v pomenu drugega odstavka člena 54 Pogodbe o delovanju Evropske unije glede ustanavljanja delniških družb ter ohranjanja in spreminjanja njihovega kapitala, zato da se oblikujejo zaščitni ukrepi z enakim učinkom v vsej Skupnosti (UL L 315, 14.11.2012, str. 74).

20

(21)  Uredba (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov in spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (glej stran 84 tega Uradnega lista).

21

(22)  Direktiva 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (UL L 201, 31.7.2002, str. 37).

22

(23)  Uredba (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/77/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 84).

23

(24)  Direktiva 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2004 o uskladitvi zahtev v zvezi s preglednostjo informacij o izdajateljih, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu, in o spremembah Direktive 2001/34/ES (UL L 390, 31.12.2004, str. 38).

24

(25)  Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, str. 338).

25

(26)  Direktiva 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) (UL L 335, 17.12.2009, str. 1).

26

(27)  Uredba (ES) št. 713/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o ustanovitvi Agencije za sodelovanje energetskih regulatorjev (UL L 211, 14.8.2009, str. 1).

27

(28)  Direktiva 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o letnih računovodskih izkazih, konsolidiranih računovodskih izkazih in povezanih poročilih nekaterih vrst podjetij, spremembi Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/ES (UL L 182, 29.6.2013, str. 19).

28

(29)  Direktiva Sveta 86/635/EGS z dne 8. decembra 1986 o letnih računovodskih izkazih in konsolidiranih računovodskih izkazih bank in drugih finančnih institucij (UL L 372, 31.12.1986, str. 1).

29

(30)  Direktiva Sveta 91/674/EGS z dne 19. decembra 1991 o letnih računovodskih izkazih in konsolidiranih računovodskih izkazih zavarovalnic (UL L 374, 31.12.1991, str. 7).

30

(31)  Sklep Komisije 2001/528/ES z dne 6. junija 2001 o ustanovitvi Evropskega odbora za vrednostne papirje (UL L 191, 13.7.2001, str. 45).

31

(32)  Direktiva Komisije 2004/72/ES z dne 29. aprila 2004 o izvajanju Direktive 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede dovoljenih tržnih ravnanj, opredelitve notranjih informacij v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago, sestave seznama o osebah z dostopom do notranjih informacij, poročanja o transakcijah poslovodnih delavcev in obveščanja o sumljivih poslih (UL L 162, 30.4.2004, str. 70).

32

(33)  Direktiva Komisije 2003/125/ES z dne 22. decembra 2003 o izvajanju Direktive 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s pravično predstavitvijo naložbenih priporočil in razkrivanjem nasprotij interesov (UL L 339, 24.12.2003, str. 73).

33

(34)  Direktiva Komisije 2003/124/ES z dne 22. decembra 2003 o izvajanju Direktive 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z opredelitvijo in razkritjem notranjih informacij javnosti ter opredelitvijo tržne manipulacije (UL L 339, 24.10.2003, str. 70).

34

(35)  Uredba Komisije (ES) št. 2273/2003 z dne 22. decembra 2003 o izvajanju Direktive 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta o izjemah za programe odkupa in stabilizacijo finančnih instrumentov (UL L 336, 23.12.2003, str. 33).

35

---

PRILOGA I

A.   Kazalniki manipulativnega ravnanja, povezanega z napačnimi ali zavajajočimi znaki in zagotavljanjem cene

Za namene uporabe točke (a) člena 12(1) te uredbe ter brez poseganja v ravnanja iz odstavka 2 navedenega člena se pri obravnavi poslov ali naročil za trgovanje s strani udeležencev na trgu in pristojnih organov upoštevajo naslednji neizčrpni kazalniki, ki se sami po sebi ne štejejo nujno za tržno manipulacijo:

| (a) | obseg, v katerem oddana naročila za trgovanje ali sklenjeni posli predstavljajo pomemben delež dnevnega obsega poslov z zadevnim finančnim instrumentom, povezano blagovno promptno pogodbo ali finančnim produktom na dražbi na podlagi pravic do emisije, zlasti kadar se zaradi teh dejavnosti znatno spremenijo njihove cene; |
| --- | --- |

(a)

obseg, v katerem oddana naročila za trgovanje ali sklenjeni posli predstavljajo pomemben delež dnevnega obsega poslov z zadevnim finančnim instrumentom, povezano blagovno promptno pogodbo ali finančnim produktom na dražbi na podlagi pravic do emisije, zlasti kadar se zaradi teh dejavnosti znatno spremenijo njihove cene;

| (b) | obseg, v katerem se zaradi oddanih naročil za trgovanje ali poslov, ki so jih izvedle osebe s pomembno nakupno ali prodajno pozicijo v finančnem instrumentu, povezani blagovni promptni pogodbi ali finančnem produktu na dražbi na podlagi pravic do emisije, znatno spremeni cena tega finančnega instrumenta, povezane blagovne promptne pogodbe ali finančnega produkta na dražbi na podlagi pravic do emisije; |
| --- | --- |

(b)

obseg, v katerem se zaradi oddanih naročil za trgovanje ali poslov, ki so jih izvedle osebe s pomembno nakupno ali prodajno pozicijo v finančnem instrumentu, povezani blagovni promptni pogodbi ali finančnem produktu na dražbi na podlagi pravic do emisije, znatno spremeni cena tega finančnega instrumenta, povezane blagovne promptne pogodbe ali finančnega produkta na dražbi na podlagi pravic do emisije;

| (c) | ali izvedeni posli ne povzročijo spremembe upravičencev do lastništva finančnega instrumenta, povezane blagovne promptne pogodbe ali finančnega produkta na dražbi na podlagi pravic do emisije; |
| --- | --- |

(c)

ali izvedeni posli ne povzročijo spremembe upravičencev do lastništva finančnega instrumenta, povezane blagovne promptne pogodbe ali finančnega produkta na dražbi na podlagi pravic do emisije;

| (d) | obseg, v katerem oddana naročila za trgovanje ali izvedeni posli ali preklicana naročila vključujejo obrnjenost pozicij v kratkem obdobju in predstavljajo pomemben delež dnevnega obsega poslov z zadevnim finančnim instrumentom, povezano blagovno promptno pogodbo ali finančnim produktom na dražbi na podlagi pravic do emisije ter bi lahko bile povezane s pomembnimi spremembami cene finančnega instrumenta, povezane blagovne promptne pogodbe ali finančnega produkta na dražbi na podlagi pravic do emisije; |
| --- | --- |

(d)

obseg, v katerem oddana naročila za trgovanje ali izvedeni posli ali preklicana naročila vključujejo obrnjenost pozicij v kratkem obdobju in predstavljajo pomemben delež dnevnega obsega poslov z zadevnim finančnim instrumentom, povezano blagovno promptno pogodbo ali finančnim produktom na dražbi na podlagi pravic do emisije ter bi lahko bile povezane s pomembnimi spremembami cene finančnega instrumenta, povezane blagovne promptne pogodbe ali finančnega produkta na dražbi na podlagi pravic do emisije;

| (e) | obseg, v katerem so oddana naročila za trgovanje ali izvedeni posli skoncentrirani v kratkem časovnem razponu znotraj dneva trgovanja in povzročijo spremembo cene, ki se posledično obrne; |
| --- | --- |

(e)

obseg, v katerem so oddana naročila za trgovanje ali izvedeni posli skoncentrirani v kratkem časovnem razponu znotraj dneva trgovanja in povzročijo spremembo cene, ki se posledično obrne;

| (f) | obseg, v katerem oddana naročila za trgovanje spremenijo reprezentativnost najboljših cen povpraševanja po finančnem instrumentu, povezani blagovni promptni pogodbi ali finančnem produktu na dražbi na podlagi pravic do emisije ali njihove ponudbe ali bolj splošno spremenijo reprezentativnost knjige naročil, ki je na voljo udeležencem na trgu, in se ta naročila odpravijo pred njihovo izvršitvijo, ter |
| --- | --- |

(f)

obseg, v katerem oddana naročila za trgovanje spremenijo reprezentativnost najboljših cen povpraševanja po finančnem instrumentu, povezani blagovni promptni pogodbi ali finančnem produktu na dražbi na podlagi pravic do emisije ali njihove ponudbe ali bolj splošno spremenijo reprezentativnost knjige naročil, ki je na voljo udeležencem na trgu, in se ta naročila odpravijo pred njihovo izvršitvijo, ter

| (g) | obseg, v katerem se naročila za trgovanje oddajo ali posli izvedejo v trenutku, ko se izračunajo referenčne cene, poravnalne cene in vrednotenja, ali približno v tem trenutku ter povzročijo spremembe cen, ki vplivajo na takšne cene in vrednotenja. |
| --- | --- |

(g)

obseg, v katerem se naročila za trgovanje oddajo ali posli izvedejo v trenutku, ko se izračunajo referenčne cene, poravnalne cene in vrednotenja, ali približno v tem trenutku ter povzročijo spremembe cen, ki vplivajo na takšne cene in vrednotenja.

B.   Kazalniki manipulativnega ravnanja, povezanega z uporabo fiktivnega sredstva ali katero koli drugo obliko prevare ali zvijače

Za namene uporabe točke (b) člena 12(1) te uredbe ter brez poseganja v ravnanja iz odstavka 2 navedenega člena se pri obravnavi poslov ali naročil za trgovanje s strani udeležencev na trgu in pristojnih organov upoštevajo naslednji neizčrpni kazalniki, ki sami po sebi ne štejejo nujno za tržno manipulacijo:

| (a) | ali osebe oddajo naročila za trgovanje ali izvedejo posle pred ali po tem, ko te iste osebe ali osebe, ki so z njimi povezane, razširijo napačne ali zavajajoče informacije, in |
| --- | --- |

(a)

ali osebe oddajo naročila za trgovanje ali izvedejo posle pred ali po tem, ko te iste osebe ali osebe, ki so z njimi povezane, razširijo napačne ali zavajajoče informacije, in

| (b) | ali osebe oddajo naročila za trgovanje ali izvedejo posle pred ali po tem, ko te iste osebe ali osebe, ki so z njimi povezane, izdelajo ali razširijo naložbena priporočila, ki so napačna, pristranski ali očitno pod vplivom materialnih interesov. |
| --- | --- |

(b)

ali osebe oddajo naročila za trgovanje ali izvedejo posle pred ali po tem, ko te iste osebe ali osebe, ki so z njimi povezane, izdelajo ali razširijo naložbena priporočila, ki so napačna, pristranski ali očitno pod vplivom materialnih interesov.

---

PRILOGA II

Korelacijska tabela

| Ta uredba | Direktiva 2003/6/ES |
| --- | --- |
| Člen 1 | |
| Člen 2 | |
| Člen 2(1)(a) | Člen 9, prvi odstavek |
| Člen 2(1)(b) | |
| Člen 2(1)(c) | |
| Člen 2(1)(d) | Člen 9, drugi odstavek |
| Člen 2(3) | Člen 9, prvi odstavek |
| Člen 2(4) | Člen 10(a) |
| Točka 1 člena 3(1) | Člen 1(3) |
| Točka 2 člena 3(1) | |
| Točka 3 člena 3(1) | |
| Točka 4 člena 3(1) | |
| Točka 5 člena 3(1) | |
| Točka 6 člena 3(1) | Člen 1(4) |
| Točka 7 člena 3(1) | |
| Točka 8 člena 3(1) | |
| Točka 9 člena 3(1) | Člen 1(5) |
| Točka 10 člena 3(1) | |
| Točka 11 člena 3(1) | |
| Točka 12 člena 3(1) | Člen 1(7) |
| Točka 13 člena 3(1) | Člen 1(6) |
| Točke 14 do 35 člena 3(1) | |
| Člen 4 | |
| Člen 5 | Člen 8 |
| Člen 6(1) | Člen 7 |
| Člen 6(2) | |
| Člen 6(3) | |
| Člen 6(4) | |
| Člen 6(5) | |
| Člen 6(6) | |
| Člen 6(7) | |
| Člen 7(1)(a) | Člen 1(1), prvi odstavek |
| Člen 7(1)(b) | Člen 1(1), drugi odstavek |
| Člen 7(1)(c) | |
| Člen 7(1)(d) | Člen 1(1), tretji odstavek |
| Člen 7(2) | |
| Člen 7(3) | |
| Člen 7(4) | |
| Člen 7(5) | |
| Člen 8(1) | Člen 2(1), prvi pododstavek |
| Člen 8(2) | |
| Člen 8(2)(a) | Člen 3 (b) |
| Člen 8(2)(b) | |
| Člen 8(3) | |
| Člen 8(4)(a) | Člen 2(1)(a) |
| Člen 8(4)(b) | Člen 2(1)(b) |
| Člen 8(4)(c) | Člen 2(1)(c) |
| Člen 8(4)(d) | Člen 2(1)(d) |
| Člen 8(4), drugi pododstavek | Člen 4 |
| Člen 8(5) | Člen 2(2) |
| Člen 9(1) | |
| Člen 9(2) | |
| Člen 9(3)(a) | Člen 2(3) |
| Člen 9(3)(b) | Člen 2(3) |
| Člen 9(4) | |
| Člen 9(5) | |
| Člen 9(6) | |
| Člen 10(1) | Člen 3(a) |
| Člen 10(2) | |
| Člen 11 | |
| Člen 12(1) | |
| Člen 12(1)(a) | Člen 1(2)(a) |
| Člen 12(1)(b) | Člen 1(2)(b) |
| Člen 12(1)(c) | Člen 1(2)(c) |
| Člen 12(1)(d) | |
| Člen 12(2)(a) | Člen 1(2), prva alinea drugega odstavek |
| Člen 12(2)(b) | Člen 1(2), druga alinea drugega odstavek |
| Člen 12(2)(c) | |
| Člen 12(2)(d) | Člen 1(2), tretja alinea drugega odstavka |
| Člen 12(2)(e) | |
| Člen 12(3) | |
| Člen 12(4) | |
| Člen 12(5) | Člen 1(2), tretji odstavek |
| Člen 13(1) | Člen 1(2)(a), drugi odstavek |
| Člen 13(1) | |
| Člen 13(2) | |
| Člen 13(3) | |
| Člen 13(4) | |
| Člen 13(5) | |
| Člen 13(6) | |
| Člen 13(7) | |
| Člen 13(8) | |
| Člen 13(9) | |
| Člen 13(10) | |
| Člen 13(11) | |
| Člen 14 (a) | Člen 2(1), prvi odstavek |
| Člen 14 (b) | Člen 3(b) |
| Člen 14 (c) | Člen 3(a) |
| Člen 15 | Člen 5 |
| Člen 16(1) | Člen 6(6) |
| Člen 16(2) | Člen 6(9) |
| Člen 16(3) | |
| Člen 16(4) | |
| Člen 16(5) | Člen 6(10), sedma alinea |
| Člen 17(1) | Člen 6(1) |
| Člen 17(1), tretji pododstavek | Člen 9, tretji odstavek |
| Člen 17(2) | |
| Člen 17(3) | |
| Člen 17(4) | Člen 6(2) |
| Člen 17(5) | |
| Člen 17(6) | |
| Člen 17(7) | |
| Člen 17(8) | Člen 6(3), prvi in drugi pododstavek |
| Člen 17(9) | |
| Člen 17(10) | Člen 6(10), prva in druga alinea |
| Člen 17(11) | |
| Člen 18(1) | Člen 6(3), tretji pododstavek |
| Člen 18(2) | |
| Člen 18(3) | |
| Člen 18(4) | |
| Člen 18(5) | |
| Člen 18(6) | |
| Člen 18(7) | Člen 9, tretji odstavek |
| Člen 18(8) | |
| Člen 18(9) | člen 6(10) četrta alinea |
| Člen 19(1) | Člen 6(4) |
| Člen 19(1)(a) | Člen 6(4) |
| Člen 19(1)(b) | |
| Člen 19(2) | |
| Člen 19(3) | |
| Člen 19(4)(a) | |
| Člen 19(4)(b) | |
| Člen 19(5) do (13) | |
| Člen 19(14) | Člena 6(10), peta alinea |
| Člen 19(15) | Člena 6(10), peta alinea |
| Člen 20(1) | Člen 6(5) |
| Člen 20(2) | Člen 6(8) |
| Člen 20(3) | Člen 6(10), šesta alinea, in člen 6(11) |
| Člen 21 | Člen 1(2)(c), drugi stavek |
| Člen 22 | Člen 11, prvi odstavek in člen 10 |
| Člen 23(1) | Člen 12(1) |
| Člen 23(1)(a) | Člen 12(1)(a) |
| Člen 23(1)(b) | Člen 12(1)(b) |
| Člen 23(1)(c) | Člen 12(1)(c) |
| Člen 23(1)(d) | Člen 12(1)(d) |
| Člen 23(2)(a) | Člen 12(2)(a) |
| Člen 23(2)(b) | Člen 12(2)(b) |
| Člen 23(2)(c) | |
| Člen 23(2)(d) | Člen 12(2)(c) |
| Člen 23(2)(e) | |
| Člen 23(2)(f) | |
| Člen 23(2)(g) | Člen 12(2)(d) |
| Člen 23(2)(h) | Člen 12(2)(d) |
| Člen 23(2)(i) | Člen 12(2)(g) |
| Člen 23(2)(j) | člen 12(2)(f) |
| Člen 23(2)(k) | Člen 12(2)(e) |
| Člen 23(2)(l) | člen 12(2)(h) |
| Člen 23(2)(m) | Člen 6(7) |
| Člen 23(3) | |
| Člen 23(4) | |
| Člen 24(1) | Člen 15a(1) |
| Člen 24(2) | Člen 15a(2) |
| Člen 24(3) | |
| Člen 25(1), prvi pododstavek | Člen 16(1) |
| Člen 25(2) | Člen 16(2) in člen 16(4), četrti pododstavek |
| Člen 25(2)(a) | Člen 16(2), prva alinea drugega pododstavka, in člen 16(4), četrti pododstavek |
| Člen 25(2)(b) | |
| Člen 25(2)(c) | Člen 16(2), druga alinea drugega pododstavka in člen 16(4), četrti pododstavek |
| Člen 25(2)(d) | Člen 16(2), tretja alinea drugega pododstavka in člen 16(4), četrti pododstavek |
| Člen 25(3) | |
| Člen 25(4) | Člen 16(2), prvi stavek |
| Člen 25(5) | Člen 16(3) |
| Člen 25(6) | Člen 16(4) |
| Člen 25(7) | Člen 16(2), četrti pododstavek in člen 16(4), četrti pododstavek |
| Člen 25(8) | |
| Člen 25(9) | Člen 16(5) |
| Člen 26 | |
| Člen 27(1) | |
| Člen 27(2) | |
| Člen 27(3) | Člen 13 |
| Člen 28 | |
| Člen 29 | |
| Člen 30(1), prvi pododstavek | Člen 14(1) |
| Člen 30(1)(a) | |
| Člen 30(1)(b) | Člen 14(3) |
| Člen 30(2) | |
| Člen 30(3) | |
| Člen 31 | |
| Člen 32 | |
| Člen 33(1) | Člen 14(5), prvi pododstavek |
| Člen 33(2) | |
| Člen 33(3) | Člen 14(5), drugi pododstavek |
| Člen 33(4) | Člen 14(5), tretji pododstavek |
| Člen 33(5) | |
| Člen 34(1) | Člen 14(4) |
| Člen 34(2) | |
| Člen 34(3) | |
| Člen 35 | |
| Člen 36(1) | Člen 17(1) |
| Člen 36(2) | |
| Člen 37 | Člen 20 |
| Člen 38 | |
| Člen 39 | Člen 21 |
| Priloga | |

Ta uredba

Direktiva 2003/6/ES

Člen 1

Člen 2

Člen 2(1)(a)

Člen 9, prvi odstavek

Člen 2(1)(b)

Člen 2(1)(c)

Člen 2(1)(d)

Člen 9, drugi odstavek

Člen 2(3)

Člen 9, prvi odstavek

Člen 2(4)

Člen 10(a)

Točka 1 člena 3(1)

Člen 1(3)

Točka 2 člena 3(1)

Točka 3 člena 3(1)

Točka 4 člena 3(1)

Točka 5 člena 3(1)

Točka 6 člena 3(1)

Člen 1(4)

Točka 7 člena 3(1)

Točka 8 člena 3(1)

Točka 9 člena 3(1)

Člen 1(5)

Točka 10 člena 3(1)

Točka 11 člena 3(1)

Točka 12 člena 3(1)

Člen 1(7)

Točka 13 člena 3(1)

Člen 1(6)

Točke 14 do 35 člena 3(1)

Člen 4

Člen 5

Člen 8

Člen 6(1)

Člen 7

Člen 6(2)

Člen 6(3)

Člen 6(4)

Člen 6(5)

Člen 6(6)

Člen 6(7)

Člen 7(1)(a)

Člen 1(1), prvi odstavek

Člen 7(1)(b)

Člen 1(1), drugi odstavek

Člen 7(1)(c)

Člen 7(1)(d)

Člen 1(1), tretji odstavek

Člen 7(2)

Člen 7(3)

Člen 7(4)

Člen 7(5)

Člen 8(1)

Člen 2(1), prvi pododstavek

Člen 8(2)

Člen 8(2)(a)

Člen 3 (b)

Člen 8(2)(b)

Člen 8(3)

Člen 8(4)(a)

Člen 2(1)(a)

Člen 8(4)(b)

Člen 2(1)(b)

Člen 8(4)(c)

Člen 2(1)(c)

Člen 8(4)(d)

Člen 2(1)(d)

Člen 8(4), drugi pododstavek

Člen 4

Člen 8(5)

Člen 2(2)

Člen 9(1)

Člen 9(2)

Člen 9(3)(a)

Člen 2(3)

Člen 9(3)(b)

Člen 2(3)

Člen 9(4)

Člen 9(5)

Člen 9(6)

Člen 10(1)

Člen 3(a)

Člen 10(2)

Člen 11

Člen 12(1)

Člen 12(1)(a)

Člen 1(2)(a)

Člen 12(1)(b)

Člen 1(2)(b)

Člen 12(1)(c)

Člen 1(2)(c)

Člen 12(1)(d)

Člen 12(2)(a)

Člen 1(2), prva alinea drugega odstavek

Člen 12(2)(b)

Člen 1(2), druga alinea drugega odstavek

Člen 12(2)(c)

Člen 12(2)(d)

Člen 1(2), tretja alinea drugega odstavka

Člen 12(2)(e)

Člen 12(3)

Člen 12(4)

Člen 12(5)

Člen 1(2), tretji odstavek

Člen 13(1)

Člen 1(2)(a), drugi odstavek

Člen 13(1)

Člen 13(2)

Člen 13(3)

Člen 13(4)

Člen 13(5)

Člen 13(6)

Člen 13(7)

Člen 13(8)

Člen 13(9)

Člen 13(10)

Člen 13(11)

Člen 14 (a)

Člen 2(1), prvi odstavek

Člen 14 (b)

Člen 3(b)

Člen 14 (c)

Člen 3(a)

Člen 15

Člen 5

Člen 16(1)

Člen 6(6)

Člen 16(2)

Člen 6(9)

Člen 16(3)

Člen 16(4)

Člen 16(5)

Člen 6(10), sedma alinea

Člen 17(1)

Člen 6(1)

Člen 17(1), tretji pododstavek

Člen 9, tretji odstavek

Člen 17(2)

Člen 17(3)

Člen 17(4)

Člen 6(2)

Člen 17(5)

Člen 17(6)

Člen 17(7)

Člen 17(8)

Člen 6(3), prvi in drugi pododstavek

Člen 17(9)

Člen 17(10)

Člen 6(10), prva in druga alinea

Člen 17(11)

Člen 18(1)

Člen 6(3), tretji pododstavek

Člen 18(2)

Člen 18(3)

Člen 18(4)

Člen 18(5)

Člen 18(6)

Člen 18(7)

Člen 9, tretji odstavek

Člen 18(8)

Člen 18(9)

člen 6(10) četrta alinea

Člen 19(1)

Člen 6(4)

Člen 19(1)(a)

Člen 6(4)

Člen 19(1)(b)

Člen 19(2)

Člen 19(3)

Člen 19(4)(a)

Člen 19(4)(b)

Člen 19(5) do (13)

Člen 19(14)

Člena 6(10), peta alinea

Člen 19(15)

Člena 6(10), peta alinea

Člen 20(1)

Člen 6(5)

Člen 20(2)

Člen 6(8)

Člen 20(3)

Člen 6(10), šesta alinea, in člen 6(11)

Člen 21

Člen 1(2)(c), drugi stavek

Člen 22

Člen 11, prvi odstavek in člen 10

Člen 23(1)

Člen 12(1)

Člen 23(1)(a)

Člen 12(1)(a)

Člen 23(1)(b)

Člen 12(1)(b)

Člen 23(1)(c)

Člen 12(1)(c)

Člen 23(1)(d)

Člen 12(1)(d)

Člen 23(2)(a)

Člen 12(2)(a)

Člen 23(2)(b)

Člen 12(2)(b)

Člen 23(2)(c)

Člen 23(2)(d)

Člen 12(2)(c)

Člen 23(2)(e)

Člen 23(2)(f)

Člen 23(2)(g)

Člen 12(2)(d)

Člen 23(2)(h)

Člen 12(2)(d)

Člen 23(2)(i)

Člen 12(2)(g)

Člen 23(2)(j)

člen 12(2)(f)

Člen 23(2)(k)

Člen 12(2)(e)

Člen 23(2)(l)

člen 12(2)(h)

Člen 23(2)(m)

Člen 6(7)

Člen 23(3)

Člen 23(4)

Člen 24(1)

Člen 15a(1)

Člen 24(2)

Člen 15a(2)

Člen 24(3)

Člen 25(1), prvi pododstavek

Člen 16(1)

Člen 25(2)

Člen 16(2) in člen 16(4), četrti pododstavek

Člen 25(2)(a)

Člen 16(2), prva alinea drugega pododstavka, in člen 16(4), četrti pododstavek

Člen 25(2)(b)

Člen 25(2)(c)

Člen 16(2), druga alinea drugega pododstavka in člen 16(4), četrti pododstavek

Člen 25(2)(d)

Člen 16(2), tretja alinea drugega pododstavka in člen 16(4), četrti pododstavek

Člen 25(3)

Člen 25(4)

Člen 16(2), prvi stavek

Člen 25(5)

Člen 16(3)

Člen 25(6)

Člen 16(4)

Člen 25(7)

Člen 16(2), četrti pododstavek in člen 16(4), četrti pododstavek

Člen 25(8)

Člen 25(9)

Člen 16(5)

Člen 26

Člen 27(1)

Člen 27(2)

Člen 27(3)

Člen 13

Člen 28

Člen 29

Člen 30(1), prvi pododstavek

Člen 14(1)

Člen 30(1)(a)

Člen 30(1)(b)

Člen 14(3)

Člen 30(2)

Člen 30(3)

Člen 31

Člen 32

Člen 33(1)

Člen 14(5), prvi pododstavek

Člen 33(2)

Člen 33(3)

Člen 14(5), drugi pododstavek

Člen 33(4)

Člen 14(5), tretji pododstavek

Člen 33(5)

Člen 34(1)

Člen 14(4)

Člen 34(2)

Člen 34(3)

Člen 35

Člen 36(1)

Člen 17(1)

Člen 36(2)

Člen 37

Člen 20

Člen 38

Člen 39

Člen 21

Priloga

---

| 12.6.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 173/62 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 173/62

---

UREDBA (EU) št. 597/2014 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 16. aprila 2014

o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 812/2004 o podrobnih pravilih v zvezi z naključnimi ulovi kitov in delfinov pri ribolovu

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 812/2004 (3) Komisiji podeljuje pooblastila za izvajanje nekaterih določb navedene uredbe. Po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe je primerno navedena pooblastila uskladiti s členoma 290 in 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 812/2004 (3) Komisiji podeljuje pooblastila za izvajanje nekaterih določb navedene uredbe. Po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe je primerno navedena pooblastila uskladiti s členoma 290 in 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).

| (2) | Za zagotovitev učinkovite prilagoditve nekaterih določb Uredbe (ES) št. 812/2004 tehničnemu in znanstvenemu napredku, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 PDEU v zvezi s tehničnimi specifikacijami in pogoji glede parametrov signala in prenosa pri uporabi akustičnih odvračalnih naprav. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. |
| --- | --- |

(2)

Za zagotovitev učinkovite prilagoditve nekaterih določb Uredbe (ES) št. 812/2004 tehničnemu in znanstvenemu napredku, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 PDEU v zvezi s tehničnimi specifikacijami in pogoji glede parametrov signala in prenosa pri uporabi akustičnih odvračalnih naprav. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način.

| (3) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja določb Uredbe (ES) št. 812/2004, ki določajo pravila o postopku in obliki poročanja držav članic, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (4). |
| --- | --- |

(3)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja določb Uredbe (ES) št. 812/2004, ki določajo pravila o postopku in obliki poročanja držav članic, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (4).

| (4) | Ob upoštevanju zahteve, da morajo države članice sprejeti potrebne ukrepe za vzpostavitev sistema dosledne zaščite kitov in delfinov v skladu z Uredbo (ES) št. 812/2004, ter glede na pomanjkljivosti navedene uredbe, na katere je opozorila Komisija, bi bilo treba ustreznost in učinkovitost določb navedene uredbe za zaščito kitov in delfinov pregledati do 31. decembra 2015. Na podlagi tega pregleda bi morala Komisija, če je ustrezno, Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti kroven zakonodajni predlog za zagotovitev učinkovite zaščite kitov in delfinov, tudi prek procesa regionalizacije. |
| --- | --- |

(4)

Ob upoštevanju zahteve, da morajo države članice sprejeti potrebne ukrepe za vzpostavitev sistema dosledne zaščite kitov in delfinov v skladu z Uredbo (ES) št. 812/2004, ter glede na pomanjkljivosti navedene uredbe, na katere je opozorila Komisija, bi bilo treba ustreznost in učinkovitost določb navedene uredbe za zaščito kitov in delfinov pregledati do 31. decembra 2015. Na podlagi tega pregleda bi morala Komisija, če je ustrezno, Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti kroven zakonodajni predlog za zagotovitev učinkovite zaščite kitov in delfinov, tudi prek procesa regionalizacije.

| (5) | Uredbo (ES) št. 812/2004 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(5)

Uredbo (ES) št. 812/2004 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 812/2004 se spremeni:

| 1. | v členu 3 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:
  „1.   Akustične odvračalne naprave, ki se uporabljajo pri izvajanju člena 2(1), izpolnjujejo tehnične specifikacije in pogoje uporabe, ki so opredeljeni v Prilogi II. Da bi zagotovili, da Priloga II še naprej odraža stanje na področju tehničnega in znanstvenega napredka, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 8a za posodobitev parametrov signala in ustreznih parametrov prenosa v Prilogi. Pri sprejemanju teh delegiranih aktov Komisija zagotovi dovolj časa za izvedbo takih prilagoditev.“; |
| --- | --- |

1.

v členu 3 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Akustične odvračalne naprave, ki se uporabljajo pri izvajanju člena 2(1), izpolnjujejo tehnične specifikacije in pogoje uporabe, ki so opredeljeni v Prilogi II. Da bi zagotovili, da Priloga II še naprej odraža stanje na področju tehničnega in znanstvenega napredka, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 8a za posodobitev parametrov signala in ustreznih parametrov prenosa v Prilogi. Pri sprejemanju teh delegiranih aktov Komisija zagotovi dovolj časa za izvedbo takih prilagoditev.“;

| 2. | v členu 7 se doda naslednji odstavek:
  „3.   Komisija do 31. decembra 2015 opravi pregled učinkovitosti ukrepov iz te uredbe ter po potrebi Evropskemu parlamentu in Svetu predloži kroven zakonodajni predlog za zagotovitev učinkovite zaščite kitov in delfinov.“; |
| --- | --- |

2.

v členu 7 se doda naslednji odstavek:

„3.   Komisija do 31. decembra 2015 opravi pregled učinkovitosti ukrepov iz te uredbe ter po potrebi Evropskemu parlamentu in Svetu predloži kroven zakonodajni predlog za zagotovitev učinkovite zaščite kitov in delfinov.“;

| 3. | člen 8 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 8
  Izvajanje
  Komisija lahko sprejme izvedene akte za določitev podrobnih pravil o postopku in o obliki poročanja iz člena 6. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 8b(2).“; |
| --- | --- |

3.

člen 8 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 8

Izvajanje

Komisija lahko sprejme izvedene akte za določitev podrobnih pravil o postopku in o obliki poročanja iz člena 6. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 8b(2).“;

| 4. | vstavita se naslednja člena:
  „Člen 8a
  Izvajanje pooblastila
  1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.
  2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 3(1) se prenese na Komisijo za obdobje štirih let od 2. Julij 2014. Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem štiriletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet ne nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.
  3.   Pooblastilo iz člena 3(1) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.
  4.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.
  5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 3(1) začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.
  Člen 8b
  Postopek v odboru
  1.   Komisiji pomaga Odbor za ribištvo in ribogojstvo, ustanovljen s členom 47 Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (5). Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (6).
  2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

  (5)  Uredba (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1954/2003 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2371/2002 in (ES) št. 639/2004 ter Sklepa Sveta 2004/585/ES (UL L 354, 28.12.2013, str. 22)."


  (6)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).“" |
| --- | --- |

4.

vstavita se naslednja člena:

„Člen 8a

Izvajanje pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 3(1) se prenese na Komisijo za obdobje štirih let od 2. Julij 2014. Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem štiriletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet ne nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

3.   Pooblastilo iz člena 3(1) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 3(1) začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 8b

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga Odbor za ribištvo in ribogojstvo, ustanovljen s členom 47 Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (5). Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (6).

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

(5)  Uredba (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1954/2003 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2371/2002 in (ES) št. 639/2004 ter Sklepa Sveta 2004/585/ES (UL L 354, 28.12.2013, str. 22)."

(6)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).“"

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 16. aprila 2014

Za Evropski parlament

Predsednik

M. SCHULZ

Za Svet

Predsednik

D. KOURKOULAS

---

(1)  UL C 11, 15.1.2013, str. 85.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 16. aprila 2013 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in stališče Sveta v prvi obravnavi z dne 3. marca 2014 (še ni objavljeno v Uradnem listu). Stališče Evropskega parlamenta z dne 16. aprila 2014 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

2

(3)  Uredba Sveta (ES) št. 812/2004 z dne 26. aprila 2004 o podrobnih pravilih v zvezi naključnimi ulova kitov in delfinov pri ribolovu in o spremembi Uredbe (ES) št. 88/98 (UL L 150, 30.4.2004, str. 12).

3

(4)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

4

---

| 12.6.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 173/65 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 173/65

---

UREDBA (EU) št. 598/2014 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 16. aprila 2014

o oblikovanju pravil in postopkov glede uvedbe s hrupom povezanih omejitev operacij na letališčih Unije v okviru uravnoteženega pristopa ter razveljavitvi Direktive 2002/30/ES

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 100(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Glavni cilj skupne prometne politike je trajnostni razvoj. To zahteva celostni pristop, da bi se zagotovila učinkovito delovanje prometnih sistemov v Uniji in varstvo okolja. |
| --- | --- |

(1)

Glavni cilj skupne prometne politike je trajnostni razvoj. To zahteva celostni pristop, da bi se zagotovila učinkovito delovanje prometnih sistemov v Uniji in varstvo okolja.

| (2) | Trajnostni razvoj zračnega prevoza zahteva uvedbo ukrepov za zmanjšanje vpliva hrupa, ki ga povzročajo zrakoplovi na letališčih Unije. S temi ukrepi bi morali izboljšati okoljski hrup okrog letališč Unije, s tem pa ohraniti ali povečati kakovost življenja državljanov, ki živijo v njihovi okolici, ter spodbuditi kompatibilnost med letalskimi dejavnostmi in stanovanjskimi območji, zlasti kar zadeva nočne lete. |
| --- | --- |

(2)

Trajnostni razvoj zračnega prevoza zahteva uvedbo ukrepov za zmanjšanje vpliva hrupa, ki ga povzročajo zrakoplovi na letališčih Unije. S temi ukrepi bi morali izboljšati okoljski hrup okrog letališč Unije, s tem pa ohraniti ali povečati kakovost življenja državljanov, ki živijo v njihovi okolici, ter spodbuditi kompatibilnost med letalskimi dejavnostmi in stanovanjskimi območji, zlasti kar zadeva nočne lete.

| (3) | Resolucija A33/7 Mednarodne organizacije civilnega letalstva (ICAO) uvaja pojem „uravnoteženega pristopa“ k upravljanju hrupa (v nadaljnjem besedilu: uravnotežen pristop) in določa dosledno metodo za obravnavanje hrupa zrakoplovov. Uravnotežen pristop bi moral ostati temelj upravljanja hrupa na področju letalstva kot globalnega sektorja. Uravnotežen pristop priznava pomen ustreznih pravnih obveznosti, obstoječih sporazumov, veljavnih zakonov in opredeljenih politik ter vanje ne posega. Z vključevanjem mednarodnih pravil uravnoteženega pristopa v to uredbo bi se moralo v veliki meri zmanjšati tveganje za mednarodne spore v primerih, ko s hrupom povezane omejitve operacij vplivajo na letalske prevoznike iz tretjih držav. |
| --- | --- |

(3)

Resolucija A33/7 Mednarodne organizacije civilnega letalstva (ICAO) uvaja pojem „uravnoteženega pristopa“ k upravljanju hrupa (v nadaljnjem besedilu: uravnotežen pristop) in določa dosledno metodo za obravnavanje hrupa zrakoplovov. Uravnotežen pristop bi moral ostati temelj upravljanja hrupa na področju letalstva kot globalnega sektorja. Uravnotežen pristop priznava pomen ustreznih pravnih obveznosti, obstoječih sporazumov, veljavnih zakonov in opredeljenih politik ter vanje ne posega. Z vključevanjem mednarodnih pravil uravnoteženega pristopa v to uredbo bi se moralo v veliki meri zmanjšati tveganje za mednarodne spore v primerih, ko s hrupom povezane omejitve operacij vplivajo na letalske prevoznike iz tretjih držav.

| (4) | Po izločitvi najhrupnejših zrakoplovov v skladu z Direktivo 2002/30/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4) in Direktivo 2006/93/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5), je treba posodobiti navodila za uporabo ukrepov za omejitve operacij, da bi se organom omogočilo, da s pomočjo mednarodnega okvira uravnoteženega pristopa ukrepajo v zvezi s trenutno najhrupnejšimi zrakoplovi in tako izboljšajo okoljski hrup okrog letališč Unije. |
| --- | --- |

(4)

Po izločitvi najhrupnejših zrakoplovov v skladu z Direktivo 2002/30/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4) in Direktivo 2006/93/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5), je treba posodobiti navodila za uporabo ukrepov za omejitve operacij, da bi se organom omogočilo, da s pomočjo mednarodnega okvira uravnoteženega pristopa ukrepajo v zvezi s trenutno najhrupnejšimi zrakoplovi in tako izboljšajo okoljski hrup okrog letališč Unije.

| (5) | V poročilu Komisije z dne 15. februarja 2008 z naslovom „S hrupom povezane omejitve obratovanja na letališčih EU“ je bilo poudarjeno, da je treba v besedilu Direktive 2002/30/ES pojasniti porazdelitev odgovornosti ter točno določene pravice in obveznosti zainteresiranih strank med postopkom ocenjevanja hrupa, da bi se zagotovilo sprejetje stroškovno učinkovitih ukrepov za dosego ciljev glede zmanjšanja hrupa za vsako letališče. |
| --- | --- |

(5)

V poročilu Komisije z dne 15. februarja 2008 z naslovom „S hrupom povezane omejitve obratovanja na letališčih EU“ je bilo poudarjeno, da je treba v besedilu Direktive 2002/30/ES pojasniti porazdelitev odgovornosti ter točno določene pravice in obveznosti zainteresiranih strank med postopkom ocenjevanja hrupa, da bi se zagotovilo sprejetje stroškovno učinkovitih ukrepov za dosego ciljev glede zmanjšanja hrupa za vsako letališče.

| (6) | Omejitve operacij, ki jih države članice uvedejo za vsako letališče Unije posebej, ne le omejijo zmogljivosti, temveč lahko prispevajo k izboljšanju stanja glede hrupa okrog letališč. Vendar pa bi neučinkovita izraba obstoječih zmogljivosti lahko povzročila izkrivljanje konkurence ali ovirala splošno učinkovitost letalskega omrežja Unije. Ker specifičnega cilja glede zmanjšanja hrupa iz te uredbe države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi harmoniziranih predpisov o postopku za uvedbo omejitev operacij v okviru postopka obvladovanja hrupa lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena, ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. S takšno harmonizirano metodo se ne uvajajo cilji glede kakovosti hrupa, ki še naprej izhajajo iz Direktive 2002/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6) ali drugih ustreznih pravil ali zakonodaje Unije v posameznih državah članicah, in ne posega v konkretno izbiro ukrepov. |
| --- | --- |

(6)

Omejitve operacij, ki jih države članice uvedejo za vsako letališče Unije posebej, ne le omejijo zmogljivosti, temveč lahko prispevajo k izboljšanju stanja glede hrupa okrog letališč. Vendar pa bi neučinkovita izraba obstoječih zmogljivosti lahko povzročila izkrivljanje konkurence ali ovirala splošno učinkovitost letalskega omrežja Unije. Ker specifičnega cilja glede zmanjšanja hrupa iz te uredbe države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi harmoniziranih predpisov o postopku za uvedbo omejitev operacij v okviru postopka obvladovanja hrupa lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena, ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. S takšno harmonizirano metodo se ne uvajajo cilji glede kakovosti hrupa, ki še naprej izhajajo iz Direktive 2002/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6) ali drugih ustreznih pravil ali zakonodaje Unije v posameznih državah članicah, in ne posega v konkretno izbiro ukrepov.

| (7) | Ta uredba bi se morala uporabljati le za države članice, v katerih se nahaja letališče z več kot 50 000 premiki civilnih zrakoplovov v koledarskem letu, in kadar se na takšnem letališču razmišlja o uvedbi s hrupom povezanih omejitev operacij. |
| --- | --- |

(7)

Ta uredba bi se morala uporabljati le za države članice, v katerih se nahaja letališče z več kot 50 000 premiki civilnih zrakoplovov v koledarskem letu, in kadar se na takšnem letališču razmišlja o uvedbi s hrupom povezanih omejitev operacij.

| (8) | Ta uredba bi se morala uporabljati za zrakoplove, ki se uporabljajo v civilnem letalstvu. Ne bi se smela uporabljati za zrakoplove, kot so vojaški zrakoplovi in zrakoplovi, ki izvajajo carinske, policijske in gasilske naloge. Poleg tega bi bilo treba iz te uredbe izvzeti tudi različne operacije v izjemnih okoliščinah, kot so nujni humanitarni leti, nujni primeri iskanja in reševanja, zdravniške pomoči in pomoči pri nesrečah. |
| --- | --- |

(8)

Ta uredba bi se morala uporabljati za zrakoplove, ki se uporabljajo v civilnem letalstvu. Ne bi se smela uporabljati za zrakoplove, kot so vojaški zrakoplovi in zrakoplovi, ki izvajajo carinske, policijske in gasilske naloge. Poleg tega bi bilo treba iz te uredbe izvzeti tudi različne operacije v izjemnih okoliščinah, kot so nujni humanitarni leti, nujni primeri iskanja in reševanja, zdravniške pomoči in pomoči pri nesrečah.

| (9) | Medtem ko bi bilo treba ocenjevanje hrupa redno izvajati v skladu z Direktivo 2002/49/ES, bi se morali dodatni ukrepi za zmanjšanje hrupa na podlagi takšnih ocen sprejeti le, če trenutna kombinacija ukrepov za blaženje hrupa ob upoštevanju pričakovanega razvoja letališča ne dosega ciljev zmanjšanja hrupa. Za letališča, kjer je bil ugotovljen problem hrupa, bi bilo treba opredeliti dodatne ukrepe za zmanjšanje hrupa v skladu z metodologijo uravnoteženega pristopa. Da bi zagotovili široko uporabo uravnoteženega pristopa v Uniji, se njegova uporaba priporoča, kadar koli jo posamezna zadevna država članica šteje za ustrezno, tudi kadar presega področje uporabe te uredbe. S hrupom povezane omejitve operacij bi bilo treba uvesti le, če drugi ukrepi uravnoteženega pristopa ne zadostujejo za dosego specifičnih ciljev glede zmanjšanja hrupa. |
| --- | --- |

(9)

Medtem ko bi bilo treba ocenjevanje hrupa redno izvajati v skladu z Direktivo 2002/49/ES, bi se morali dodatni ukrepi za zmanjšanje hrupa na podlagi takšnih ocen sprejeti le, če trenutna kombinacija ukrepov za blaženje hrupa ob upoštevanju pričakovanega razvoja letališča ne dosega ciljev zmanjšanja hrupa. Za letališča, kjer je bil ugotovljen problem hrupa, bi bilo treba opredeliti dodatne ukrepe za zmanjšanje hrupa v skladu z metodologijo uravnoteženega pristopa. Da bi zagotovili široko uporabo uravnoteženega pristopa v Uniji, se njegova uporaba priporoča, kadar koli jo posamezna zadevna država članica šteje za ustrezno, tudi kadar presega področje uporabe te uredbe. S hrupom povezane omejitve operacij bi bilo treba uvesti le, če drugi ukrepi uravnoteženega pristopa ne zadostujejo za dosego specifičnih ciljev glede zmanjšanja hrupa.

| (10) | Medtem ko analiza stroškov in koristi prikazuje skupne učinke na gospodarsko blaginjo, in sicer na podlagi primerjave vseh stroškov in koristi, se ocena stroškovne učinkovitosti osredotoča na čim bolj stroškovno učinkovit način doseganja zastavljenega cilja in zahteva samo primerjavo stroškov. Ta uredba državam članicam ne bi smela preprečiti uporabe analize stroškov in koristi, kadar je to potrebno. |
| --- | --- |

(10)

Medtem ko analiza stroškov in koristi prikazuje skupne učinke na gospodarsko blaginjo, in sicer na podlagi primerjave vseh stroškov in koristi, se ocena stroškovne učinkovitosti osredotoča na čim bolj stroškovno učinkovit način doseganja zastavljenega cilja in zahteva samo primerjavo stroškov. Ta uredba državam članicam ne bi smela preprečiti uporabe analize stroškov in koristi, kadar je to potrebno.

| (11) | Treba bi bilo priznati pomen zdravstvenih vidikov v povezavi s problemi hrupa, zato je pomembno, da se ti vidiki dosledno upoštevajo pri sprejemanju odločitev o ciljih zmanjšanja hrupa na vseh letališčih, hkrati pa se upošteva tudi obstoj skupnih pravil Unije na tem področju. Zdravstvene vidike bi bilo zato treba oceniti v skladu z zakonodajo Unije o ovrednotenju učinkov hrupa. |
| --- | --- |

(11)

Treba bi bilo priznati pomen zdravstvenih vidikov v povezavi s problemi hrupa, zato je pomembno, da se ti vidiki dosledno upoštevajo pri sprejemanju odločitev o ciljih zmanjšanja hrupa na vseh letališčih, hkrati pa se upošteva tudi obstoj skupnih pravil Unije na tem področju. Zdravstvene vidike bi bilo zato treba oceniti v skladu z zakonodajo Unije o ovrednotenju učinkov hrupa.

| (12) | Ocenjevanje hrupa bi moralo temeljiti na objektivnih in merljivih merilih, ki bi bila skupna vsem državam članicam, ter sloneti na obstoječih razpoložljivih informacijah, kot so informacije, ki izhajajo iz izvajanja Direktive 2002/49/ES. Države članice bi morale zagotoviti, da so takšne informacije zanesljive, da so pridobljene na pregleden način, ter da so dostopne pristojnim organom in zainteresiranim stranem. Pristojni organi bi morali vzpostaviti potrebna orodja za spremljanje. |
| --- | --- |

(12)

Ocenjevanje hrupa bi moralo temeljiti na objektivnih in merljivih merilih, ki bi bila skupna vsem državam članicam, ter sloneti na obstoječih razpoložljivih informacijah, kot so informacije, ki izhajajo iz izvajanja Direktive 2002/49/ES. Države članice bi morale zagotoviti, da so takšne informacije zanesljive, da so pridobljene na pregleden način, ter da so dostopne pristojnim organom in zainteresiranim stranem. Pristojni organi bi morali vzpostaviti potrebna orodja za spremljanje.

| (13) | Pristojni organ, odgovoren za sprejemanje s hrupom povezanih omejitev operacij, bi moral biti neodvisen od vsake organizacije, vključene v letališke operacije, zračni prevoz ali opravljanje storitev zračne navigacije ali zastopanje interesov navedenih in prebivalstva, ki živi v bližini letališč. To se ne bi smelo razumeti kot zahteva za države članice, da spremenijo svoje upravne strukture ali postopke odločanja. |
| --- | --- |

(13)

Pristojni organ, odgovoren za sprejemanje s hrupom povezanih omejitev operacij, bi moral biti neodvisen od vsake organizacije, vključene v letališke operacije, zračni prevoz ali opravljanje storitev zračne navigacije ali zastopanje interesov navedenih in prebivalstva, ki živi v bližini letališč. To se ne bi smelo razumeti kot zahteva za države članice, da spremenijo svoje upravne strukture ali postopke odločanja.

| (14) | Priznano je, da so države članice o s hrupom povezanih omejitvah operacij odločile v skladu z nacionalno zakonodajo na podlagi nacionalno priznanih metod za upravljanje hrupa, ki mogoče še niso v celoti skladne z metodo, opisano v splošno priznanem poročilu Evropske konference civilnega letalstva Doc 29, z naslovom „Standardna metoda za izračun izolinij hrupa okrog civilnih letališč“ (v nadaljnjem besedilu: ECAC Doc 29), niti ne uporabljajo mednarodno priznanih informacij o ravneh hrupa zrakoplova. Vendar bi bilo treba učinkovitost in uspešnost omejitve operacij oceniti v skladu z metodami, predpisanimi v ECAC Doc 29 in uravnoteženem pristopu. Države članice bi zato morale prilagoditi svoje ocene omejitev operacij, ki jih izvajajo na podlagi nacionalne zakonodaje, da bi bile v celoti skladne z ECAC Doc 29. |
| --- | --- |

(14)

Priznano je, da so države članice o s hrupom povezanih omejitvah operacij odločile v skladu z nacionalno zakonodajo na podlagi nacionalno priznanih metod za upravljanje hrupa, ki mogoče še niso v celoti skladne z metodo, opisano v splošno priznanem poročilu Evropske konference civilnega letalstva Doc 29, z naslovom „Standardna metoda za izračun izolinij hrupa okrog civilnih letališč“ (v nadaljnjem besedilu: ECAC Doc 29), niti ne uporabljajo mednarodno priznanih informacij o ravneh hrupa zrakoplova. Vendar bi bilo treba učinkovitost in uspešnost omejitve operacij oceniti v skladu z metodami, predpisanimi v ECAC Doc 29 in uravnoteženem pristopu. Države članice bi zato morale prilagoditi svoje ocene omejitev operacij, ki jih izvajajo na podlagi nacionalne zakonodaje, da bi bile v celoti skladne z ECAC Doc 29.

| (15) | Uvesti bi bilo treba novo in širšo opredelitev omejitev operacij v primerjavi z Direktivo 2002/30/ES, da se olajša izvajanje novih tehnologij in novih operativnih zmogljivosti zrakoplovov in opreme na letališčih. Njena uporaba ne bi smela voditi do odlašanja z izvajanjem operativnih ukrepov, ki bi lahko nemudoma omilili posledice hrupa, ne da bi bistveno vplivali na operativno zmogljivost letališča. Takšni ukrepi se zato ne bi smeli šteti za nove omejitve operacij. |
| --- | --- |

(15)

Uvesti bi bilo treba novo in širšo opredelitev omejitev operacij v primerjavi z Direktivo 2002/30/ES, da se olajša izvajanje novih tehnologij in novih operativnih zmogljivosti zrakoplovov in opreme na letališčih. Njena uporaba ne bi smela voditi do odlašanja z izvajanjem operativnih ukrepov, ki bi lahko nemudoma omilili posledice hrupa, ne da bi bistveno vplivali na operativno zmogljivost letališča. Takšni ukrepi se zato ne bi smeli šteti za nove omejitve operacij.

| (16) | Centralizacija informacij o hrupu bi bistveno zmanjšala upravno breme tako za operatorje zrakoplovov kot za operatorje letališč. Takšne informacije se trenutno posredujejo in upravljajo na ravni posameznih letališč. Ti podatki morajo biti dani na voljo operatorjem zrakoplovov in letališčem za namene operativnosti. Pomembno je, da se za certificiranje ravni hrupa kot orodje za preverjanje uporabi banka podatkov Evropske agencije za varnost v letalstvu (v nadaljnjem besedilu: Agencija) skupaj s podatki o posameznih letih Evropske organizacije za varnost zračne plovbe (v nadaljnjem besedilu: Eurocontrol). Takšni podatki se že sistematično zahtevajo za namene upravljanja pretoka na centralni ravni, vendar trenutno niso na voljo Komisiji ali Agenciji in jih je treba natančno opredeliti za namene te uredbe in za regulacijo uspešnosti upravljanja zračnega prometa. Dober dostop do potrjenih modelirnih podatkov, določen v skladu z mednarodno priznanimi postopki in najboljšimi praksami, bi moral izboljšati kakovost kartiranja izolinij hrupa na posameznih letališčih, kar bi pomagalo pri odločitvah na področju politike. |
| --- | --- |

(16)

Centralizacija informacij o hrupu bi bistveno zmanjšala upravno breme tako za operatorje zrakoplovov kot za operatorje letališč. Takšne informacije se trenutno posredujejo in upravljajo na ravni posameznih letališč. Ti podatki morajo biti dani na voljo operatorjem zrakoplovov in letališčem za namene operativnosti. Pomembno je, da se za certificiranje ravni hrupa kot orodje za preverjanje uporabi banka podatkov Evropske agencije za varnost v letalstvu (v nadaljnjem besedilu: Agencija) skupaj s podatki o posameznih letih Evropske organizacije za varnost zračne plovbe (v nadaljnjem besedilu: Eurocontrol). Takšni podatki se že sistematično zahtevajo za namene upravljanja pretoka na centralni ravni, vendar trenutno niso na voljo Komisiji ali Agenciji in jih je treba natančno opredeliti za namene te uredbe in za regulacijo uspešnosti upravljanja zračnega prometa. Dober dostop do potrjenih modelirnih podatkov, določen v skladu z mednarodno priznanimi postopki in najboljšimi praksami, bi moral izboljšati kakovost kartiranja izolinij hrupa na posameznih letališčih, kar bi pomagalo pri odločitvah na področju politike.

| (17) | Da bi se izognili neželenim posledicam za letalsko varnost, zmogljivost letališč in konkurenco, bi morala Komisija ustrezni pristojni organ uradno obvestiti, če ugotovi, da postopek uvedbe omejitve operacij, povezane s hrupom, ni v skladu z zahtevami iz te uredbe. Ustrezni pristojni organ bi moral pred uvedbo omejitev operacij preučiti uradno obvestilo Komisije in obvestiti Komisijo o svojih namerah. |
| --- | --- |

(17)

Da bi se izognili neželenim posledicam za letalsko varnost, zmogljivost letališč in konkurenco, bi morala Komisija ustrezni pristojni organ uradno obvestiti, če ugotovi, da postopek uvedbe omejitve operacij, povezane s hrupom, ni v skladu z zahtevami iz te uredbe. Ustrezni pristojni organ bi moral pred uvedbo omejitev operacij preučiti uradno obvestilo Komisije in obvestiti Komisijo o svojih namerah.

| (18) | Da se upošteva uravnoteženi pristop, bi bilo treba zagotoviti možnost izvzetja v posebnih okoliščinah za operatorje iz tretjih držav v razvoju, brez katerih bi imeli takšni operatorji pretirane težave. Sklicevanje na „države v razvoju“ se razume v okviru tega specifičnega letalskega konteksta in z njim nikakor niso mišljene vse države, ki bi se v mednarodni skupnosti lahko tako imenovale. Zlasti je treba zagotoviti, da so vsa takšna izvzetja združljiva z načelom nediskriminacije. |
| --- | --- |

(18)

Da se upošteva uravnoteženi pristop, bi bilo treba zagotoviti možnost izvzetja v posebnih okoliščinah za operatorje iz tretjih držav v razvoju, brez katerih bi imeli takšni operatorji pretirane težave. Sklicevanje na „države v razvoju“ se razume v okviru tega specifičnega letalskega konteksta in z njim nikakor niso mišljene vse države, ki bi se v mednarodni skupnosti lahko tako imenovale. Zlasti je treba zagotoviti, da so vsa takšna izvzetja združljiva z načelom nediskriminacije.

| (19) | Da se odrazi nenehen tehnološki napredek na področju tehnologij motorjev in ogrodij zrakoplovov ter metod za kartiranje izolinij hrupa, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte za ustrezno redno dopolnjevanje standardov glede hrupa zrakoplovov iz te uredbe in za sklicevanje na povezane metode certificiranja ob upoštevanju, kadar je ustrezno, sprememb zadevnih dokumentov ICAO, ter za posodobitve sklicevanj na metode za izračunavanje izolinij hrupa, ob upoštevanju, kadar je ustrezno, sprememb v ustreznih dokumentih ICAO. Poleg tega bi bilo treba za tehnične posodobitve z delegiranimi akti, kadar je ustrezno, upoštevati tudi spremembe ECAC Doc 29. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. |
| --- | --- |

(19)

Da se odrazi nenehen tehnološki napredek na področju tehnologij motorjev in ogrodij zrakoplovov ter metod za kartiranje izolinij hrupa, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte za ustrezno redno dopolnjevanje standardov glede hrupa zrakoplovov iz te uredbe in za sklicevanje na povezane metode certificiranja ob upoštevanju, kadar je ustrezno, sprememb zadevnih dokumentov ICAO, ter za posodobitve sklicevanj na metode za izračunavanje izolinij hrupa, ob upoštevanju, kadar je ustrezno, sprememb v ustreznih dokumentih ICAO. Poleg tega bi bilo treba za tehnične posodobitve z delegiranimi akti, kadar je ustrezno, upoštevati tudi spremembe ECAC Doc 29. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način.

| (20) | S to uredbo se sicer zahteva redno ocenjevanje stanja hrupa na letališčih, vendar pa te ocene ne zajemajo nujno sprejetja novih s hrupom povezanih omejitev operacij ali pregleda obstoječih. Zato se s to uredbo ne zahteva pregled s hrupom povezanih omejitev operacij, ki že veljajo na dan začetka njene veljavnosti, vključno s tistimi omejitvami, ki izhajajo iz sodnih odločb ali lokalnih postopkov mediacije. Manjše tehnične spremembe ukrepov brez bistvenih posledic za zmogljivost ali dejavnosti ne bi smele šteti za nove s hrupom povezane omejitve operacij. |
| --- | --- |

(20)

S to uredbo se sicer zahteva redno ocenjevanje stanja hrupa na letališčih, vendar pa te ocene ne zajemajo nujno sprejetja novih s hrupom povezanih omejitev operacij ali pregleda obstoječih. Zato se s to uredbo ne zahteva pregled s hrupom povezanih omejitev operacij, ki že veljajo na dan začetka njene veljavnosti, vključno s tistimi omejitvami, ki izhajajo iz sodnih odločb ali lokalnih postopkov mediacije. Manjše tehnične spremembe ukrepov brez bistvenih posledic za zmogljivost ali dejavnosti ne bi smele šteti za nove s hrupom povezane omejitve operacij.

| (21) | Kadar postopek posvetovanja pred sprejetjem s hrupom povezanih omejitev operacij, ki se je začel v skladu z Direktivo 2002/30/ES, ob začetku veljavnosti te uredbe še poteka, je ustrezno, da se omogoči sprejetje končne odločitve v skladu z Direktivo 2002/30/ES in se tako ohrani napredek, že dosežen v tem postopku. |
| --- | --- |

(21)

Kadar postopek posvetovanja pred sprejetjem s hrupom povezanih omejitev operacij, ki se je začel v skladu z Direktivo 2002/30/ES, ob začetku veljavnosti te uredbe še poteka, je ustrezno, da se omogoči sprejetje končne odločitve v skladu z Direktivo 2002/30/ES in se tako ohrani napredek, že dosežen v tem postopku.

| (22) | Ob upoštevanju potrebe po dosledni uporabi metode za ocenjevanje hrupa na letalskem trgu Unije ta uredba določa skupna pravila na področju s hrupom povezanih omejitev operacij. |
| --- | --- |

(22)

Ob upoštevanju potrebe po dosledni uporabi metode za ocenjevanje hrupa na letalskem trgu Unije ta uredba določa skupna pravila na področju s hrupom povezanih omejitev operacij.

| (23) | Zato bi bilo treba Direktivo 2002/30/ES razveljaviti – |
| --- | --- |

(23)

Zato bi bilo treba Direktivo 2002/30/ES razveljaviti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Predmet urejanja, cilji in področje uporabe

1.   V tej uredbi so za primere, ko je bil ugotovljen problem hrupa, v skladu z uravnoteženim pristopom določena pravila glede obveznega postopka za usklajeno uvedbo s hrupom povezanih omejitev operacij za vsako letališče posebej, kar bo pripomoglo k izboljšanju stanja glede hrupa in omejitvi ali zmanjšanju števila ljudi, ki so bistveno prizadeti zaradi morebitnih škodljivih učinkov hrupa zrakoplovov.

2.   Cilji te uredbe so:

| (a) | na ravni posameznih letališč in ob upoštevanju ustreznih pravil Unije, zlasti tistih, ki so določena v Direktivi 2002/49/ES, in zakonodaj držav članic olajšati doseganje specifičnih ciljev glede zmanjšanja hrupa, vključno z zdravstvenimi vidiki; |
| --- | --- |

(a)

na ravni posameznih letališč in ob upoštevanju ustreznih pravil Unije, zlasti tistih, ki so določena v Direktivi 2002/49/ES, in zakonodaj držav članic olajšati doseganje specifičnih ciljev glede zmanjšanja hrupa, vključno z zdravstvenimi vidiki;

| (b) | omogočiti uporabo omejitev operacij v skladu z uravnoteženim pristopom, da bi se z vidika od vrat do vrat dosegel trajnostni razvoj letališč in zmogljivosti omrežja za upravljanje zračnega prometa. |
| --- | --- |

(b)

omogočiti uporabo omejitev operacij v skladu z uravnoteženim pristopom, da bi se z vidika od vrat do vrat dosegel trajnostni razvoj letališč in zmogljivosti omrežja za upravljanje zračnega prometa.

3.   Ta uredba se uporablja za zrakoplove, ki se uporabljajo v civilnem letalstvu. Ne uporablja se za zrakoplove, ki opravljajo vojaške, carinske, policijske ali podobne operacije.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| 1. | „zrakoplov“ pomeni zrakoplov z nepremičnimi krili, katerega največja certificirana vzletna masa znaša 34 000 kg ali več, ali katerega certificirana maksimalna notranja sedežna ureditev za zadevni tip zrakoplova obsega 19 potniških sedežev ali več, pri čemer v tem številu niso upoštevani sedeži, ki so namenjeni samo za posadko; |
| --- | --- |

1.

„zrakoplov“ pomeni zrakoplov z nepremičnimi krili, katerega največja certificirana vzletna masa znaša 34 000 kg ali več, ali katerega certificirana maksimalna notranja sedežna ureditev za zadevni tip zrakoplova obsega 19 potniških sedežev ali več, pri čemer v tem številu niso upoštevani sedeži, ki so namenjeni samo za posadko;

| 2. | „letališče“ pomeni letališče z več kot 50 000 premiki civilnih zrakoplovov v koledarskem letu (pri čemer je premik vzlet ali pristanek), in sicer na podlagi povprečnega števila premikov v zadnjih treh koledarskih letih pred ocenjevanjem hrupa; |
| --- | --- |

2.

„letališče“ pomeni letališče z več kot 50 000 premiki civilnih zrakoplovov v koledarskem letu (pri čemer je premik vzlet ali pristanek), in sicer na podlagi povprečnega števila premikov v zadnjih treh koledarskih letih pred ocenjevanjem hrupa;

| 3. | „uravnotežen pristop“ pomeni postopek, ki ga je razvila Mednarodna organizacija za civilno letalstvo in v skladu s katerim se dosledno preuči vrsta razpoložljivih ukrepov, in sicer zmanjšanje hrupa zrakoplovov pri izvoru, načrtovanje in upravljanje rabe zemljišč, operativni postopki za zmanjšanje hrupa in omejitve operacij, in sicer za namen stroškovno najučinkovitejšega reševanja problema hrupa za vsako letališče posebej; |
| --- | --- |

3.

„uravnotežen pristop“ pomeni postopek, ki ga je razvila Mednarodna organizacija za civilno letalstvo in v skladu s katerim se dosledno preuči vrsta razpoložljivih ukrepov, in sicer zmanjšanje hrupa zrakoplovov pri izvoru, načrtovanje in upravljanje rabe zemljišč, operativni postopki za zmanjšanje hrupa in omejitve operacij, in sicer za namen stroškovno najučinkovitejšega reševanja problema hrupa za vsako letališče posebej;

| 4. | „mejno ustrezni zrakoplov“ pomeni zrakoplov, ki je certificiran v skladu s omejitvami iz poglavja 3 dela II zvezka 1 Priloge 16 h Konvenciji o mednarodnem civilnem letalstvu, podpisani 7. decembra 1944 (v nadaljnjem besedilu: Čikaška konvencija), v razponu zbirne meje, ki ne presega 8 EPNdB (dejansko zaznana raven hrupa v decibelih) v prehodnem obdobju do 14. junija 2020, in v razponu zbirne meje, ki ne presega 10 EPNdB po koncu tega prehodnega obdobja, pri čemer je zbirna meja število, izraženo v enotah EPNdB, ki ga dobimo s seštevanjem posameznih mej (to je razlik med certificirano ravnjo hrupa in najvišjo dovoljeno ravnjo hrupa) na vsaki od treh referenčnih točk za merjenje hrupa, kot je opredeljeno v poglavju 3 dela II zvezka 1 Priloge 16 k Čikaški konvenciji; |
| --- | --- |

4.

„mejno ustrezni zrakoplov“ pomeni zrakoplov, ki je certificiran v skladu s omejitvami iz poglavja 3 dela II zvezka 1 Priloge 16 h Konvenciji o mednarodnem civilnem letalstvu, podpisani 7. decembra 1944 (v nadaljnjem besedilu: Čikaška konvencija), v razponu zbirne meje, ki ne presega 8 EPNdB (dejansko zaznana raven hrupa v decibelih) v prehodnem obdobju do 14. junija 2020, in v razponu zbirne meje, ki ne presega 10 EPNdB po koncu tega prehodnega obdobja, pri čemer je zbirna meja število, izraženo v enotah EPNdB, ki ga dobimo s seštevanjem posameznih mej (to je razlik med certificirano ravnjo hrupa in najvišjo dovoljeno ravnjo hrupa) na vsaki od treh referenčnih točk za merjenje hrupa, kot je opredeljeno v poglavju 3 dela II zvezka 1 Priloge 16 k Čikaški konvenciji;

| 5. | „s hrupom povezan ukrep“ pomeni vsak ukrep, ki vpliva na hrup okrog letališč in za katerega veljajo načela usklajenega pristopa, vključno z drugimi neoperativnimi ukrepi, ki lahko vplivajo na število ljudi, ki so izpostavljeni hrupu zrakoplovov; |
| --- | --- |

5.

„s hrupom povezan ukrep“ pomeni vsak ukrep, ki vpliva na hrup okrog letališč in za katerega veljajo načela usklajenega pristopa, vključno z drugimi neoperativnimi ukrepi, ki lahko vplivajo na število ljudi, ki so izpostavljeni hrupu zrakoplovov;

| 6. | „omejitev operacij“ pomeni s hrupom povezan ukrep, ki omejuje dostop do letališča ali zmanjšuje njegovo operativno zmogljivost in vključuje omejitve operacij, katerih cilj na določenih letališčih je mejno skladne zrakoplove umakniti iz operacij, pa tudi delne omejitve operacij, ki se recimo uporabljajo za določen čas čez dan ali le za nekatere vzletno-pristajalne steze na letališčih. |
| --- | --- |

6.

„omejitev operacij“ pomeni s hrupom povezan ukrep, ki omejuje dostop do letališča ali zmanjšuje njegovo operativno zmogljivost in vključuje omejitve operacij, katerih cilj na določenih letališčih je mejno skladne zrakoplove umakniti iz operacij, pa tudi delne omejitve operacij, ki se recimo uporabljajo za določen čas čez dan ali le za nekatere vzletno-pristajalne steze na letališčih.

Člen 3

Pristojni organi

1.   Država članica, v kateri se nahaja letališče iz točke 2 člena 2, imenuje enega ali več pristojnih organov, ki so odgovorni za postopek, ki se uporablja pri sprejemanju omejitev operacij.

2.   Pristojni organi so neodvisni od vseh organizacij, na katere bi lahko vplival s hrupom povezani ukrep. Ta neodvisnost se lahko doseže s funkcionalno ločitvijo.

3.   Države članice Komisijo pravočasno uradno obvestijo o imenih in naslovih imenovanih pristojnih organov iz odstavka 1. Komisija te informacije objavi.

Člen 4

Pravica do pritožbe

1.   Države članice v skladu z nacionalno zakonodajo in postopki zagotovijo pravico do pritožbe zoper omejitve operacij, sprejete na podlagi te uredbe, pred pritožbenim organom, ki ni organ, ki je sprejel izpodbijano omejitev.

2.   Država članica, na ozemlju katere se nahaja letališče iz točke 2 člena 2, pravočasno uradno obvestijo Komisijo o imenu in naslovu imenovanega pritožbenega organa iz odstavka 1 ali, po potrebi, o ureditvi za zagotovitev, da se pritožbeni organ imenuje.

Člen 5

Splošna pravila o urejanju hrupa zrakoplovov

1.   Države članice zagotovijo, da se stanje hrupa na posameznih letališčih iz točke 2 člena 2 ocenjuje v skladu z Direktivo 2002/49/ES.

2.   Države članice zagotovijo, da se sprejme uravnotežen pristop v zvezi z upravljanjem hrupa zrakoplovov za letališča, kjer je bil ugotovljen problem hrupa. V ta namen zagotovijo, da se:

| (a) | opredeli cilj zmanjšanja hrupa za navedeno letališče, če je to primerno, ob upoštevanju člena 8 in Priloge V k Direktivi 2002/49/ES; |
| --- | --- |

(a)

opredeli cilj zmanjšanja hrupa za navedeno letališče, če je to primerno, ob upoštevanju člena 8 in Priloge V k Direktivi 2002/49/ES;

| (b) | opredelijo razpoložljivi ukrepi za zmanjšanje vpliva hrupa; |
| --- | --- |

(b)

opredelijo razpoložljivi ukrepi za zmanjšanje vpliva hrupa;

| (c) | natančno oceni verjetna stroškovna učinkovitost ukrepov za blaženje hrupa; |
| --- | --- |

(c)

natančno oceni verjetna stroškovna učinkovitost ukrepov za blaženje hrupa;

| (d) | izberejo ukrepi, ob upoštevanju javnega interesa na področju zračnega prevoza glede razvojnih obetov njihovih letališč, ki ne poslabšujejo varnosti; |
| --- | --- |

(d)

izberejo ukrepi, ob upoštevanju javnega interesa na področju zračnega prevoza glede razvojnih obetov njihovih letališč, ki ne poslabšujejo varnosti;

| (e) | na pregleden način izvedejo posvetovanja z zainteresiranimi stranmi o načrtovanih ukrepih; |
| --- | --- |

(e)

na pregleden način izvedejo posvetovanja z zainteresiranimi stranmi o načrtovanih ukrepih;

| (f) | sprejmejo ukrepi in zagotovijo zadostna obvestila; |
| --- | --- |

(f)

sprejmejo ukrepi in zagotovijo zadostna obvestila;

| (g) | izvedejo ukrepi ter |
| --- | --- |

(g)

izvedejo ukrepi ter

| (h) | predvidi reševanje sporov. |
| --- | --- |

(h)

predvidi reševanje sporov.

3.   Države članice pri sprejemanju s hrupom povezanih ukrepov zagotovijo, da se upošteva naslednja kombinacija razpoložljivih ukrepov, da bi lahko določile stroškovno najučinkovitejši ukrep ali kombinacijo ukrepov:

| (a) | predviden učinek zmanjšanja hrupa zrakoplova pri izvoru; |
| --- | --- |

(a)

predviden učinek zmanjšanja hrupa zrakoplova pri izvoru;

| (b) | načrtovanje in upravljanje rabe zemljišč; |
| --- | --- |

(b)

načrtovanje in upravljanje rabe zemljišč;

| (c) | operativni postopki za zmanjšanje hrupa; |
| --- | --- |

(c)

operativni postopki za zmanjšanje hrupa;

| (d) | omejitve operacij na smejo biti prva izbira, ampak šele po preučitvi drugih ukrepov uravnoteženega pristopa. |
| --- | --- |

(d)

omejitve operacij na smejo biti prva izbira, ampak šele po preučitvi drugih ukrepov uravnoteženega pristopa.

Razpoložljivi ukrepi lahko, če je potrebno, vključujejo izločitev mejno ustreznega zrakoplova. Države članice ali, kot je ustrezno, organi za upravljanje letališč lahko nudijo gospodarske spodbude, da bi operatorje zrakoplovov v prehodnem obdobju iz točke 4 člena 2 spodbudile k uporabi manj hrupnih zrakoplovov. Te gospodarske spodbude so skladne s pravili, ki se uporabljajo za državno pomoč.

4.   Ukrepi se lahko v okviru uravnoteženega pristopa razlikujejo glede na tip zrakoplova, raven hrupa zrakoplova, uporabo letališča in letalskih navigacijskih pripomočkov, pot zrakoplova in/ali zajeti časovni okvir.

5.   Brez poseganja v odstavek 4 omejitve operacij v obliki izločitve mejno ustreznega zrakoplova iz letaliških operacij ne vplivajo na civilni podzvočni zrakoplov, ki je na podlagi prve ali ponovne certifikacije skladen s standardom glede hrupa, določenim v poglavju 4 dela II zvezka 1 Priloge 16 k Čikaški konvenciji.

6.   Ukrepi ali kombinacija ukrepov, ki se za določeno letališče sprejmejo v skladu s to uredbo, ne sme biti bolj omejevalna, kot je to potrebno, da bi dosegli cilje zmanjšanja okoljskega hrupa, ki so določeni za navedeno letališče. Omejitve operacij so nediskriminatorne, zlasti glede državljanstva ali identitete, in niso samovoljne.

Člen 6

Predpisi v zvezi z ocenjevanjem hrupa

1.   Pristojni organi zagotovijo, da se stanje hrupa na letališčih, za katera so pristojni, redno ocenjuje v skladu z Direktivo 2002/49/ES in zakonodajo, ki velja v vsaki državi članici. Pristojni organi lahko za pomoč zaprosijo organ za oceno uspešnosti iz člena 3 Uredbe Komisije (EU) št. 691/2010 (7).

2.   Če ocena iz odstavka 1 pokaže, da bodo morda potrebni novi ukrepi omejitve operacij za reševanje problema hrupa na letališču, pristojni organi zagotovijo, da:

| (a) | se metoda, kazalniki in informacije iz Priloge I uporabljajo na tak način, da se upošteva prispevek vseh vrst ukrepov v okviru uravnoteženega pristopa preden so uvedene omejitve operacij; |
| --- | --- |

(a)

se metoda, kazalniki in informacije iz Priloge I uporabljajo na tak način, da se upošteva prispevek vseh vrst ukrepov v okviru uravnoteženega pristopa preden so uvedene omejitve operacij;

| (b) | se na ustrezni ravni vzpostavi tehnično sodelovanje med operatorji letališč, operatorji zrakoplovov in izvajalci storitev zračne navigacije, da se preučijo ukrepi za blaženje hrupa. Pristojni organi zagotovijo tudi, da se z lokalnimi prebivalci ali njihovimi predstavniki ter s pristojnimi lokalnimi organi opravijo posvetovanja, ter da se jim zagotovijo tehnične informacije o ukrepih za blaženje hrupa; |
| --- | --- |

(b)

se na ustrezni ravni vzpostavi tehnično sodelovanje med operatorji letališč, operatorji zrakoplovov in izvajalci storitev zračne navigacije, da se preučijo ukrepi za blaženje hrupa. Pristojni organi zagotovijo tudi, da se z lokalnimi prebivalci ali njihovimi predstavniki ter s pristojnimi lokalnimi organi opravijo posvetovanja, ter da se jim zagotovijo tehnične informacije o ukrepih za blaženje hrupa;

| (c) | se oceni stroškovna učinkovitost vsake nove omejitve operacij v skladu s Prilogo II. Manjše tehnične spremembe ukrepov brez bistvenih posledic za zmogljivost ali dejavnosti ne štejejo za novo omejitev operacij; |
| --- | --- |

(c)

se oceni stroškovna učinkovitost vsake nove omejitve operacij v skladu s Prilogo II. Manjše tehnične spremembe ukrepov brez bistvenih posledic za zmogljivost ali dejavnosti ne štejejo za novo omejitev operacij;

| (d) | se organizira pravočasno in obsežno posvetovanje z zainteresiranimi strankami, ki ima lahko obliko postopka mediacije, pri čemer se zagotovita dostopnost in preglednost podatkov in metodologije izračuna. Zainteresirane stranke imajo za predložitev pripomb na voljo vsaj tri mesece pred sprejetjem novih omejitev operacij. Zainteresirane stranke vključujejo vsaj:






  (i) | lokalno prebivalstvo, ki živi v bližini letališča in na katero vpliva hrup zračnega prometa, ali njihovi predstavniki in ustrezni lokalni organi; |
| --- | --- | --- |

(d)

se organizira pravočasno in obsežno posvetovanje z zainteresiranimi strankami, ki ima lahko obliko postopka mediacije, pri čemer se zagotovita dostopnost in preglednost podatkov in metodologije izračuna. Zainteresirane stranke imajo za predložitev pripomb na voljo vsaj tri mesece pred sprejetjem novih omejitev operacij. Zainteresirane stranke vključujejo vsaj:

(i)

lokalno prebivalstvo, ki živi v bližini letališča in na katero vpliva hrup zračnega prometa, ali njihovi predstavniki in ustrezni lokalni organi;

| (ii) | predstavnike lokalnih podjetij s sedežem v bližini letališča, na dejavnosti katerih vplivata zračni promet in letališke operacije; |
| --- | --- |

(ii)

predstavnike lokalnih podjetij s sedežem v bližini letališča, na dejavnosti katerih vplivata zračni promet in letališke operacije;

| (iii) | ustrezne operatorje letališč; |
| --- | --- |

(iii)

ustrezne operatorje letališč;

| (iv) | predstavnike tistih operatorjev zrakoplovov, na katere lahko vplivajo s hrupom povezani ukrepi; |
| --- | --- |

(iv)

predstavnike tistih operatorjev zrakoplovov, na katere lahko vplivajo s hrupom povezani ukrepi;

| (v) | ustrezne izvajalce storitev zračne navigacije; |
| --- | --- |

(v)

ustrezne izvajalce storitev zračne navigacije;

| (vi) | upravitelja omrežja, kot je opredeljen v Uredbi Komisije (EU) št. 677/2011 (8); |
| --- | --- |

(vi)

upravitelja omrežja, kot je opredeljen v Uredbi Komisije (EU) št. 677/2011 (8);

| (vii) | kadar je primerno, določenega koordinatorja slotov. |
| --- | --- |

(vii)

kadar je primerno, določenega koordinatorja slotov.

3.   Pristojni organi spremljajo in nadzirajo izvajanje omejitev operacij in ustrezno ukrepajo. Prebivalstvu, ki živi v bližini letališč, in ustreznim lokalnim organom zagotavljajo brezplačen dostop do ustreznih informacij, ki je lahek in hiter.

4.   Zadevne informacije lahko vključujejo:

| (a) | informacije – ob spoštovanju nacionalne zakonodaje – v zvezi z domnevnimi kršitvami, do katerih pride zaradi sprememb postopkov letenja v smislu njihovega vpliva in razlogov zanje; |
| --- | --- |

(a)

informacije – ob spoštovanju nacionalne zakonodaje – v zvezi z domnevnimi kršitvami, do katerih pride zaradi sprememb postopkov letenja v smislu njihovega vpliva in razlogov zanje;

| (b) | splošna merila, ki se uporabljajo pri razdelitvi in upravljanju prometa na posameznih letališčih, kolikor lahko ta merila vplivajo na okolje ali hrup, ter |
| --- | --- |

(b)

splošna merila, ki se uporabljajo pri razdelitvi in upravljanju prometa na posameznih letališčih, kolikor lahko ta merila vplivajo na okolje ali hrup, ter

| (c) | podatke, zbrane s sistemi za merjenje hrupa, če so na voljo. |
| --- | --- |

(c)

podatke, zbrane s sistemi za merjenje hrupa, če so na voljo.

Člen 7

Informacije o ravneh hrupa

1.   Odločitve o omejitvah operacij, ki so povezane s hrupom, temeljijo na ravni hrupa zrakoplova, ki se določa s certifikacijskim postopkom, opravljenim v skladu z zvezkom 1 Priloge 16 k Čikaški konvenciji, šesta izdaja iz marca 2011.

2.   Letalski prevozniki na zahtevo Komisije posredujejo naslednje informacije v zvezi z ravnmi hrupa zrakoplovov, ki jih upravljajo na letališčih Unije:

| (a) | državljanstvo zrakoplova in registracijsko oznako; |
| --- | --- |

(a)

državljanstvo zrakoplova in registracijsko oznako;

| (b) | dokumentacijo o ravni hrupa uporabljenega zrakoplova, skupaj z njegovo največjo vzletno maso; |
| --- | --- |

(b)

dokumentacijo o ravni hrupa uporabljenega zrakoplova, skupaj z njegovo največjo vzletno maso;

| (c) | vsako spremembo zrakoplova, ki vpliva na raven hrupa in je navedena v dokumentaciji o ravni hrupa. |
| --- | --- |

(c)

vsako spremembo zrakoplova, ki vpliva na raven hrupa in je navedena v dokumentaciji o ravni hrupa.

3.   Imetniki certifikata tipa zrakoplova ali dodatnega certifikata tipa, izdanega v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (9), ter pravne ali fizične osebe, ki upravljajo zrakoplove, za katere ni bil izdan certifikat v skladu s to uredbo, na zahtevo Agencije zagotovijo informacije o hrupu in zmogljivosti zrakoplova za namene modeliranja hrupa. Agencija določi zahtevane podatke ter čas, obliko in način njihovega posredovanja. Agencija preveri prejete informacije o hrupu in zmogljivosti zrakoplova za namene modeliranja hrupa in jih da za namene modeliranja hrupa na voljo drugim stranem.

4.   Podatki iz odstavkov 2 in 3 tega člena vključujejo le kar je nujno potrebno in se zagotovijo brezplačno, v elektronski obliki in določenem formatu, kadar je ustrezno.

5.   Agencija preveri ustreznost podatkov o hrupu zrakoplova in ravneh hrupa za namene modeliranja v povezavi z opravljenimi nalogami v skladu s členom 6(1) Uredbe (ES) št. 216/2008.

6.   Podatki se shranijo v centralni zbirki podatkov in dajo na voljo pristojnim organom, operatorjem zrakoplova, izvajalcem storitve zračne navigacije ter operatorjem letališč za operativne namene.

Člen 8

Predpisi o uvedbi omejitev operacij

1.   Pred uvedbo omejitev operacij pristojni organi obvestijo države članice, Komisijo in ustrezne zainteresirane stranke šest mesecev prej, kar se izteče najmanj dva meseca pred opredelitvijo koordinacijskih parametrov za slote, kot so opredeljeni v točki (m) člena 2 Uredbe Sveta (EGS) št. 95/93 (10), za zadevna letališča in za ustrezno obdobje načrtovanja.

2.   Po ocenjevanju, ki se opravi v skladu s členom 6, se k obvestilu priloži pisno poročilo v skladu z zahtevami iz člena 5, v katerem so pojasnjeni razlogi za uvedbo omejitve operacij, opredeljen cilj zmanjšanja hrupa za letališče, ukrepi, ki naj bi izpolnili navedeni cilj, in ocena verjetne stroškovne učinkovitosti različnih upoštevanih ukrepov, po potrebi vključno z njihovim čezmejnim vplivom.

3.   Na zahtevo države članice ali na lastno pobudo lahko Komisija v roku treh mesecev po dnevu, ko prejme obvestilo iz odstavka 1, pregleda postopek za uvedbo omejitve operacij. Kadar Komisija ugotovi, da uvedba s hrupom povezane omejitve operacij ni v skladu s procesom iz te uredbe, lahko o tem uradno obvesti pristojni organ. Ustrezni pristojni organ preuči uradno obvestilo Komisije in Komisijo obvesti o svojih namerah preden uvede omejitev operacij.

4.   Kadar se omejitev operacij nanaša na umik mejno ustreznega zrakoplova z letališča, v šestih mesecih po predložitvi uradnega obvestila iz odstavka 1 na tem letališču v ustreznem obdobju predhodnega leta niso dovoljene nobene dodatne storitve poleg števila premikov z zadevnim mejno ustreznim zrakoplovom. Države članice zagotovijo, da se pristojni organi ob ustreznem upoštevanju starosti zrakoplova in sestave celotne flote odločijo o letni stopnji zmanjšanja premikov mejno ustreznih zrakoplovov zadevnih operatorjev na navedenem letališču. Brez poseganja v člen 5(4) ta stopnja ne presega 25 % števila premikov mejno ustreznih zrakoplovov za vsakega operatorja, ki uporablja to letališče.

Člen 9

Države v razvoju

1.   Da bi se izognili pretiranim ekonomskim težavam, lahko pristojni organi izvzamejo mejno ustrezne zrakoplove, registrirane v državah v razvoju, iz omejitev operacij, povezanih s hrupom, ob polnem upoštevanju načela nediskriminacije, če so taki zrakoplovi:

| (a) | prejeli certifikat o ravni hrupa, ki potrjuje skladnost s standardi iz poglavja 3 zvezka 1 Priloge 16 k Čikaški konvenciji; |
| --- | --- |

(a)

prejeli certifikat o ravni hrupa, ki potrjuje skladnost s standardi iz poglavja 3 zvezka 1 Priloge 16 k Čikaški konvenciji;

| (b) | v petletnem obdobju pred začetkom veljavnosti te uredbe leteli v Uniji; |
| --- | --- |

(b)

v petletnem obdobju pred začetkom veljavnosti te uredbe leteli v Uniji;

| (c) | bili vpisani v register zadevne države v razvoju v tem petletnem obdobju in |
| --- | --- |

(c)

bili vpisani v register zadevne države v razvoju v tem petletnem obdobju in

| (d) | jih še naprej upravlja fizična oseba, ki opravlja dejavnost v tej državi, ali pravna oseba s sedežem v tej državi. |
| --- | --- |

(d)

jih še naprej upravlja fizična oseba, ki opravlja dejavnost v tej državi, ali pravna oseba s sedežem v tej državi.

2.   Kadar država članica odobri izvzetje, določeno v odstavku 1, o tem nemudoma obvesti pristojne organe drugih držav članic in Komisijo.

Člen 10

Izvzetje za operacije zrakoplovov izjemne narave

Države članice lahko na podlagi posameznega primera na letališčih, za katera so odgovorne, dovolijo posamezne operacije v zvezi z mejno ustreznimi zrakoplovi, ki jih sicer ne bi bilo mogoče izvesti na podlagi te uredbe.

To izvzetje je omejeno na:

| (a) | operacije, ki so tako izjemne, da ne bi bilo smiselno odreči začasnega izvzetja, vključno z leti humanitarne pomoči, ali |
| --- | --- |

(a)

operacije, ki so tako izjemne, da ne bi bilo smiselno odreči začasnega izvzetja, vključno z leti humanitarne pomoči, ali

| (b) | nekomercialne lete za namen sprememb, popravila ali vzdrževanja. |
| --- | --- |

(b)

nekomercialne lete za namen sprememb, popravila ali vzdrževanja.

Člen 11

Delegirani akti

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 12 o:

| (a) | tehničnih posodobitvah standardov za certificiranje hrupa, določenih v členu 5(5) in točki (a) člena 9(1), ter postopku certificiranja, določenem v členu 7(1); |
| --- | --- |

(a)

tehničnih posodobitvah standardov za certificiranje hrupa, določenih v členu 5(5) in točki (a) člena 9(1), ter postopku certificiranja, določenem v členu 7(1);

| (b) | tehničnih posodobitvah metodologije in kazalnikov iz Priloge I. |
| --- | --- |

(b)

tehničnih posodobitvah metodologije in kazalnikov iz Priloge I.

Namen teh posodobitev je upoštevati spremembe zadevnih mednarodnih pravil, če je primerno.

Člen 12

Izvajanje pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 11 se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 13. junija 2016. Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet ne nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

3.   Pooblastilo iz člena 11 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov

4.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 11, začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 13

Informacije in pregled

Države članice Komisiji na zahtevo predložijo informacije o uporabi te uredbe.

Najpozneje 14. junija 2021 Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o uporabi te uredbe.

Temu poročilu so po potrebi priloženi predlogi za pregled te uredbe.

Člen 14

Obstoječe omejitve operacij

S hrupom povezane omejitve operacij, uvedene pred 13. junijem 2016, ostajajo veljavne, dokler se pristojni organi ne odločijo za njihov pregled v skladu s to uredbo.

Člen 15

Razveljavitev

Direktiva 2002/30/ES se razveljavi z učinkom od 13. junija 2016.

Člen 16

Prehodne določbe

Ne glede na člen 15 te uredbe se lahko s hrupom povezane omejitve operacij, sprejete po 13. juniju 2016, sprejmejo v skladu z Direktivo 2002/30/ES, če je postopek posvetovanja pred njihovim sprejetjem tekel na ta datum in če se sprejmejo najpozneje eno leto po tem datumu.

Člen 17

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dne 13. junija 2016.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 16. aprila 2014

Za Evropski parlament

Predsednik

M. SCHULZ

Za Svet

Predsednik

D. KOURKOULAS

---

(1)  UL C 181, 21.6.2012, str. 173.

1

(2)  UL C 277, 13.9.2012, str. 110.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2012 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in stališče Sveta v prvi obravnavi z dne 24. marca 2014 (še ni objavljeno v Uradnem listu). Stališče Evropskega parlamenta z dne 15. aprila 2014 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

3

(4)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2002/30/ES z dne 26. marca 2002 o oblikovanju pravil in postopkov glede uvedbe s hrupom povezanih omejitev obratovanja na letališčih Skupnosti (UL L 85, 28.3.2002, str. 40).

4

(5)  Direktiva 2006/93/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o reguliranju uporabe letal, ki jo ureja del II poglavja 3 zvezka 1 Priloge 16 h Konvenciji o mednarodnem civilnem letalstvu, druga izdaja (1988) (UL L 374, 27.12.2006, str. 1).

5

(6)  Direktiva 2002/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2002 o ocenjevanju in upravljanju okoljskega hrupa (UL L 189, 18.7.2002, str. 12).

6

(7)  Uredba Komisije (EU) št. 691/2010 z dne 29. julija 2010 o določitvi načrta izvedbe za navigacijske službe zračnega prometa in funkcije omrežja ter o spremembi Uredbe (ES) št. 2096/2005 o skupnih zahtevah za izvajanje navigacijskih služb zračnega prometa (UL L 201, 3.8.2010, str. 1).

7

(8)  Uredba Komisije (EU) št. 677/2011 z dne 7. julija 2011 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje funkcij omrežja za upravljanje zračnega prometa (ATM) in spremembi Uredbe (EU) št. 691/2010 (UL L 185, 15.7.2011, str. 1).

8

(9)  Uredba (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. februarja 2008 o skupnih predpisih na področju civilnega letalstva in ustanovitvi Evropske agencije za varnost v letalstvu in razveljavitvi Direktive Sveta 91/670/EGS, Uredbe (ES) št. 1592/2002 in Direktive 2004/36/ES (UL L 79, 19.3.2008, str. 1).

9

(10)  Uredba Sveta (EGS) št. 95/93 z dne 18. januarja 1993 o skupnih pravilih dodeljevanja slotov na letališčih Skupnosti (UL L 14, 22.1.1993, str. 1).

10

---

PRILOGA I

OCENJEVANJE STANJA HRUPA NA LETALIŠČU

Metodologija:

Pristojni organi zagotovijo uporabo metode za ocenjevanje hrupa, ki so bile razvite v skladu s Poročilom Evropske konference civilnega letalstva ECAC Doc. 29, z naslovom „Standardna metoda za izračun izolinij hrupa okrog civilnih letališč“, 3. izdaja.

Kazalniki:

| 1. | Vpliv hrupa zračnega prometa se prikaže najmanj z uporabo kazalnikov hrupa Lden in Lnight, ki sta opredeljena in izračunana v skladu s Prilogo I k Direktivi 2002/49/ES. |
| --- | --- |

1.

Vpliv hrupa zračnega prometa se prikaže najmanj z uporabo kazalnikov hrupa Lden in Lnight, ki sta opredeljena in izračunana v skladu s Prilogo I k Direktivi 2002/49/ES.

| 2. | Uporabljajo se lahko dodatni kazalniki hrupa, ki imajo objektivno podlago. |
| --- | --- |

2.

Uporabljajo se lahko dodatni kazalniki hrupa, ki imajo objektivno podlago.

Informacije o upravljanju hrupa:

1.   Trenutno stanje

| 1.1 | Opis letališča, vključno z informacijami o njegovi velikosti, lokaciji, okolici, obsegu zračnega prometa in njegovi sestavi. |
| --- | --- |

1.1

Opis letališča, vključno z informacijami o njegovi velikosti, lokaciji, okolici, obsegu zračnega prometa in njegovi sestavi.

| 1.2 | Opis vseh okoljskih ciljev, določenih za letališče in v nacionalnem smislu. To vključuje opis ciljev v zvezi z zmanjšanjem hrupa zrakoplovov za letališče. |
| --- | --- |

1.2

Opis vseh okoljskih ciljev, določenih za letališče in v nacionalnem smislu. To vključuje opis ciljev v zvezi z zmanjšanjem hrupa zrakoplovov za letališče.

| 1.3 | Podrobnosti v zvezi z izolinijami hrupa v zadevnih preteklih letih, vključno z oceno števila ljudi, ki čutijo posledice hrupa zrakoplovov, izvedeno v skladu s Prilogo II Direktive 2002/49/ES. |
| --- | --- |

1.3

Podrobnosti v zvezi z izolinijami hrupa v zadevnih preteklih letih, vključno z oceno števila ljudi, ki čutijo posledice hrupa zrakoplovov, izvedeno v skladu s Prilogo II Direktive 2002/49/ES.

| 1.4 | Opis obstoječih in načrtovanih ukrepov za upravljanje hrupa zrakoplova, ki se že izvajajo v okviru uravnoteženega pristopa, ter njihov vpliv na stanje hrupa in prispevek k temu stanju, z navedbo:






  1.4.1 | za zmanjšanje pri izvoru:






  (a) | informacij o trenutni zračni floti in pričakovanih tehnoloških izboljšavah; |
| --- | --- | --- | --- |

1.4

Opis obstoječih in načrtovanih ukrepov za upravljanje hrupa zrakoplova, ki se že izvajajo v okviru uravnoteženega pristopa, ter njihov vpliv na stanje hrupa in prispevek k temu stanju, z navedbo:

1.4.1

za zmanjšanje pri izvoru:

(a)

informacij o trenutni zračni floti in pričakovanih tehnoloških izboljšavah;

| (b) | posebnih načrtov za obnovitev flote; |
| --- | --- |

(b)

posebnih načrtov za obnovitev flote;

| 1.4.2 | za načrtovanje in upravljanje rabe zemljišč:






  (a) | vzpostavljeni instrumenti načrtovanja, kot je celovito načrtovanje ali razdelitev hrupa po območjih; |
| --- | --- | --- |

1.4.2

za načrtovanje in upravljanje rabe zemljišč:

(a)

vzpostavljeni instrumenti načrtovanja, kot je celovito načrtovanje ali razdelitev hrupa po območjih;

| (b) | vzpostavljeni ukrepi blaženja, kot so gradbeni predpisi, programi za izolacijo zvoka ali ukrepi za zmanjšanje območij za občutljivo uporabo zemljišč; |
| --- | --- |

(b)

vzpostavljeni ukrepi blaženja, kot so gradbeni predpisi, programi za izolacijo zvoka ali ukrepi za zmanjšanje območij za občutljivo uporabo zemljišč;

| (c) | postopki posvetovanja glede ukrepov rabe zemljišč; |
| --- | --- |

(c)

postopki posvetovanja glede ukrepov rabe zemljišč;

| (d) | spremljanja širjenja; |
| --- | --- |

(d)

spremljanja širjenja;

| 1.4.3 | za operativne ukrepe zmanjšanja hrupa, v kolikor ti ukrepi ne omejujejo zmogljivosti letališča:






  (a) | uporaba prednostnih vzletno-pristajalnih stez; |
| --- | --- | --- |

1.4.3

za operativne ukrepe zmanjšanja hrupa, v kolikor ti ukrepi ne omejujejo zmogljivosti letališča:

(a)

uporaba prednostnih vzletno-pristajalnih stez;

| (b) | uporaba prednostnih zračnih poti zaradi zaščite pred hrupom; |
| --- | --- |

(b)

uporaba prednostnih zračnih poti zaradi zaščite pred hrupom;

| (c) | uporaba vzletnih in priletnih postopkov za zmanjšanje hrupa; |
| --- | --- |

(c)

uporaba vzletnih in priletnih postopkov za zmanjšanje hrupa;

| (d) | obseg, v okviru katerega se ti ukrepi urejajo z okoljskimi kazalniki iz Priloge I k Uredbi (EU) št. 691/2010; |
| --- | --- |

(d)

obseg, v okviru katerega se ti ukrepi urejajo z okoljskimi kazalniki iz Priloge I k Uredbi (EU) št. 691/2010;

| 1.4.4 | za omejitve operacij:






  (a) | uporaba globalnih omejitev, kot so zgornje omejitve pri premikih ali kvotah hrupa; |
| --- | --- | --- |

1.4.4

za omejitve operacij:

(a)

uporaba globalnih omejitev, kot so zgornje omejitve pri premikih ali kvotah hrupa;

| (b) | uporaba omejitev za zrakoplove, kot je izločitev mejno ustreznega zrakoplova; |
| --- | --- |

(b)

uporaba omejitev za zrakoplove, kot je izločitev mejno ustreznega zrakoplova;

| (c) | uporaba delnih omejitev z ločevanjem med ukrepi, ki veljajo podnevi, in ukrepi, ki veljajo ponoči; |
| --- | --- |

(c)

uporaba delnih omejitev z ločevanjem med ukrepi, ki veljajo podnevi, in ukrepi, ki veljajo ponoči;

| 1.4.5 | vzpostavljenih finančnih instrumentov, kot so s hrupom povezane letališke pristojbine. |
| --- | --- |

1.4.5

vzpostavljenih finančnih instrumentov, kot so s hrupom povezane letališke pristojbine.

2.   Napovedi brez novih ukrepov

| 2.1 | Po potrebi opis izboljšav na letališču, ki so že bile odobrene in so v pripravi, na primer povečana zmogljivost, razširitev vzletno-pristajalnih stez in/ali terminalov, predvideni prileti in vzleti, predvidena sestava prometa in njegova rast v prihodnosti ter poglobljena analiza vpliva hrupa, ki bi ga na okoliško območje imelo omenjeno širjenje zmogljivosti, stez in terminalov, pa tudi spreminjanje zračnih poti ter priletnih in vzletnih poti. |
| --- | --- |

2.1

Po potrebi opis izboljšav na letališču, ki so že bile odobrene in so v pripravi, na primer povečana zmogljivost, razširitev vzletno-pristajalnih stez in/ali terminalov, predvideni prileti in vzleti, predvidena sestava prometa in njegova rast v prihodnosti ter poglobljena analiza vpliva hrupa, ki bi ga na okoliško območje imelo omenjeno širjenje zmogljivosti, stez in terminalov, pa tudi spreminjanje zračnih poti ter priletnih in vzletnih poti.

| 2.2 | V primeru povečane zmogljivosti letališča, koristi pri dajanju te dodatne zmogljivosti na voljo znotraj širšega letalskega omrežja in regije. |
| --- | --- |

2.2

V primeru povečane zmogljivosti letališča, koristi pri dajanju te dodatne zmogljivosti na voljo znotraj širšega letalskega omrežja in regije.

| 2.3 | Opis vpliva hrupa na splošno raven hrupa, brez nadaljnjih ukrepov, ali že načrtovanih ukrepov za blaženje vpliva hrupa v enakem obdobju. |
| --- | --- |

2.3

Opis vpliva hrupa na splošno raven hrupa, brez nadaljnjih ukrepov, ali že načrtovanih ukrepov za blaženje vpliva hrupa v enakem obdobju.

| 2.4 | Izolinije predvidenega hrupa – vključno z oceno števila ljudi, ki bi lahko čutili posledice hrupa zrakoplovov – z ločevanjem med obstoječimi in novozgrajenimi ter načrtovanimi prihodnjimi stanovanjskimi območji, ki so jih pristojni organi že odobrili. |
| --- | --- |

2.4

Izolinije predvidenega hrupa – vključno z oceno števila ljudi, ki bi lahko čutili posledice hrupa zrakoplovov – z ločevanjem med obstoječimi in novozgrajenimi ter načrtovanimi prihodnjimi stanovanjskimi območji, ki so jih pristojni organi že odobrili.

| 2.5 | Ocena posledic in možnih stroškov v primeru, da ne bodo sprejeti nobeni ukrepi za zmanjšanje vpliva povečanega hrupa – če se pričakuje povečanje hrupa. |
| --- | --- |

2.5

Ocena posledic in možnih stroškov v primeru, da ne bodo sprejeti nobeni ukrepi za zmanjšanje vpliva povečanega hrupa – če se pričakuje povečanje hrupa.

3.   Ocenjevanje dodatnih ukrepov

| 3.1 | Opis dodatnih razpoložljivih ukrepov in navedba glavnih razlogov za njihov izbor. Opis navedenih izbranih ukrepov za nadaljnjo analizo in informacije o rezultatu analize stroškovne učinkovitosti, zlasti stroškov uvedbe teh ukrepov, število ljudi, ki naj bi imeli korist, in časovni okvir ter razvrstitev celotne učinkovitosti določenih ukrepov. |
| --- | --- |

3.1

Opis dodatnih razpoložljivih ukrepov in navedba glavnih razlogov za njihov izbor. Opis navedenih izbranih ukrepov za nadaljnjo analizo in informacije o rezultatu analize stroškovne učinkovitosti, zlasti stroškov uvedbe teh ukrepov, število ljudi, ki naj bi imeli korist, in časovni okvir ter razvrstitev celotne učinkovitosti določenih ukrepov.

| 3.2 | Pregled možnih vplivov predlaganih ukrepov na okolje in konkurenco za druga letališča, letalske operatorje in druge zainteresirane stranke. |
| --- | --- |

3.2

Pregled možnih vplivov predlaganih ukrepov na okolje in konkurenco za druga letališča, letalske operatorje in druge zainteresirane stranke.

| 3.3 | Razlogi za izbor prednostne možnosti. |
| --- | --- |

3.3

Razlogi za izbor prednostne možnosti.

| 3.4 | Netehničen povzetek. |
| --- | --- |

3.4

Netehničen povzetek.

---

PRILOGA II

Ocena stroškovne učinkovitosti s hrupom povezanih omejitev operacij

Stroškovna učinkovitost načrtovanih s hrupom povezanih omejitev operacij se v največjem možnem obsegu in v količinsko opredeljivem smislu oceni ob ustreznem upoštevanju naslednjih elementov:

| 1. | predvidene sedanje in prihodnje koristi načrtovanih ukrepov v smislu hrupa; |
| --- | --- |

1.

predvidene sedanje in prihodnje koristi načrtovanih ukrepov v smislu hrupa;

| 2. | varnosti letalskih operacij, vključno s tveganji za tretje osebe; |
| --- | --- |

2.

varnosti letalskih operacij, vključno s tveganji za tretje osebe;

| 3. | zmogljivosti letališča; |
| --- | --- |

3.

zmogljivosti letališča;

| 4. | katerih koli učinkov na evropsko letalsko omrežje. |
| --- | --- |

4.

katerih koli učinkov na evropsko letalsko omrežje.

Poleg tega lahko pristojni organi ustrezno upoštevajo naslednje dejavnike:

| 1. | zdravje in varnost lokalnih prebivalcev, ki živijo v bližini letališča; |
| --- | --- |

1.

zdravje in varnost lokalnih prebivalcev, ki živijo v bližini letališča;

| 2. | okoljsko trajnost, vključno s soodvisnostjo med hrupom in emisijami; |
| --- | --- |

2.

okoljsko trajnost, vključno s soodvisnostjo med hrupom in emisijami;

| 3. | katere koli neposredne, posredne ali katalitične učinke na zaposlovanje in gospodarstvo. |
| --- | --- |

3.

katere koli neposredne, posredne ali katalitične učinke na zaposlovanje in gospodarstvo.

---

Izjava Komisije o pregledu Direktive 2002/49/ES

Komisija z državami članicami razpravlja o Prilogi II k Direktivi 2002/49/ES (metode za izračun ravni hrupa), da bi lahko direktivo sprejeli v prihodnjih mesecih.

Komisija namerava na podlagi trenutnih prizadevanj SZO na področju metodologije za oceno zdravstvenih posledic vpliva hrupa pregledati Prilogo III k Direktivi 2002/49/ES (ocena zdravstvenih posledic, krivulje odzivov na odmerke hrupa).

---

| 12.6.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 173/79 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 173/79

---

UREDBA (EU) št. 599/2014 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 16. aprila 2014

o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 428/2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA -

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 207 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 428/2009 (2) zahteva, da se blago z dvojno rabo učinkovito nadzoruje ob izvozu iz Unije, tranzitu skozi njo ali ob dobavi v tretjo državo na podlagi posredovalnih storitev posrednika s prebivališčem ali sedežem v Uniji. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 428/2009 (2) zahteva, da se blago z dvojno rabo učinkovito nadzoruje ob izvozu iz Unije, tranzitu skozi njo ali ob dobavi v tretjo državo na podlagi posredovalnih storitev posrednika s prebivališčem ali sedežem v Uniji.

| (2) | Da bi države članice in Unija lahko izpolnjevale svoje mednarodne zaveze, Priloga I k Uredbi (ES) št. 428/2009 določa skupni seznam blaga z dvojno rabo, ki se nadzoruje v Uniji. Sklepi glede blaga, ki se nadzoruje, se sprejemajo v okviru Avstralske skupine, Režima kontrole raketne tehnologije, Skupine držav dobaviteljic jedrskega blaga, Wassenaarskega sporazuma in Konvencije o kemičnem orožju. |
| --- | --- |

(2)

Da bi države članice in Unija lahko izpolnjevale svoje mednarodne zaveze, Priloga I k Uredbi (ES) št. 428/2009 določa skupni seznam blaga z dvojno rabo, ki se nadzoruje v Uniji. Sklepi glede blaga, ki se nadzoruje, se sprejemajo v okviru Avstralske skupine, Režima kontrole raketne tehnologije, Skupine držav dobaviteljic jedrskega blaga, Wassenaarskega sporazuma in Konvencije o kemičnem orožju.

| (3) | Uredba (ES) št. 428/2009 določa, da se seznam blaga z dvojno rabo iz Priloge I k navedeni uredbi posodablja v skladu z ustreznimi obveznostmi in zavezami ter njihovimi morebitnimi spremembami, ki so jih države članice sprejele kot članice mednarodnih režimov o neširjenju orožja in v okviru dogovorov o nadzoru izvoza ali z ratifikacijo ustreznih mednarodnih pogodb. |
| --- | --- |

(3)

Uredba (ES) št. 428/2009 določa, da se seznam blaga z dvojno rabo iz Priloge I k navedeni uredbi posodablja v skladu z ustreznimi obveznostmi in zavezami ter njihovimi morebitnimi spremembami, ki so jih države članice sprejele kot članice mednarodnih režimov o neširjenju orožja in v okviru dogovorov o nadzoru izvoza ali z ratifikacijo ustreznih mednarodnih pogodb.

| (4) | Seznam blaga z dvojno rabo iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 428/2009 je treba redno posodabljati, da se zagotovi popolno izpolnjevanje mednarodnih obveznosti glede varnosti, omogoči preglednost in ohrani konkurenčnost izvoznikov. Zamude pri posodabljanju navedenega seznama blaga z dvojno rabo lahko negativno vplivajo na varnost in mednarodna prizadevanja za neširjenje orožja, pa tudi na uspešnost gospodarskih dejavnosti izvoznikov v Uniji. Poleg tega bi bilo treba zaradi tehnične narave teh sprememb in dejstva, da morajo biti te spremembe usklajene s sklepi, sprejetimi v okviru mednarodnih režimov za nadzor izvoza, za začetek veljavnosti potrebnih posodobitev v Uniji uporabiti pospešeni postopek. |
| --- | --- |

(4)

Seznam blaga z dvojno rabo iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 428/2009 je treba redno posodabljati, da se zagotovi popolno izpolnjevanje mednarodnih obveznosti glede varnosti, omogoči preglednost in ohrani konkurenčnost izvoznikov. Zamude pri posodabljanju navedenega seznama blaga z dvojno rabo lahko negativno vplivajo na varnost in mednarodna prizadevanja za neširjenje orožja, pa tudi na uspešnost gospodarskih dejavnosti izvoznikov v Uniji. Poleg tega bi bilo treba zaradi tehnične narave teh sprememb in dejstva, da morajo biti te spremembe usklajene s sklepi, sprejetimi v okviru mednarodnih režimov za nadzor izvoza, za začetek veljavnosti potrebnih posodobitev v Uniji uporabiti pospešeni postopek.

| (5) | Uredba (ES) št. 428/2009 uvaja splošna izvozna dovoljenja Unije kot eno od štirih vrst izvoznih dovoljenj, ki so na voljo v skladu z navedeno uredbo. Splošna izvozna dovoljenja Unije omogočajo izvoznikom s sedežem v Uniji izvoz nekaterega določenega blaga v nekatere določene namembne kraje pod pogoji iz teh dovoljenj. |
| --- | --- |

(5)

Uredba (ES) št. 428/2009 uvaja splošna izvozna dovoljenja Unije kot eno od štirih vrst izvoznih dovoljenj, ki so na voljo v skladu z navedeno uredbo. Splošna izvozna dovoljenja Unije omogočajo izvoznikom s sedežem v Uniji izvoz nekaterega določenega blaga v nekatere določene namembne kraje pod pogoji iz teh dovoljenj.

| (6) | Priloga II k Uredbi (ES) št. 428/2009 določa splošna izvozna dovoljenja Unije, ki so trenutno veljavna v Uniji. Glede na naravo takšnih splošnih izvoznih dovoljenj Unije bi bilo iz področja uporabe teh dovoljenj morda treba črtati nekatere namembne kraje, zlasti če se zaradi spremenjenih okoliščin izkaže, da poenostavljenih izvoznih transakcij ne bi smeli več dovoliti v okviru splošnega izvoznega dovoljenja Unije za posamezni namembni kraj. Takšno črtanje namembnega kraja iz področja uporabe splošnega izvoznega dovoljenja Unije za izvoznika ne bi smelo pomeniti, da ne more predložiti vloge za drugo vrsto izvoznega dovoljenja v skladu z ustreznimi določbami Uredbe (ES) št. 428/2009. |
| --- | --- |

(6)

Priloga II k Uredbi (ES) št. 428/2009 določa splošna izvozna dovoljenja Unije, ki so trenutno veljavna v Uniji. Glede na naravo takšnih splošnih izvoznih dovoljenj Unije bi bilo iz področja uporabe teh dovoljenj morda treba črtati nekatere namembne kraje, zlasti če se zaradi spremenjenih okoliščin izkaže, da poenostavljenih izvoznih transakcij ne bi smeli več dovoliti v okviru splošnega izvoznega dovoljenja Unije za posamezni namembni kraj. Takšno črtanje namembnega kraja iz področja uporabe splošnega izvoznega dovoljenja Unije za izvoznika ne bi smelo pomeniti, da ne more predložiti vloge za drugo vrsto izvoznega dovoljenja v skladu z ustreznimi določbami Uredbe (ES) št. 428/2009.

| (7) | Da se zagotovi redno in pravočasno posodabljanje seznama blaga z dvojno rabo v skladu z obveznostmi in zavezami držav članic v mednarodnih režimih za nadzor izvoza, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) sprejme akte v zvezi z spremembo Priloge I k Uredbi (ES) št. 428/2009 v okviru področja uporabe člena 15 navedene uredbe. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. |
| --- | --- |

(7)

Da se zagotovi redno in pravočasno posodabljanje seznama blaga z dvojno rabo v skladu z obveznostmi in zavezami držav članic v mednarodnih režimih za nadzor izvoza, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) sprejme akte v zvezi z spremembo Priloge I k Uredbi (ES) št. 428/2009 v okviru področja uporabe člena 15 navedene uredbe. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov.

| (8) | Da se omogoči hiter odziv Unije na spreminjajoče se okoliščine v zvezi z ocenjevanjem občutljivosti izvoza v okviru splošnih izvoznih dovoljenj Unije, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi z spremembo Priloge II k Uredbi (ES) št. 428/2009 glede črtanja namembnih krajev iz področja uporabe splošnih izvoznih dovoljenj Unije. Ker bi bilo treba takšne spremembe izvesti le v okviru odziva na povečano ocenjeno tveganje zadevnih izvoznikov in ker bi nadaljnja uporaba splošnih izvoznih dovoljenj Unije za takšen izvoz lahko negativno vplivala na varnost Unije in njenih držav članic, lahko Komisija uporabi postopek v nujnih primerih. |
| --- | --- |

(8)

Da se omogoči hiter odziv Unije na spreminjajoče se okoliščine v zvezi z ocenjevanjem občutljivosti izvoza v okviru splošnih izvoznih dovoljenj Unije, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi z spremembo Priloge II k Uredbi (ES) št. 428/2009 glede črtanja namembnih krajev iz področja uporabe splošnih izvoznih dovoljenj Unije. Ker bi bilo treba takšne spremembe izvesti le v okviru odziva na povečano ocenjeno tveganje zadevnih izvoznikov in ker bi nadaljnja uporaba splošnih izvoznih dovoljenj Unije za takšen izvoz lahko negativno vplivala na varnost Unije in njenih držav članic, lahko Komisija uporabi postopek v nujnih primerih.

| (9) | Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. |
| --- | --- |

(9)

Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način.

| (10) | Uredbo (ES) št. 428/2009 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(10)

Uredbo (ES) št. 428/2009 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 428/2009 se spremeni:

| 1. | v členu 9(1) se dodata naslednja pododstavka:
  „Da se zagotovi, da splošna izvozna dovoljenja Unije iz prilog IIa do IIf zajemajo le transakcije z nizkim tveganjem, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 23a zaradi črtanja namembnih krajev iz področja uporabe navedenih splošnih izvoznih dovoljenj Unije, če za take namembne kraje začne veljati embargo na orožje iz člena 4(2).
  Kadar v primerih tovrstnega embarga na orožje izredno nujni razlogi zahtevajo črtanje posameznih namembnih krajev iz področja uporabe splošnega izvoznega dovoljenja Unije, se za delegirane akte, ki se sprejmejo v skladu s tem odstavkom, uporabi postopek iz člena 23b.“; |
| --- | --- |

1.

v členu 9(1) se dodata naslednja pododstavka:

„Da se zagotovi, da splošna izvozna dovoljenja Unije iz prilog IIa do IIf zajemajo le transakcije z nizkim tveganjem, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 23a zaradi črtanja namembnih krajev iz področja uporabe navedenih splošnih izvoznih dovoljenj Unije, če za take namembne kraje začne veljati embargo na orožje iz člena 4(2).

Kadar v primerih tovrstnega embarga na orožje izredno nujni razlogi zahtevajo črtanje posameznih namembnih krajev iz področja uporabe splošnega izvoznega dovoljenja Unije, se za delegirane akte, ki se sprejmejo v skladu s tem odstavkom, uporabi postopek iz člena 23b.“;

| 2. | v členu 15 se doda naslednji odstavek:
  „3.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 23a v zvezi s posodabljanjem seznama blaga z dvojno rabo iz Priloge I. Priloga I se posodablja v obsegu iz odstavka 1 tega člena. Kadar posodabljanje Priloge I zadeva blago z dvojno rabo, ki je navedeno tudi v prilogah IIa do IIg oziroma IV, se te priloge ustrezno spremenijo.“; |
| --- | --- |

2.

v členu 15 se doda naslednji odstavek:

„3.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 23a v zvezi s posodabljanjem seznama blaga z dvojno rabo iz Priloge I. Priloga I se posodablja v obsegu iz odstavka 1 tega člena. Kadar posodabljanje Priloge I zadeva blago z dvojno rabo, ki je navedeno tudi v prilogah IIa do IIg oziroma IV, se te priloge ustrezno spremenijo.“;

| 3. | vstavita se naslednja člena:
  „Člen 23a
  1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.
  2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 9(1) in člena15(3) se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 2. julija 2014. Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.
  3.   Pooblastilo iz člena 9(1) in člena 15(3) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.
  4.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.
  5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 9(1) in členom 15(3) začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.
  Člen 23b
  1.   Delegirani akti, sprejeti v skladu s tem členom, začnejo veljati nemudoma in se uporabljajo, dokler se jim ne nasprotuje v skladu z odstavkom 2. Uradno obvestilo Evropskemu parlamentu in Svetu o delegiranem aktu navaja razloge za uporabo postopka v nujnih primerih.
  2.   Evropski parlament ali Svet lahko nasprotuje delegiranemu aktu v skladu s postopkom iz člena 23a(5). V tem primeru Komisija nemudoma po prejemu uradnega obvestila o odločitvi Evropskega parlamenta ali Sveta o nasprotovanju aktu ta akt razveljavi.“ |
| --- | --- |

3.

vstavita se naslednja člena:

„Člen 23a

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 9(1) in člena15(3) se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 2. julija 2014. Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

3.   Pooblastilo iz člena 9(1) in člena 15(3) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 9(1) in členom 15(3) začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 23b

1.   Delegirani akti, sprejeti v skladu s tem členom, začnejo veljati nemudoma in se uporabljajo, dokler se jim ne nasprotuje v skladu z odstavkom 2. Uradno obvestilo Evropskemu parlamentu in Svetu o delegiranem aktu navaja razloge za uporabo postopka v nujnih primerih.

2.   Evropski parlament ali Svet lahko nasprotuje delegiranemu aktu v skladu s postopkom iz člena 23a(5). V tem primeru Komisija nemudoma po prejemu uradnega obvestila o odločitvi Evropskega parlamenta ali Sveta o nasprotovanju aktu ta akt razveljavi.“

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 16. aprila 2014

Za Evropski parlament

Predsednik

M. SCHULZ

Za Svet

Predsednik

D. KOURKOULAS

---

(1)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 23. oktobra 2012 (UL C 68 E, 7.3.2014, str. 112) in stališče Sveta v prvi obravnavi z dne 3. marca 2014 (UL C 100, 4.4.2014, str. 6). Stališče Evropskega parlamenta z dne 3. aprila 2014 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  Uredba Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo (UL L 134, 29.5.2009, str. 1).

2

---

Skupna izjava Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije o pregledu sistema za nadzor izvoza blaga z dvojno rabo

Evropski parlament, Svet in Komisija priznavajo, da je treba še naprej krepiti učinkovitost in skladnost strateškega režima EU za nadzor izvoza ter zagotavljati visoko stopnjo varnosti in zadostno preglednost, ne da bi pri tem ovirali konkurenčnost in zakonito trgovino z blagom z dvojno rabo.

Vse tri institucije menijo, da je treba sistem posodobiti in nadalje poenotiti, da bi se lahko odzivali na nove nevarnosti in hitre tehnološke spremembe, zmanjšali izkrivljanja, ustvarili resničen skupni trg za blago z dvojno rabo (enotni konkurenčni pogoji za izvoznike) ter da bi sistem tretjim državam še naprej služil kot model za nadzor izvoza.

Zato je bistvenega pomena, da se racionalizira postopek posodabljanja kontrolnih seznamov (priloge k Uredbi), okrepita ocena tveganja in izmenjava informacij, razvijejo izboljšani industrijski standardi ter zmanjšajo razlike pri izvajanju.

Evropski parlament, Svet in Komisija so seznanjeni s problemi glede izvoza nekaterih informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT), ki se lahko uporabljajo v zvezi s kršitvami človekovih pravic ter za spodkopavanje varnosti EU, zlasti za tehnologije, ki se uporabljajo za množični nadzor, spremljanje, sledenje in cenzuriranje ter za občutljivost programske opreme.

V zvezi s tem so se začela tehnična posvetovanja, med drugim v okviru medsebojnih obiskov EU za blago z dvojno rabo, koordinacijske skupine za blago z dvojno rabo ter režimov za nadzor izvoza, še naprej pa se sprejemajo ukrepi za reševanje izrednih razmer s pomočjo sankcij (na podlagi člena 215 PDEU) ali nacionalni ukrepi. Okrepila se bodo prizadevanja za spodbujanje večstranskih sporazumov v okviru režimov za nadzor izvoza, preučile pa se bodo tudi možnosti za reševanje tega vprašanja v okviru tekočega pregleda politike EU za nadzor izvoza blaga z dvojno rabo in priprave sporočila Komisije. V tej zvezi so se vse tri institucije seznanile s sporazumom, ki so ga države, ki sodelujejo pri Wassenaarskem sporazumu, dosegle 4. decembra 2013 o uvedbi kontrole nad zapletenimi orodji za nadzor, ki omogočajo nepooblaščen dostop do računalniških sistemov, ter nad nadzornimi sistemi omrežij IP.

Evropski parlament, Svet in Komisija se tudi zavezujejo, da bodo nadalje razvijali obstoječi univerzalni mehanizem za blago z dvojno rabo, ki ne spada v Prilogo I k Uredbi, da bi se nadalje okrepil sistem za nadzor izvoza in njegova uporaba znotraj evropskega enotnega trga.

---

Izjava Komisije o delegiranih aktih

Komisija v zvezi s to uredbo opozarja na dano zavezo iz odstavka 15 Okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo, in sicer, da bo Parlamentu zagotavljala celovite informacije in dokumentacijo o svojih srečanjih z nacionalnimi strokovnjaki v okviru priprave delegiranih aktov.

---

Izjava Komisije o posodobitvi Uredbe

Da se zagotovi celovitejši, učinkovitejši in skladnejši evropski pristop k pretoku (izvoz, prenos, posredovanje in tranzit) strateškega blaga, bo Komisija čim prej pripravila nov predlog za posodobitev Uredbe.

---

| 12.6.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 173/84 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 173/84

---

UREDBA (EU) št. 600/2014 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 15. maja 2014

o trgih finančnih instrumentov in spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (1),

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Zaradi finančne krize so se pokazale pomanjkljivosti pri preglednosti finančnih trgov, ki utegnejo imeti škodljive socialno-ekonomske učinke. Krepitev preglednosti je eno od skupnih načel za izboljšanje finančnega sistema, kot je bilo potrjeno z izjavo voditeljev skupine G-20 v Londonu 2. aprila 2009. Za okrepitev preglednosti in izboljšanje delovanja notranjega trga za finančne instrumente bi bilo treba uvesti nov okvir, s katerim se uveljavijo enotne zahteve po preglednosti poslov na trgih finančnih instrumentov. V tem okviru bi bilo treba določiti celovita pravila za različne finančne instrumente. Okvir bi moral dopolnjevati zahteve po preglednosti naročil in poslov v zvezi delnicami iz Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4). |
| --- | --- |

(1)

Zaradi finančne krize so se pokazale pomanjkljivosti pri preglednosti finančnih trgov, ki utegnejo imeti škodljive socialno-ekonomske učinke. Krepitev preglednosti je eno od skupnih načel za izboljšanje finančnega sistema, kot je bilo potrjeno z izjavo voditeljev skupine G-20 v Londonu 2. aprila 2009. Za okrepitev preglednosti in izboljšanje delovanja notranjega trga za finančne instrumente bi bilo treba uvesti nov okvir, s katerim se uveljavijo enotne zahteve po preglednosti poslov na trgih finančnih instrumentov. V tem okviru bi bilo treba določiti celovita pravila za različne finančne instrumente. Okvir bi moral dopolnjevati zahteve po preglednosti naročil in poslov v zvezi delnicami iz Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4).

| (2) | Skupina na visoki ravni za finančni nadzor v EU, ki jo je vodil Jacques de Larosière, je Unijo pozvala k razvoju bolj harmoniziranega sklopa finančnih predpisov. V povezavi z okvirom prihodnje evropske nadzorne strukture je Evropski svet na zasedanju 18. in 19. junija 2009 poudaril, da je treba vzpostaviti enotna evropska pravila, ki se bodo uporabljala za vse finančne institucije na notranjem trgu. |
| --- | --- |

(2)

Skupina na visoki ravni za finančni nadzor v EU, ki jo je vodil Jacques de Larosière, je Unijo pozvala k razvoju bolj harmoniziranega sklopa finančnih predpisov. V povezavi z okvirom prihodnje evropske nadzorne strukture je Evropski svet na zasedanju 18. in 19. junija 2009 poudaril, da je treba vzpostaviti enotna evropska pravila, ki se bodo uporabljala za vse finančne institucije na notranjem trgu.

| (3) | Novo zakonodajo bi morala zato sestavljati dva različna pravna instrumenta, in sicer direktiva in ta uredba. Skupaj bi morala oba pravna instrumenta tvoriti pravni okvir, ki bo urejal zahteve v zvezi z investicijskimi podjetji, reguliranimi trgi in izvajalci storitev sporočanja podatkov. To uredbo bi bilo treba zato brati skupaj z direktivo. Potreba po vzpostavitvi enotnega sklopa pravil za vse institucije glede nekaterih zahtev, preprečitvi morebitne regulativne arbitraže ter zagotovitvi večje pravne varnosti in manjše regulativne zapletenosti za udeležence na trgu upravičuje uporabo pravne podlage, ki omogoča oblikovanje uredbe. Za odpravo preostalih ovir za trgovanje in večjega izkrivljanja konkurence, do katerih prihaja zaradi razlik med nacionalnimi zakonodajami, ter za preprečitev morebitnega nastajanja ovir in večjega izkrivljanja konkurence je potrebno sprejeti uredbo o uveljavitvi enotnih pravil, ki veljajo v vseh državah članicah. Cilj tega neposredno veljavnega pravnega akta je odločilno prispevati k nemotenemu delovanju notranjega trga, zato bi moral temeljiti na členu 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), kot se razlagajo v skladu z dosledno sodno prakso Sodišča Evropske unije. |
| --- | --- |

(3)

Novo zakonodajo bi morala zato sestavljati dva različna pravna instrumenta, in sicer direktiva in ta uredba. Skupaj bi morala oba pravna instrumenta tvoriti pravni okvir, ki bo urejal zahteve v zvezi z investicijskimi podjetji, reguliranimi trgi in izvajalci storitev sporočanja podatkov. To uredbo bi bilo treba zato brati skupaj z direktivo. Potreba po vzpostavitvi enotnega sklopa pravil za vse institucije glede nekaterih zahtev, preprečitvi morebitne regulativne arbitraže ter zagotovitvi večje pravne varnosti in manjše regulativne zapletenosti za udeležence na trgu upravičuje uporabo pravne podlage, ki omogoča oblikovanje uredbe. Za odpravo preostalih ovir za trgovanje in večjega izkrivljanja konkurence, do katerih prihaja zaradi razlik med nacionalnimi zakonodajami, ter za preprečitev morebitnega nastajanja ovir in večjega izkrivljanja konkurence je potrebno sprejeti uredbo o uveljavitvi enotnih pravil, ki veljajo v vseh državah članicah. Cilj tega neposredno veljavnega pravnega akta je odločilno prispevati k nemotenemu delovanju notranjega trga, zato bi moral temeljiti na členu 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), kot se razlagajo v skladu z dosledno sodno prakso Sodišča Evropske unije.

| (4) | Z Direktivo 2004/39/ES so bila uvedena pravila, v skladu s katerimi je treba zagotoviti preglednost trgovanja z delnicami, uvrščenimi v trgovanje na reguliranem trgu, pred trgovanjem in po njem, ter pravila za poročanje o poslih s finančnimi instrumenti, uvrščenimi v trgovanje na reguliranem trgu, pristojnim organom. Direktivo je treba prenoviti, da se bo ustrezno upošteval razvoj na finančnih trgih ter obravnavale pomanjkljivosti in zapolnile vrzeli, na katere je bilo med drugim opozorjeno med krizo finančnih trgov. |
| --- | --- |

(4)

Z Direktivo 2004/39/ES so bila uvedena pravila, v skladu s katerimi je treba zagotoviti preglednost trgovanja z delnicami, uvrščenimi v trgovanje na reguliranem trgu, pred trgovanjem in po njem, ter pravila za poročanje o poslih s finančnimi instrumenti, uvrščenimi v trgovanje na reguliranem trgu, pristojnim organom. Direktivo je treba prenoviti, da se bo ustrezno upošteval razvoj na finančnih trgih ter obravnavale pomanjkljivosti in zapolnile vrzeli, na katere je bilo med drugim opozorjeno med krizo finančnih trgov.

| (5) | Določbe glede zahtev po preglednosti trgovanja in regulativni preglednosti bi morale biti sprejete v obliki zakonodaje, ki se uporablja neposredno za vsa investicijska podjetja, ki bi morala upoštevati enotna pravila na vseh trgih Unije, da se zagotovi enotna uporaba enega samega regulativnega okvira, okrepi zaupanje v preglednost trgov v Uniji, zmanjšajo regulativna zapletenost in stroški za skladnost, ki jih imajo investicijska podjetja, predvsem za finančne institucije, ki poslujejo čezmejno, ter prispeva k odpravi izkrivljanja konkurence. Sprejetje uredbe, ki zagotavlja neposredno uporabljivost, je najbolj primerno orodje za uresničitev teh regulativnih ciljev in zagotovitev enotnih pogojev, saj prepreči različne nacionalne zahteve, ki nastanejo pri prenosu direktive. |
| --- | --- |

(5)

Določbe glede zahtev po preglednosti trgovanja in regulativni preglednosti bi morale biti sprejete v obliki zakonodaje, ki se uporablja neposredno za vsa investicijska podjetja, ki bi morala upoštevati enotna pravila na vseh trgih Unije, da se zagotovi enotna uporaba enega samega regulativnega okvira, okrepi zaupanje v preglednost trgov v Uniji, zmanjšajo regulativna zapletenost in stroški za skladnost, ki jih imajo investicijska podjetja, predvsem za finančne institucije, ki poslujejo čezmejno, ter prispeva k odpravi izkrivljanja konkurence. Sprejetje uredbe, ki zagotavlja neposredno uporabljivost, je najbolj primerno orodje za uresničitev teh regulativnih ciljev in zagotovitev enotnih pogojev, saj prepreči različne nacionalne zahteve, ki nastanejo pri prenosu direktive.

| (6) | Pomembno je zagotoviti, da trgovanje s finančnimi instrumenti kolikor mogoče poteka na organiziranih mestih trgovanja in da so vsa ta mesta ustrezno regulirana. V okviru Direktive 2004/39/ES so se razvili sistemi trgovanja, ki niso bili ustrezno zajeti z regulativno ureditvijo. Vsi sistemi trgovanja s finančnimi instrumenti, kot na primer subjekti, ki so trenutno znani kot zasebna mesta trgovanja, bi morali biti v prihodnosti ustrezno regulirani in imeti dovoljenje kot eno izmed vrste večstranskih mest trgovanja ali kot sistematični internalizator po pogojih iz te uredbe in iz Direktive 2014/65/EU (5). |
| --- | --- |

(6)

Pomembno je zagotoviti, da trgovanje s finančnimi instrumenti kolikor mogoče poteka na organiziranih mestih trgovanja in da so vsa ta mesta ustrezno regulirana. V okviru Direktive 2004/39/ES so se razvili sistemi trgovanja, ki niso bili ustrezno zajeti z regulativno ureditvijo. Vsi sistemi trgovanja s finančnimi instrumenti, kot na primer subjekti, ki so trenutno znani kot zasebna mesta trgovanja, bi morali biti v prihodnosti ustrezno regulirani in imeti dovoljenje kot eno izmed vrste večstranskih mest trgovanja ali kot sistematični internalizator po pogojih iz te uredbe in iz Direktive 2014/65/EU (5).

| (7) | Opredelitvi reguliranega trga in večstranskega sistema trgovanja (MTF) bi bilo treba razjasniti ter ju med seboj dobro uskladiti, tako da bo razvidno, da oba učinkovito predstavljata sredstvo za organizirano trgovanje. Opredelitvi bi morali izključevati dvostranske sisteme, v katerih se investicijsko podjetje vsakega posla udeležuje za svoj račun, tudi kot nasprotna stranka, ki brez tveganja posreduje med kupcem in prodajalcem. Regulirani trgi in MTF ne bi smeli izvrševati naročil strank z uporabo lastnega kapitala. Izraz „sistem“ zajema vse trge, ki jih sestavljata sklop pravil in trgovalna platforma, ter vse tiste, ki delujejo le na podlagi sklopa pravil. Za regulirane trge in MTF ni obvezno, da imajo tehnični sistem za usklajevanje naročil, temveč bi lahko uporabljala druge protokole trgovanja, vključno s sistemi, pri katerih lahko uporabniki trgujejo proti ponudbam, ki jih zahtevajo različni ponudniki. Trg, sestavljen le iz sklopa pravil, ki urejajo vidike v zvezi s članstvom, sprejem instrumentov v trgovanje, trgovanjem med člani, poročanjem in po potrebi obveznostmi glede preglednosti, je regulirani trg ali MTF v smislu te uredbe, pri čemer se za posle, sklenjene v okviru teh pravil, šteje, da so sklenjeni v okviru sistemov reguliranega trga ali MTF. Izraz „nakupni in prodajni interesi“ je treba razumeti v širšem smislu in zajema naročila, ponudbe in navedbe interesov.
  Ena pomembnih zahtev zadeva obveznost združevanja interesov znotraj sistema na podlagi pravil, ki niso diskrecijska in jih določi upravljavec sistema. Ta zahteva pomeni, da so ti interesi združeni v okviru pravil sistema ali s pomočjo protokolov sistema ali notranjih operativnih postopkov, vključno s postopki, ki se izvajajo s pomočjo računalniške programske opreme. Izraz „pravila, ki niso diskrecijska“ pomeni pravila, ki reguliranemu trgu ali upravljavcu trga ali investicijskemu podjetju, ki upravlja MTF, ne dopuščajo nobene svobode glede medsebojnega vpliva interesov. Opredelitve zahtevajo, da se interesi združujejo tako, da se sklene pogodba, in sicer če se izvršitev opravi v okviru pravil sistema ali s pomočjo protokolov sistema ali po notranjih operativnih postopkih. |
| --- | --- |

(7)

Opredelitvi reguliranega trga in večstranskega sistema trgovanja (MTF) bi bilo treba razjasniti ter ju med seboj dobro uskladiti, tako da bo razvidno, da oba učinkovito predstavljata sredstvo za organizirano trgovanje. Opredelitvi bi morali izključevati dvostranske sisteme, v katerih se investicijsko podjetje vsakega posla udeležuje za svoj račun, tudi kot nasprotna stranka, ki brez tveganja posreduje med kupcem in prodajalcem. Regulirani trgi in MTF ne bi smeli izvrševati naročil strank z uporabo lastnega kapitala. Izraz „sistem“ zajema vse trge, ki jih sestavljata sklop pravil in trgovalna platforma, ter vse tiste, ki delujejo le na podlagi sklopa pravil. Za regulirane trge in MTF ni obvezno, da imajo tehnični sistem za usklajevanje naročil, temveč bi lahko uporabljala druge protokole trgovanja, vključno s sistemi, pri katerih lahko uporabniki trgujejo proti ponudbam, ki jih zahtevajo različni ponudniki. Trg, sestavljen le iz sklopa pravil, ki urejajo vidike v zvezi s članstvom, sprejem instrumentov v trgovanje, trgovanjem med člani, poročanjem in po potrebi obveznostmi glede preglednosti, je regulirani trg ali MTF v smislu te uredbe, pri čemer se za posle, sklenjene v okviru teh pravil, šteje, da so sklenjeni v okviru sistemov reguliranega trga ali MTF. Izraz „nakupni in prodajni interesi“ je treba razumeti v širšem smislu in zajema naročila, ponudbe in navedbe interesov.

Ena pomembnih zahtev zadeva obveznost združevanja interesov znotraj sistema na podlagi pravil, ki niso diskrecijska in jih določi upravljavec sistema. Ta zahteva pomeni, da so ti interesi združeni v okviru pravil sistema ali s pomočjo protokolov sistema ali notranjih operativnih postopkov, vključno s postopki, ki se izvajajo s pomočjo računalniške programske opreme. Izraz „pravila, ki niso diskrecijska“ pomeni pravila, ki reguliranemu trgu ali upravljavcu trga ali investicijskemu podjetju, ki upravlja MTF, ne dopuščajo nobene svobode glede medsebojnega vpliva interesov. Opredelitve zahtevajo, da se interesi združujejo tako, da se sklene pogodba, in sicer če se izvršitev opravi v okviru pravil sistema ali s pomočjo protokolov sistema ali po notranjih operativnih postopkih.

| (8) | Za večjo preglednost in učinkovitost finančnih trgov Unije in zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev med različnimi mesti, ki ponujajo večstranske storitve trgovanja, je treba uvesti novo kategorijo mest trgovanja za organizirani sistem trgovanja (OTF) za obveznice, strukturirane finančne produkte, pravice do emisij in izvedene finančne instrumente ter zagotoviti ustrezno regulacijo in izvajanje nediskriminatornih pravil o dostopu do instrumenta. Ta nova kategorija je široko opredeljena, tako da lahko zdaj in v prihodnje zajema vse vrste organiziranega izvrševanja in urejanja poslov, ki ne ustrezajo funkcijam ali regulativnim specifikacijam obstoječih mest. Zato je treba uporabljati ustrezne organizacijske zahteve in pravila o preglednosti, ki podpirajo učinkovito oblikovanje cen. Nova kategorija zajema sisteme, upravičene do trgovanja z izvedenimi finančnimi instrumenti, ki so primerni za kliring in so dovolj likvidni.
  Ne bi smela zajemati sistemov brez pravega izvrševanja poslov ali urejanja udeležbe v sistemu, kot so oglasne deske za oglaševanje nakupnih in prodajnih interesov, drugi sistemi za združevanje morebitnih nakupnih in prodajnih interesov, elektronske storitve za potrditev po trgovanju ali stiskanje portfelja, ki zmanjšuje netržna tveganja pri obstoječih portfeljih izvedenih finančnih instrumentov brez spreminjanja tržnega tveganja portfeljev. Stiskanje portfeljev lahko izvajajo različna podjetja, ki jih ne ureja ta uredba ali Direktiva 2014/65/EU, na primer centralne nasprotne stranke (CNS), repozitoriji sklenjenih poslov ter investicijska podjetja ali upravljavci trga. Ustrezno je razjasniti, da če stiskanje portfeljev izvajajo investicijska podjetja in upravljavci trga, se nekatere določbe te uredbe in Direktive 2014/65/EU za to ne uporabljajo. Ker bodo za centralne depotne družbe (CDD) veljale iste zahteve kot za investicijska podjetja, kadar bodo izvajale nekatere investicijske storitve ali investicijske dejavnosti, se določbe iz te uredbe in Direktive 2014/65/EU ne bi smele uporabljati za podjetja, za katera ne veljata ta uredba in navedena direktiva, kadar izvajajo stiskanje portfeljev. |
| --- | --- |

(8)

Za večjo preglednost in učinkovitost finančnih trgov Unije in zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev med različnimi mesti, ki ponujajo večstranske storitve trgovanja, je treba uvesti novo kategorijo mest trgovanja za organizirani sistem trgovanja (OTF) za obveznice, strukturirane finančne produkte, pravice do emisij in izvedene finančne instrumente ter zagotoviti ustrezno regulacijo in izvajanje nediskriminatornih pravil o dostopu do instrumenta. Ta nova kategorija je široko opredeljena, tako da lahko zdaj in v prihodnje zajema vse vrste organiziranega izvrševanja in urejanja poslov, ki ne ustrezajo funkcijam ali regulativnim specifikacijam obstoječih mest. Zato je treba uporabljati ustrezne organizacijske zahteve in pravila o preglednosti, ki podpirajo učinkovito oblikovanje cen. Nova kategorija zajema sisteme, upravičene do trgovanja z izvedenimi finančnimi instrumenti, ki so primerni za kliring in so dovolj likvidni.

Ne bi smela zajemati sistemov brez pravega izvrševanja poslov ali urejanja udeležbe v sistemu, kot so oglasne deske za oglaševanje nakupnih in prodajnih interesov, drugi sistemi za združevanje morebitnih nakupnih in prodajnih interesov, elektronske storitve za potrditev po trgovanju ali stiskanje portfelja, ki zmanjšuje netržna tveganja pri obstoječih portfeljih izvedenih finančnih instrumentov brez spreminjanja tržnega tveganja portfeljev. Stiskanje portfeljev lahko izvajajo različna podjetja, ki jih ne ureja ta uredba ali Direktiva 2014/65/EU, na primer centralne nasprotne stranke (CNS), repozitoriji sklenjenih poslov ter investicijska podjetja ali upravljavci trga. Ustrezno je razjasniti, da če stiskanje portfeljev izvajajo investicijska podjetja in upravljavci trga, se nekatere določbe te uredbe in Direktive 2014/65/EU za to ne uporabljajo. Ker bodo za centralne depotne družbe (CDD) veljale iste zahteve kot za investicijska podjetja, kadar bodo izvajale nekatere investicijske storitve ali investicijske dejavnosti, se določbe iz te uredbe in Direktive 2014/65/EU ne bi smele uporabljati za podjetja, za katera ne veljata ta uredba in navedena direktiva, kadar izvajajo stiskanje portfeljev.

| (9) | Nova kategorija, OTF, bo dopolnjevala obstoječe vrste mest trgovanja. Medtem ko za izvršitev poslov na reguliranih trgih in v MTF veljajo pravila, ki niso diskrecijska, bi moral upravljavec OTF naročilo po potrebi izvršiti diskrecijsko ter v skladu z zahtevami po preglednosti pred trgovanjem in obveznostmi najboljše izvršitve. Zato bi bilo treba za posle, sklenjene v okviru OTF, ki ga upravlja investicijsko podjetje ali upravljavec trga, uporabljati pravila poslovanja, obveznost najboljše izvršitve in obveznost obravnavanja naročil strank. Poleg tega bi morali vsi upravljavci trga z dovoljenjem za upravljanje OTF biti usklajeni s poglavjem 1 Direktive 2014/65/EU o pogojih in postopkih za dovoljenja za investicijska podjetja. Investicijsko podjetje ali upravljavec trga, ki upravlja OTF, bi moralo biti omogočeno uveljavljati diskrecijsko pravico na dveh različnih ravneh: prvič ko se odloča o oddaji naročila v OTF ali o njegovem umiku ter drugič ko se odloča, da določenega naročila ne bo združil z naročili, ki so v sistemu na voljo v določenem trenutku, če je to v skladu s posebnimi navodili strank in obveznostmi najboljše izvršitve.
  Pri sistemu, v katerem se trguje z več naročili strank, bi moralo biti upravljavcu omogočeno, da se odloči, ali želi v okviru sistema uskladiti naročila strank, kdaj želi to storiti in v kakšnem obsegu, tj. ali želi uskladiti dve ali več naročil. V skladu s členom 20(1), (2), (4) in (5) Direktive 2014/65/EU in brez poseganja v člen 20(3) Direktive 2014/65/EU bi moralo biti podjetju omogočeno, da omogoči pogajanja med strankami, da bi v poslu združili dva ali več potencialno kompatibilnih trgovskih interesov. Na obeh diskrecijskih ravneh mora upravljavec OTF spoštovati svoje obveznosti iz členov 18 in 27 Direktive 2014/65/EU. Investicijsko podjetje ali upravljavec trga, ki upravlja OTF, bi moralo uporabnike mesta trgovanja jasno seznani s tem, kako bo uveljavljal diskrecijsko pravico. Ker je OTF prava trgovalna platforma, bi moral biti upravljavec platforme nevtralen. Zato bi morale za investicijsko podjetje ali upravljavca trga, ki upravlja OTF, veljati zahteve, povezane z nediskrecijskim izvrševanjem, in se ne investicijskemu podjetju ne upravljavcu trga, ki upravlja OTF, niti nobenemu subjektu, ki je del iste skupine ali pravne osebe kot investicijsko podjetje ali upravljavec trga, ne bi smelo dovoliti, da bi v okviru OTF izvrševal naročila strank z uporabo lastnega kapitala.
  Upravljavec OTF lahko zaradi lažje izvršitve enega ali več naročil strank v zvezi z obveznicami, strukturiranimi finančnimi produkti, pravicami do emisij in izvedenimi finančnimi instrumenti, za katere ne velja obveznost kliringa v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 648/2012Evropskega parlamenta in Sveta (6), uporabi trgovanje s hkratnim nakupom in prodajo za svoj račun v smislu Direktive 2014/65/EU, če bo stranka s tem soglašala. Z državnimi dolžniškimi instrumenti, za katere ni likvidnega trga, bi moralo biti investicijskemu podjetju ali upravljavcu trga, ki deluje na OTF omogočeno, da začne trgovati za svoj račun drugače kot s hkratnim nakupom in prodajo za svoj račun. Kadar se uporablja trgovanje s hkratnim nakupom in prodajo za svoj račun, je treba izpolniti vse zahteve po preglednosti pred trgovanjem in po njem ter obveznosti najboljše izvršitve. Upravljavec OTF ali drug subjekt, ki je del iste skupine ali pravne osebe kot investicijsko podjetje ali upravljavec trga, ne bi smel delovati kot sistematični internalizator v okviru OTF, ki ga upravlja. Poleg tega bi morale za upravljavce OTF veljati enake obveznosti v zvezi z dobrim obvladovanjem morebitnih nasprotij interesov kot za MTF. |
| --- | --- |

(9)

Nova kategorija, OTF, bo dopolnjevala obstoječe vrste mest trgovanja. Medtem ko za izvršitev poslov na reguliranih trgih in v MTF veljajo pravila, ki niso diskrecijska, bi moral upravljavec OTF naročilo po potrebi izvršiti diskrecijsko ter v skladu z zahtevami po preglednosti pred trgovanjem in obveznostmi najboljše izvršitve. Zato bi bilo treba za posle, sklenjene v okviru OTF, ki ga upravlja investicijsko podjetje ali upravljavec trga, uporabljati pravila poslovanja, obveznost najboljše izvršitve in obveznost obravnavanja naročil strank. Poleg tega bi morali vsi upravljavci trga z dovoljenjem za upravljanje OTF biti usklajeni s poglavjem 1 Direktive 2014/65/EU o pogojih in postopkih za dovoljenja za investicijska podjetja. Investicijsko podjetje ali upravljavec trga, ki upravlja OTF, bi moralo biti omogočeno uveljavljati diskrecijsko pravico na dveh različnih ravneh: prvič ko se odloča o oddaji naročila v OTF ali o njegovem umiku ter drugič ko se odloča, da določenega naročila ne bo združil z naročili, ki so v sistemu na voljo v določenem trenutku, če je to v skladu s posebnimi navodili strank in obveznostmi najboljše izvršitve.

Pri sistemu, v katerem se trguje z več naročili strank, bi moralo biti upravljavcu omogočeno, da se odloči, ali želi v okviru sistema uskladiti naročila strank, kdaj želi to storiti in v kakšnem obsegu, tj. ali želi uskladiti dve ali več naročil. V skladu s členom 20(1), (2), (4) in (5) Direktive 2014/65/EU in brez poseganja v člen 20(3) Direktive 2014/65/EU bi moralo biti podjetju omogočeno, da omogoči pogajanja med strankami, da bi v poslu združili dva ali več potencialno kompatibilnih trgovskih interesov. Na obeh diskrecijskih ravneh mora upravljavec OTF spoštovati svoje obveznosti iz členov 18 in 27 Direktive 2014/65/EU. Investicijsko podjetje ali upravljavec trga, ki upravlja OTF, bi moralo uporabnike mesta trgovanja jasno seznani s tem, kako bo uveljavljal diskrecijsko pravico. Ker je OTF prava trgovalna platforma, bi moral biti upravljavec platforme nevtralen. Zato bi morale za investicijsko podjetje ali upravljavca trga, ki upravlja OTF, veljati zahteve, povezane z nediskrecijskim izvrševanjem, in se ne investicijskemu podjetju ne upravljavcu trga, ki upravlja OTF, niti nobenemu subjektu, ki je del iste skupine ali pravne osebe kot investicijsko podjetje ali upravljavec trga, ne bi smelo dovoliti, da bi v okviru OTF izvrševal naročila strank z uporabo lastnega kapitala.

Upravljavec OTF lahko zaradi lažje izvršitve enega ali več naročil strank v zvezi z obveznicami, strukturiranimi finančnimi produkti, pravicami do emisij in izvedenimi finančnimi instrumenti, za katere ne velja obveznost kliringa v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 648/2012Evropskega parlamenta in Sveta (6), uporabi trgovanje s hkratnim nakupom in prodajo za svoj račun v smislu Direktive 2014/65/EU, če bo stranka s tem soglašala. Z državnimi dolžniškimi instrumenti, za katere ni likvidnega trga, bi moralo biti investicijskemu podjetju ali upravljavcu trga, ki deluje na OTF omogočeno, da začne trgovati za svoj račun drugače kot s hkratnim nakupom in prodajo za svoj račun. Kadar se uporablja trgovanje s hkratnim nakupom in prodajo za svoj račun, je treba izpolniti vse zahteve po preglednosti pred trgovanjem in po njem ter obveznosti najboljše izvršitve. Upravljavec OTF ali drug subjekt, ki je del iste skupine ali pravne osebe kot investicijsko podjetje ali upravljavec trga, ne bi smel delovati kot sistematični internalizator v okviru OTF, ki ga upravlja. Poleg tega bi morale za upravljavce OTF veljati enake obveznosti v zvezi z dobrim obvladovanjem morebitnih nasprotij interesov kot za MTF.

| (10) | Vse organizirano trgovanje bi se moralo izvajati na reguliranih mestih in biti popolnoma pregledno pred trgovanjem in po njem. Zahteve po primerno umerjeni preglednosti se morajo zato uporabljati za vse vrste mest trgovanja in vse finančne instrumente, s katerimi se na teh mestih trguje. |
| --- | --- |

(10)

Vse organizirano trgovanje bi se moralo izvajati na reguliranih mestih in biti popolnoma pregledno pred trgovanjem in po njem. Zahteve po primerno umerjeni preglednosti se morajo zato uporabljati za vse vrste mest trgovanja in vse finančne instrumente, s katerimi se na teh mestih trguje.

| (11) | Da bi se več trgovanja opravilo na reguliranih mestih trgovanja in prek sistematičnih internalizatorjev, bi bilo treba za investicijska podjetja v tej uredbi uvesti obveznost trgovanja za delnice, ki so uvrščene v trgovanje na reguliranem trgu ali s katerimi se trguje na mestu trgovanja. Zaradi obveznosti trgovanja morajo investicijska podjetja izvajati vse trgovanje, tudi poslovanje za svoj račun in izvrševanje naročil strank v okviru reguliranega trga, MTF, sistematičnih internalizatorjev ali enakovrednega mesta trgovanja v tretji državi. Če ima podjetje upravičen razlog za izvzetje iz obveznosti trgovanja, bi morala obstajati tudi ta možnost. Med primeri takšnega poslovanja so nesistematični, priložnostni, neredni in občasni posli, pa tudi tehnično trgovanje, kot je prepustitev posla, saj ne vplivajo na postopek oblikovanja cen. Izvzetja iz obveznosti trgovanja ne bi smeli uporabljati za izogibanje omejitvam glede uporabe opustitve pri referenčni ceni in pri dogovorjeni ceni ali za upravljanje različnih zasebnih mest trgovanja ali drugih sistemov trgovanja.
  Možnost trgovanja prek sistematičnega internalizatorja me posega v ureditev glede sistematičnih internalizatorjev iz te uredbe. Če namreč investicijsko podjetje izpolnjuje ustrezna merila iz te uredbe in se lahko šteje za sistematičnega internalizatorja za zadevno delnico, se lahko posel opravi na ta način; če pa se ne šteje za sistematičnega internalizatorja, bi moralo biti še vedno mogoče da opravi posel prek drugega sistematičnega internalizatorja, kadar je to skladno z njegovimi obveznostmi najboljše izvršitve in ima na voljo to možnost. Poleg tega bi bilo treba za zagotovitev, da bo večstransko trgovanje z delnicami, potrdili o lastništvu, investicijskimi skladi, s katerimi se trguje na borzi (ETF), certifikati in drugimi podobnimi finančnimi instrumenti, ustrezno regulirano, investicijskemu podjetju, ki upravlja notranji sistem združevanja na večstranski osnovi, podeliti dovoljenje kot MTF. Pojasniti bi bilo treba, da bi bilo treba določbe o najboljši izvršitvi iz Direktive 2014/65/EU uporabljati tako, da ne bi ovirali obveznosti trgovanja, na podlagi te uredbe. |
| --- | --- |

(11)

Da bi se več trgovanja opravilo na reguliranih mestih trgovanja in prek sistematičnih internalizatorjev, bi bilo treba za investicijska podjetja v tej uredbi uvesti obveznost trgovanja za delnice, ki so uvrščene v trgovanje na reguliranem trgu ali s katerimi se trguje na mestu trgovanja. Zaradi obveznosti trgovanja morajo investicijska podjetja izvajati vse trgovanje, tudi poslovanje za svoj račun in izvrševanje naročil strank v okviru reguliranega trga, MTF, sistematičnih internalizatorjev ali enakovrednega mesta trgovanja v tretji državi. Če ima podjetje upravičen razlog za izvzetje iz obveznosti trgovanja, bi morala obstajati tudi ta možnost. Med primeri takšnega poslovanja so nesistematični, priložnostni, neredni in občasni posli, pa tudi tehnično trgovanje, kot je prepustitev posla, saj ne vplivajo na postopek oblikovanja cen. Izvzetja iz obveznosti trgovanja ne bi smeli uporabljati za izogibanje omejitvam glede uporabe opustitve pri referenčni ceni in pri dogovorjeni ceni ali za upravljanje različnih zasebnih mest trgovanja ali drugih sistemov trgovanja.

Možnost trgovanja prek sistematičnega internalizatorja me posega v ureditev glede sistematičnih internalizatorjev iz te uredbe. Če namreč investicijsko podjetje izpolnjuje ustrezna merila iz te uredbe in se lahko šteje za sistematičnega internalizatorja za zadevno delnico, se lahko posel opravi na ta način; če pa se ne šteje za sistematičnega internalizatorja, bi moralo biti še vedno mogoče da opravi posel prek drugega sistematičnega internalizatorja, kadar je to skladno z njegovimi obveznostmi najboljše izvršitve in ima na voljo to možnost. Poleg tega bi bilo treba za zagotovitev, da bo večstransko trgovanje z delnicami, potrdili o lastništvu, investicijskimi skladi, s katerimi se trguje na borzi (ETF), certifikati in drugimi podobnimi finančnimi instrumenti, ustrezno regulirano, investicijskemu podjetju, ki upravlja notranji sistem združevanja na večstranski osnovi, podeliti dovoljenje kot MTF. Pojasniti bi bilo treba, da bi bilo treba določbe o najboljši izvršitvi iz Direktive 2014/65/EU uporabljati tako, da ne bi ovirali obveznosti trgovanja, na podlagi te uredbe.

| (12) | Trgovanje s potrdili o lastništvu, ETF, certifikati, podobnimi finančnimi instrumenti in delnicami, ki niso uvrščeni v trgovanje na reguliranem trgu, se izvaja na podoben način in ima skoraj enak ekonomski namen kot trgovanje z delnicami, uvrščenimi v trgovanje na reguliranem trgu. Zato bi bilo treba na te finančne instrumente razširiti določbe o preglednosti, ki se uporabljajo za delnice, uvrščene v trgovanje na reguliranih trgih. |
| --- | --- |

(12)

Trgovanje s potrdili o lastništvu, ETF, certifikati, podobnimi finančnimi instrumenti in delnicami, ki niso uvrščeni v trgovanje na reguliranem trgu, se izvaja na podoben način in ima skoraj enak ekonomski namen kot trgovanje z delnicami, uvrščenimi v trgovanje na reguliranem trgu. Zato bi bilo treba na te finančne instrumente razširiti določbe o preglednosti, ki se uporabljajo za delnice, uvrščene v trgovanje na reguliranih trgih.

| (13) | Čeprav se načeloma priznava, da je potrebna ureditev za opustitve preglednosti pred trgovanjem, zato da bi podprli učinkovito delovanje trgov, je treba preučiti nadaljnjo ustreznost dejanskih določb o tem, ki se uporabljajo na podlagi Direktive 2004/39/ES in Uredbe Komisije (ES) št. 1287/2006 (7). Da se zagotovi enotna uporaba opustitev preglednosti pred trgovanjem z delnicami ter tudi z drugimi podobnimi finančnimi instrumenti in nelastniškimi produkti za posebne tržne modele ter vrste in velikosti naročil, bi moral Evropski nadzorni organ (Evropski organ za vrednostne papirje in trge), ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (8) (ESMA) oceniti združljivost posameznih zahtev za uporabo opustitve pravil iz te uredbe in delegiranih aktov, določenih v tej uredbi. ESMA bi moral svojo oceno pripraviti v obliki mnenja v skladu s členom 29 Uredbe (EU) št. 1095/2010. Poleg tega bi moral ESMA obstoječe opustitve za delnice pregledati v ustreznem roku in po enakem postopku tudi oceniti, ali so opustitve še vedno skladne s pravili iz te uredbe in v delegiranih aktih, določenih v tej uredbi. |
| --- | --- |

(13)

Čeprav se načeloma priznava, da je potrebna ureditev za opustitve preglednosti pred trgovanjem, zato da bi podprli učinkovito delovanje trgov, je treba preučiti nadaljnjo ustreznost dejanskih določb o tem, ki se uporabljajo na podlagi Direktive 2004/39/ES in Uredbe Komisije (ES) št. 1287/2006 (7). Da se zagotovi enotna uporaba opustitev preglednosti pred trgovanjem z delnicami ter tudi z drugimi podobnimi finančnimi instrumenti in nelastniškimi produkti za posebne tržne modele ter vrste in velikosti naročil, bi moral Evropski nadzorni organ (Evropski organ za vrednostne papirje in trge), ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (8) (ESMA) oceniti združljivost posameznih zahtev za uporabo opustitve pravil iz te uredbe in delegiranih aktov, določenih v tej uredbi. ESMA bi moral svojo oceno pripraviti v obliki mnenja v skladu s členom 29 Uredbe (EU) št. 1095/2010. Poleg tega bi moral ESMA obstoječe opustitve za delnice pregledati v ustreznem roku in po enakem postopku tudi oceniti, ali so opustitve še vedno skladne s pravili iz te uredbe in v delegiranih aktih, določenih v tej uredbi.

| (14) | V finančni krizi so se pokazale posebne pomanjkljivosti pri tem, kako so udeležencem trga na voljo informacije o priložnostih za trgovanje s finančnimi instrumenti, ki niso delnice, ter njihovih cenah, in sicer kar zadeva časovno razporeditev, razdrobljenost, enakovreden dostop in zanesljivost. Zato bi bilo treba uvesti pravočasne zahteve po preglednosti pred trgovanjem in po njem, upoštevaje različne značilnosti in tržne strukture posebnih vrst finančnih instrumentov, ki niso delnice, ter jih po potrebi umeriti za različne vrste sistemov trgovanja, vključno s sistemom knjige naročil, sistemom na podlagi ponudb, hibridnim sistemom in sistemom na podlagi rednih dražb ter sistemom glasovnega trgovanja. Za zagotovitev učinkovitega okvira preglednosti za vse ustrezne finančne instrumente bi se morale te zahteve uporabljati za obveznice, strukturirane finančne produkte, pravice do emisij in izvedene finančne instrumente, s katerimi se trguje na mestu trgovanja. Zato bi morale biti izjeme pri preglednosti pred trgovanjem in prilagoditve zahtev v zvezi z odlogom objave na voljo samo v nekaterih točno določenih primerih. |
| --- | --- |

(14)

V finančni krizi so se pokazale posebne pomanjkljivosti pri tem, kako so udeležencem trga na voljo informacije o priložnostih za trgovanje s finančnimi instrumenti, ki niso delnice, ter njihovih cenah, in sicer kar zadeva časovno razporeditev, razdrobljenost, enakovreden dostop in zanesljivost. Zato bi bilo treba uvesti pravočasne zahteve po preglednosti pred trgovanjem in po njem, upoštevaje različne značilnosti in tržne strukture posebnih vrst finančnih instrumentov, ki niso delnice, ter jih po potrebi umeriti za različne vrste sistemov trgovanja, vključno s sistemom knjige naročil, sistemom na podlagi ponudb, hibridnim sistemom in sistemom na podlagi rednih dražb ter sistemom glasovnega trgovanja. Za zagotovitev učinkovitega okvira preglednosti za vse ustrezne finančne instrumente bi se morale te zahteve uporabljati za obveznice, strukturirane finančne produkte, pravice do emisij in izvedene finančne instrumente, s katerimi se trguje na mestu trgovanja. Zato bi morale biti izjeme pri preglednosti pred trgovanjem in prilagoditve zahtev v zvezi z odlogom objave na voljo samo v nekaterih točno določenih primerih.

| (15) | Uvesti je treba ustrezno raven preglednosti trgovanja na trgih za obveznice, strukturirane finančne produkte in izvedene finančne instrumente, da se zagotovita podpora pri vrednotenju produktov in učinkovitost oblikovanja cen. Strukturirani finančni produkti bi morali zajemati zlasti s premoženjem zavarovane vrednostne papirje, kakor so opredeljeni v členu 2(5) Uredbe Komisije (ES) št. 809/2004 (9), kar med drugim zajema vrednostne papirje, zavarovane z dolžniškimi instrumenti. |
| --- | --- |

(15)

Uvesti je treba ustrezno raven preglednosti trgovanja na trgih za obveznice, strukturirane finančne produkte in izvedene finančne instrumente, da se zagotovita podpora pri vrednotenju produktov in učinkovitost oblikovanja cen. Strukturirani finančni produkti bi morali zajemati zlasti s premoženjem zavarovane vrednostne papirje, kakor so opredeljeni v členu 2(5) Uredbe Komisije (ES) št. 809/2004 (9), kar med drugim zajema vrednostne papirje, zavarovane z dolžniškimi instrumenti.

| (16) | Za zagotovitev enotnih pogojev za mesta trgovanja bi se morale za različne vrste mest trgovanja uporabljati enake zahteve po preglednosti pred trgovanjem in po njem. Zahteve po preglednosti bi morale biti umerjene za različne vrste finančnih instrumentov, vključno z lastniškimi vrednostnimi papirji, obveznicami in izvedenimi finančnimi instrumenti, pri čemer bi bilo treba upoštevati interese vlagateljev in izdajateljev, vključno z izdajatelji državnih obveznic, in likvidnost trga. Zahteve bi bilo treba umeriti za različne vrste trgovanja, vključno s sistemom knjige naročil in sistemom na podlagi ponudb, kot je sistem zahtevkov za ponudbe, ter hibridnimi in glasovnimi borznoposredniškimi sistemi, pri čemer se upoštevajo obseg posla, vključno s prometom, in druga ustrezna merila. |
| --- | --- |

(16)

Za zagotovitev enotnih pogojev za mesta trgovanja bi se morale za različne vrste mest trgovanja uporabljati enake zahteve po preglednosti pred trgovanjem in po njem. Zahteve po preglednosti bi morale biti umerjene za različne vrste finančnih instrumentov, vključno z lastniškimi vrednostnimi papirji, obveznicami in izvedenimi finančnimi instrumenti, pri čemer bi bilo treba upoštevati interese vlagateljev in izdajateljev, vključno z izdajatelji državnih obveznic, in likvidnost trga. Zahteve bi bilo treba umeriti za različne vrste trgovanja, vključno s sistemom knjige naročil in sistemom na podlagi ponudb, kot je sistem zahtevkov za ponudbe, ter hibridnimi in glasovnimi borznoposredniškimi sistemi, pri čemer se upoštevajo obseg posla, vključno s prometom, in druga ustrezna merila.

| (17) | Da bi se izognili morebitnim negativnim vplivom na postopek oblikovanja cen, je treba uvesti ustrezen mehanizem največjega obsega za naročila, ki so oddana v sistemih in ki temeljijo na metodologiji trgovanja, po kateri se cena določi v skladu z referenčno ceno, in za določene posle, dosežene v pogajanjih. Ta mehanizem bi moral imeti dvojno omejitev, v skladu s katero se omejitev obsega uporablja za vsako mesto trgovanja, ki uporablja opustitve, tako da se lahko na vsakem mestu trgovanja opravi le določen odstotek trgovanja, poleg tega pa se uporablja še splošna omejitev obsega, ki bi v primeru prekoračitve privedla do začasne prekinitve uporabe teh opustitev po vsej Uniji. V zvezi s posli, dogovorjenimi v pogajanjih, bi se moral uporabljati le za tiste posle, ki so opravljeni v okviru trenutnega tehtanega razmika, navedenega v knjigi naročil ali ponudbi vzdrževalcev trga mesta trgovanja, ki upravlja zadevni sistem. Moral bi izključevati posle, dogovorjene v pogajanjih, ki se opravljajo z nelikvidnimi delnicami, potrdila o lastništvu, ETF, certifikate ali druge podobne finančne instrumente, in posle, za katere veljajo pogoji, ki niso trenutna tržna cena, saj ne prispevajo k postopku oblikovanja cen. |
| --- | --- |

(17)

Da bi se izognili morebitnim negativnim vplivom na postopek oblikovanja cen, je treba uvesti ustrezen mehanizem največjega obsega za naročila, ki so oddana v sistemih in ki temeljijo na metodologiji trgovanja, po kateri se cena določi v skladu z referenčno ceno, in za določene posle, dosežene v pogajanjih. Ta mehanizem bi moral imeti dvojno omejitev, v skladu s katero se omejitev obsega uporablja za vsako mesto trgovanja, ki uporablja opustitve, tako da se lahko na vsakem mestu trgovanja opravi le določen odstotek trgovanja, poleg tega pa se uporablja še splošna omejitev obsega, ki bi v primeru prekoračitve privedla do začasne prekinitve uporabe teh opustitev po vsej Uniji. V zvezi s posli, dogovorjenimi v pogajanjih, bi se moral uporabljati le za tiste posle, ki so opravljeni v okviru trenutnega tehtanega razmika, navedenega v knjigi naročil ali ponudbi vzdrževalcev trga mesta trgovanja, ki upravlja zadevni sistem. Moral bi izključevati posle, dogovorjene v pogajanjih, ki se opravljajo z nelikvidnimi delnicami, potrdila o lastništvu, ETF, certifikate ali druge podobne finančne instrumente, in posle, za katere veljajo pogoji, ki niso trenutna tržna cena, saj ne prispevajo k postopku oblikovanja cen.

| (18) | Za zagotovitev, da zaradi trgovanja na prostem trgu (OTC) ne bo ogroženo učinkovito oblikovanje cen ali pregledni enaki konkurenčni pogoji za različne načine trgovanja, bi se morale uporabljati ustrezne zahteve po preglednosti pred trgovanjem za investicijska podjetja, ki za svoj račun poslujejo s finančnimi instrumenti OTC, če to izvajajo kot sistematični internalizatorji v zvezi z delnicami, potrdili o lastništvu, ETF, certifikati ali drugimi podobnimi finančnimi instrumenti, za katere obstaja likviden trg, obveznicami, strukturiranimi finančnimi produkti, pravicami do emisij in izvedenimi finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na mestu trgovanja in za katere obstaja likviden trg. |
| --- | --- |

(18)

Za zagotovitev, da zaradi trgovanja na prostem trgu (OTC) ne bo ogroženo učinkovito oblikovanje cen ali pregledni enaki konkurenčni pogoji za različne načine trgovanja, bi se morale uporabljati ustrezne zahteve po preglednosti pred trgovanjem za investicijska podjetja, ki za svoj račun poslujejo s finančnimi instrumenti OTC, če to izvajajo kot sistematični internalizatorji v zvezi z delnicami, potrdili o lastništvu, ETF, certifikati ali drugimi podobnimi finančnimi instrumenti, za katere obstaja likviden trg, obveznicami, strukturiranimi finančnimi produkti, pravicami do emisij in izvedenimi finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na mestu trgovanja in za katere obstaja likviden trg.

| (19) | Investicijsko podjetje, ki izvršuje naročila strank z uporabo lastnega kapitala, bi bilo treba šteti za sistematični internalizator, razen če se posli občasno, priložnostno in neredno izvršujejo zunaj mesta trgovanja. Sistematične internalizatorje bi bilo zato treba opredeliti kot investicijska podjetja, ki organizirano, pogosto, sistematično in znatno poslujejo za svoj račun tako, da izvršujejo naročila strank zunaj mesta trgovanja. Zahteve za sistematične internalizatorje v tej uredbi bi se morale za investicijsko podjetje uporabljati le v povezavi z vsakim posameznim finančnim instrumentom, na primer na ravni kode ISIN, pri katerem je to podjetje sistematični internalizator. Za zagotovitev objektivne in učinkovite uporabe opredelitve sistematičnega internalizatorja pri investicijskih podjetjih bi moral obstajati vnaprej določen prag za sistematično internalizacijo, ki bi vseboval natančno specifikacijo pomena izrazov „pogosto“, „sistematično“ in „znatno“. |
| --- | --- |

(19)

Investicijsko podjetje, ki izvršuje naročila strank z uporabo lastnega kapitala, bi bilo treba šteti za sistematični internalizator, razen če se posli občasno, priložnostno in neredno izvršujejo zunaj mesta trgovanja. Sistematične internalizatorje bi bilo zato treba opredeliti kot investicijska podjetja, ki organizirano, pogosto, sistematično in znatno poslujejo za svoj račun tako, da izvršujejo naročila strank zunaj mesta trgovanja. Zahteve za sistematične internalizatorje v tej uredbi bi se morale za investicijsko podjetje uporabljati le v povezavi z vsakim posameznim finančnim instrumentom, na primer na ravni kode ISIN, pri katerem je to podjetje sistematični internalizator. Za zagotovitev objektivne in učinkovite uporabe opredelitve sistematičnega internalizatorja pri investicijskih podjetjih bi moral obstajati vnaprej določen prag za sistematično internalizacijo, ki bi vseboval natančno specifikacijo pomena izrazov „pogosto“, „sistematično“ in „znatno“.

| (20) | Medtem ko je OTF kateri koli sistem ali instrument, v katerem medsebojno vpliva več nakupnih in prodajnih interesov tretjih oseb, sistematičnemu internalizatorju ne sme biti dovoljeno, da združuje nakupne in prodajne interese tretjih oseb. Tako imenovana platforma z enim trgovcem, kjer trgovanje vedno poteka z enim investicijskim podjetjem, bi se morala na primer šteti za sistematični internalizator, če naj bi izpolnjevala zahteve iz te uredbe. Tako imenovana platforma z več trgovci, kjer za isti finančni instrument vzajemno deluje več trgovcev, pa se ne bi smela šteti za sistematični internalizator. |
| --- | --- |

(20)

Medtem ko je OTF kateri koli sistem ali instrument, v katerem medsebojno vpliva več nakupnih in prodajnih interesov tretjih oseb, sistematičnemu internalizatorju ne sme biti dovoljeno, da združuje nakupne in prodajne interese tretjih oseb. Tako imenovana platforma z enim trgovcem, kjer trgovanje vedno poteka z enim investicijskim podjetjem, bi se morala na primer šteti za sistematični internalizator, če naj bi izpolnjevala zahteve iz te uredbe. Tako imenovana platforma z več trgovci, kjer za isti finančni instrument vzajemno deluje več trgovcev, pa se ne bi smela šteti za sistematični internalizator.

| (21) | Sistematični internalizatorji bi morali biti sposobni da na podlagi svoje poslovne politike in na objektiven ter nediskriminatoren način odločijo, katerim strankam bodo omogočili dostop do svojih ponudb, pri čemer smejo razlikovati med kategorijami strank, in bi morali tudi biti sposobni upoštevati razlikovanja med strankami, na primer glede na kreditno tveganje. Sistematični internalizatorji ne bi smeli biti zavezani, da objavljajo zavezujoče ponudbe, da izvršujejo naročila strank in da omogočajo dostop do svojih ponudb pri poslih z lastniškimi instrumenti nad standardnim tržnim obsegom in pri poslih z nelastniškimi instrumenti nad obsegom, specifičnim za finančni instrument. Pristojni organi bi morali preverjati, ali sistematični internalizatorji izpolnjujejo svoje obveznosti, in bi jim morale biti na voljo informacije, ki bi jim to omogočale. |
| --- | --- |

(21)

Sistematični internalizatorji bi morali biti sposobni da na podlagi svoje poslovne politike in na objektiven ter nediskriminatoren način odločijo, katerim strankam bodo omogočili dostop do svojih ponudb, pri čemer smejo razlikovati med kategorijami strank, in bi morali tudi biti sposobni upoštevati razlikovanja med strankami, na primer glede na kreditno tveganje. Sistematični internalizatorji ne bi smeli biti zavezani, da objavljajo zavezujoče ponudbe, da izvršujejo naročila strank in da omogočajo dostop do svojih ponudb pri poslih z lastniškimi instrumenti nad standardnim tržnim obsegom in pri poslih z nelastniškimi instrumenti nad obsegom, specifičnim za finančni instrument. Pristojni organi bi morali preverjati, ali sistematični internalizatorji izpolnjujejo svoje obveznosti, in bi jim morale biti na voljo informacije, ki bi jim to omogočale.

| (22) | Namen te uredbe ni zahtevati uporabo pravil o preglednosti pred trgovanjem za posle OTC drugače kot v okviru sistematičnega internalizatorja. |
| --- | --- |

(22)

Namen te uredbe ni zahtevati uporabo pravil o preglednosti pred trgovanjem za posle OTC drugače kot v okviru sistematičnega internalizatorja.

| (23) | Podatki o trgu bi morali biti preprosto in takoj na voljo uporabnikom v čim bolj razčlenjeni obliki, tako da se vlagateljem in izvajalcem podatkovnih storitev, ki izpolnjujejo njihove potrebe, omogoči čim večja prilagoditev podatkovnih rešitev. Zato bi morali biti podatki o preglednosti pred trgovanjem in po njem javnosti na voljo posamezno, da se zmanjšajo stroški, ki jih imajo udeleženci trga v zvezi s pridobivanjem podatkov. |
| --- | --- |

(23)

Podatki o trgu bi morali biti preprosto in takoj na voljo uporabnikom v čim bolj razčlenjeni obliki, tako da se vlagateljem in izvajalcem podatkovnih storitev, ki izpolnjujejo njihove potrebe, omogoči čim večja prilagoditev podatkovnih rešitev. Zato bi morali biti podatki o preglednosti pred trgovanjem in po njem javnosti na voljo posamezno, da se zmanjšajo stroški, ki jih imajo udeleženci trga v zvezi s pridobivanjem podatkov.

| (24) | Države članice in ESMA bi morali pri izmenjavi, prenosu in obdelavi osebnih podatkov za namene te uredbe, zlasti naslova IV, v celoti uporabljati Direktivo 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (10) in Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (11). |
| --- | --- |

(24)

Države članice in ESMA bi morali pri izmenjavi, prenosu in obdelavi osebnih podatkov za namene te uredbe, zlasti naslova IV, v celoti uporabljati Direktivo 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (10) in Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (11).

| (25) | Glede na dogovor med udeleženci zasedanja skupine G-20 v Pittsburghu dne 25. septembra 2009 o preselitvi trgovanja s standardiziranimi pogodbami na izvedene finančne instrumente OTC, na borze ali elektronske tržne platforme, kadar je to ustrezno, bi bilo treba opredeliti uradni regulativni postopek za pooblastitev trgovanja med finančnimi nasprotnimi strankami in velikimi nefinančnimi nasprotnimi strankami z vsemi izvedenimi finančnimi instrumenti, za katere velja, da so primerni za kliring, in so dovolj likvidni, da se z njimi trguje na mestih trgovanja, za katere velja primerljiva ureditev, in omogočanje, da udeleženci trgujejo z več nasprotnimi strankami. Pri oceni zadostne likvidnosti bi bilo treba upoštevati značilnosti trga na nacionalni ravni, vključno z elementi, kot sta število in vrsta udeležencev na določenem trgu, ter značilnosti posla, kot sta obseg in pogostost poslov na zadevnem trgu.
  Za likviden trg v razredu produktov izvedenih finančnih instrumentov bo značilno veliko število dejavnih udeležencev na trgu, vključno z ustrezno kombinacijo (glede na število produktov, s katerimi se trguje) ponudnikov likvidnosti in odjemalcev likvidnosti, ki pogosto trgujejo s temi produkti v obsegu manjšem od velikega. Takšno tržno dejavnost bi moralo ponazarjati veliko število odprtih povpraševanj in ponudb v zvezi s posameznim izvedenim finančnim instrumentom, zaradi česar ima posel običajnega tržnega obsega manjši razpon. Pri oceni zadostne likvidnosti bi bilo treba upoštevati, da se lahko likvidnost izvedenega finančnega instrumenta glede na tržne pogoje in njegov življenjski cikel precej razlikuje. |
| --- | --- |

(25)

Glede na dogovor med udeleženci zasedanja skupine G-20 v Pittsburghu dne 25. septembra 2009 o preselitvi trgovanja s standardiziranimi pogodbami na izvedene finančne instrumente OTC, na borze ali elektronske tržne platforme, kadar je to ustrezno, bi bilo treba opredeliti uradni regulativni postopek za pooblastitev trgovanja med finančnimi nasprotnimi strankami in velikimi nefinančnimi nasprotnimi strankami z vsemi izvedenimi finančnimi instrumenti, za katere velja, da so primerni za kliring, in so dovolj likvidni, da se z njimi trguje na mestih trgovanja, za katere velja primerljiva ureditev, in omogočanje, da udeleženci trgujejo z več nasprotnimi strankami. Pri oceni zadostne likvidnosti bi bilo treba upoštevati značilnosti trga na nacionalni ravni, vključno z elementi, kot sta število in vrsta udeležencev na določenem trgu, ter značilnosti posla, kot sta obseg in pogostost poslov na zadevnem trgu.

Za likviden trg v razredu produktov izvedenih finančnih instrumentov bo značilno veliko število dejavnih udeležencev na trgu, vključno z ustrezno kombinacijo (glede na število produktov, s katerimi se trguje) ponudnikov likvidnosti in odjemalcev likvidnosti, ki pogosto trgujejo s temi produkti v obsegu manjšem od velikega. Takšno tržno dejavnost bi moralo ponazarjati veliko število odprtih povpraševanj in ponudb v zvezi s posameznim izvedenim finančnim instrumentom, zaradi česar ima posel običajnega tržnega obsega manjši razpon. Pri oceni zadostne likvidnosti bi bilo treba upoštevati, da se lahko likvidnost izvedenega finančnega instrumenta glede na tržne pogoje in njegov življenjski cikel precej razlikuje.

| (26) | Glede na dogovor med udeleženci zasedanja skupine G-20 v Pittsburghu z dne 25. septembra 2009 o preselitvi trgovanja s standardiziranimi pogodbami na izvedene finančne instrumente OTC na borze ali elektronske tržne platforme, kadar je to ustrezno, in sorazmerno manjšo likvidnost različnih izvedenih finančnih instrumentov OTC, je ustrezno zagotoviti ustrezen sklop primernih mest, kjer se bo lahko izvajalo trgovanje v skladu s to obveznostjo. Za vsa primerna mesta trgovanja bi morale veljati dobro usklajene pravne zahteve v zvezi z organizacijskimi in operativnimi vidiki, ureditvijo za zmanjšanje navzkrižij interesov, nadzorom vseh dejavnosti trgovanja, preglednostjo pred trgovanjem in po njem, ki se opredeli glede na finančni instrument in vrsto sistema trgovanja, ter v zvezi z omogočanjem medsebojnega vpliva med trgovskimi interesi več tretjih oseb. Kljub temu bi bilo treba predvideti možnost za upravljavce mest, da diskretno urejajo posle v skladu s to obveznostjo med več tretjimi osebami, zato da se izboljšajo pogoji za izvrševanje in likvidnost. |
| --- | --- |

(26)

Glede na dogovor med udeleženci zasedanja skupine G-20 v Pittsburghu z dne 25. septembra 2009 o preselitvi trgovanja s standardiziranimi pogodbami na izvedene finančne instrumente OTC na borze ali elektronske tržne platforme, kadar je to ustrezno, in sorazmerno manjšo likvidnost različnih izvedenih finančnih instrumentov OTC, je ustrezno zagotoviti ustrezen sklop primernih mest, kjer se bo lahko izvajalo trgovanje v skladu s to obveznostjo. Za vsa primerna mesta trgovanja bi morale veljati dobro usklajene pravne zahteve v zvezi z organizacijskimi in operativnimi vidiki, ureditvijo za zmanjšanje navzkrižij interesov, nadzorom vseh dejavnosti trgovanja, preglednostjo pred trgovanjem in po njem, ki se opredeli glede na finančni instrument in vrsto sistema trgovanja, ter v zvezi z omogočanjem medsebojnega vpliva med trgovskimi interesi več tretjih oseb. Kljub temu bi bilo treba predvideti možnost za upravljavce mest, da diskretno urejajo posle v skladu s to obveznostjo med več tretjimi osebami, zato da se izboljšajo pogoji za izvrševanje in likvidnost.

| (27) | Obveznost sklepanja poslov v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti iz razreda izvedenih finančnih instrumentov, za katere velja obveznost trgovanja na reguliranem trgu, MTF, OTF ali mestu trgovanja v tretji državi, se ne bi smeli uporabljati za sestavne dele storitev za zmanjšanje tveganj po trgovanju, ki se ne uporabljajo za oblikovanje cen in ki v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012 zmanjšujejo netržna tveganja pri obstoječih portfeljih, vključno z izvedenimi finančnimi instrumenti OTC brez spreminjanja tržnega tveganja portfeljev. Poleg tega je sicer ustrezno določiti posebne določbe za stiskanje portfeljev, vendar ni namen te uredbe, da bi onemogočala uporabo drugih storitev za zmanjšanje tveganj po trgovanju. |
| --- | --- |

(27)

Obveznost sklepanja poslov v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti iz razreda izvedenih finančnih instrumentov, za katere velja obveznost trgovanja na reguliranem trgu, MTF, OTF ali mestu trgovanja v tretji državi, se ne bi smeli uporabljati za sestavne dele storitev za zmanjšanje tveganj po trgovanju, ki se ne uporabljajo za oblikovanje cen in ki v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012 zmanjšujejo netržna tveganja pri obstoječih portfeljih, vključno z izvedenimi finančnimi instrumenti OTC brez spreminjanja tržnega tveganja portfeljev. Poleg tega je sicer ustrezno določiti posebne določbe za stiskanje portfeljev, vendar ni namen te uredbe, da bi onemogočala uporabo drugih storitev za zmanjšanje tveganj po trgovanju.

| (28) | Obveznost trgovanja, uvedena za te izvedene finančne instrumente, bi morala omogočati učinkovito konkurenco med upravičenimi mesti trgovanja. Zato ta mesta trgovanja ne morejo zahtevati izključnih pravic v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti, za katere se uporablja ta obveznost trgovanja, ki bi drugim mestom trgovanja preprečila ponujanje storitev trgovanja s temi finančnimi instrumenti. Za učinkovito konkurenco med mesti trgovanja za izvedene finančne instrumente je bistveno, da imajo mesta trgovanja nediskriminatoren in pregleden dostop do CNS. Nediskriminatoren dostop do CNS bi moral pomeniti, da ima mesto trgovanja pravico do nediskriminatorne obravnave v smislu načina obravnavanja pogodb, s katerimi trguje na svoji platformi, v zvezi z zahtevami glede zavarovanja, pobotanjem ekonomsko enakovrednih pogodb in navzkrižnim kritjem povezanih pogodb, za katere kliring opravi ista CNS, ter do nediskriminatornih pristojbin za kliring. |
| --- | --- |

(28)

Obveznost trgovanja, uvedena za te izvedene finančne instrumente, bi morala omogočati učinkovito konkurenco med upravičenimi mesti trgovanja. Zato ta mesta trgovanja ne morejo zahtevati izključnih pravic v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti, za katere se uporablja ta obveznost trgovanja, ki bi drugim mestom trgovanja preprečila ponujanje storitev trgovanja s temi finančnimi instrumenti. Za učinkovito konkurenco med mesti trgovanja za izvedene finančne instrumente je bistveno, da imajo mesta trgovanja nediskriminatoren in pregleden dostop do CNS. Nediskriminatoren dostop do CNS bi moral pomeniti, da ima mesto trgovanja pravico do nediskriminatorne obravnave v smislu načina obravnavanja pogodb, s katerimi trguje na svoji platformi, v zvezi z zahtevami glede zavarovanja, pobotanjem ekonomsko enakovrednih pogodb in navzkrižnim kritjem povezanih pogodb, za katere kliring opravi ista CNS, ter do nediskriminatornih pristojbin za kliring.

| (29) | Pooblastila pristojnih organov bi bilo treba dopolniti z izrecnim mehanizmom za prepoved ali omejitev trženja, razširjanja in prodaje katerega koli finančnega instrumenta ali strukturirane vloge, ki bi resno ogrozili zaščito vlagateljev, pravilno delovanje in celovitost finančnih trgov ali trgov primarnih proizvodov ali stabilnost celotnega finančnega sistema ali njegovega dela, skupaj z ustreznimi pooblastili, ki jih ima ESMA ali za strukturirane vloge pa Evropski nadzorni organ (Evropski bančni organ) (EBA), ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (12), v zvezi z usklajevanjem in sprejemanjem nujnih ukrepov. Za izvajanje teh pooblastil s strani pristojnih organov in v izrednih primerih s strani ESMA oziroma EBA bi morali biti izpolnjeni številni posebni pogoji. Kadar so ti pogoji izpolnjeni, bi moral imeti pristojni organ ali v izjemnih primerih ESMA oziroma EBA možnost, da kot previdnostni ukrep uvede prepoved ali omejitev, preden se finančni instrument ali strukturirana vloga začne tržiti, razširjati ali prodajati strankam.
  Ta pooblastila ne pomenijo zahteve, da bi moral pristojni organ, ESMA ali EBA uvajati ali uporabljati odobritve produktov ali podeljevati dovoljenja zanje, niti da investicijskim podjetjem ne bi bilo treba izpolniti vseh ustreznih zahtev iz te uredbe in Direktive 2014/65/EU. Kot merilo za poseg pristojnih organov bi bilo treba vključiti pravilno delovanje in celovitost trgov primarnih proizvodov, da se omogoči ukrepanje proti morebitnim negativnim posledicam dejavnosti na finančnih trgih za trge primarnih proizvodov. To še posebej velja za trge primarnih kmetijskih proizvodov, katerih namen je prebivalstvu zagotavljali zanesljivo oskrbo s hrano. V teh primerih bi bilo treba ukrepe usklajevati z organi, pristojnimi za ustrezne trge primarnih proizvodov. |
| --- | --- |

(29)

Pooblastila pristojnih organov bi bilo treba dopolniti z izrecnim mehanizmom za prepoved ali omejitev trženja, razširjanja in prodaje katerega koli finančnega instrumenta ali strukturirane vloge, ki bi resno ogrozili zaščito vlagateljev, pravilno delovanje in celovitost finančnih trgov ali trgov primarnih proizvodov ali stabilnost celotnega finančnega sistema ali njegovega dela, skupaj z ustreznimi pooblastili, ki jih ima ESMA ali za strukturirane vloge pa Evropski nadzorni organ (Evropski bančni organ) (EBA), ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (12), v zvezi z usklajevanjem in sprejemanjem nujnih ukrepov. Za izvajanje teh pooblastil s strani pristojnih organov in v izrednih primerih s strani ESMA oziroma EBA bi morali biti izpolnjeni številni posebni pogoji. Kadar so ti pogoji izpolnjeni, bi moral imeti pristojni organ ali v izjemnih primerih ESMA oziroma EBA možnost, da kot previdnostni ukrep uvede prepoved ali omejitev, preden se finančni instrument ali strukturirana vloga začne tržiti, razširjati ali prodajati strankam.

Ta pooblastila ne pomenijo zahteve, da bi moral pristojni organ, ESMA ali EBA uvajati ali uporabljati odobritve produktov ali podeljevati dovoljenja zanje, niti da investicijskim podjetjem ne bi bilo treba izpolniti vseh ustreznih zahtev iz te uredbe in Direktive 2014/65/EU. Kot merilo za poseg pristojnih organov bi bilo treba vključiti pravilno delovanje in celovitost trgov primarnih proizvodov, da se omogoči ukrepanje proti morebitnim negativnim posledicam dejavnosti na finančnih trgih za trge primarnih proizvodov. To še posebej velja za trge primarnih kmetijskih proizvodov, katerih namen je prebivalstvu zagotavljali zanesljivo oskrbo s hrano. V teh primerih bi bilo treba ukrepe usklajevati z organi, pristojnimi za ustrezne trge primarnih proizvodov.

| (30) | Pristojni organi bi morali obvestiti ESMA o podrobnostih svojih zahtev za zmanjšanje pozicije v zvezi s pogodbo na izvedene finančne instrumente, o enkratnih omejitvah in predhodnih omejitvah pozicije, da bi se izboljšali usklajenost in konvergenca uporabe teh pooblastil. Bistvene podrobnosti vseh prejšnjih omejitev pozicije, ki jih uporablja pristojni organ, bi bilo treba objaviti na spletnem mestu ESMA. |
| --- | --- |

(30)

Pristojni organi bi morali obvestiti ESMA o podrobnostih svojih zahtev za zmanjšanje pozicije v zvezi s pogodbo na izvedene finančne instrumente, o enkratnih omejitvah in predhodnih omejitvah pozicije, da bi se izboljšali usklajenost in konvergenca uporabe teh pooblastil. Bistvene podrobnosti vseh prejšnjih omejitev pozicije, ki jih uporablja pristojni organ, bi bilo treba objaviti na spletnem mestu ESMA.

| (31) | ESMA bi moral imeti možnost, da zahteva informacije od katere koli osebe glede njene pozicije v zvezi s pogodbo na izvedene finančne instrumente, zahtevati zmanjšanje te pozicije in omejiti zmožnost oseb za izvajanje posameznih poslov v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago. ESMA bi moral nato obvestiti ustrezne pristojne organe o predlaganih ukrepih in te ukrepe objaviti. |
| --- | --- |

(31)

ESMA bi moral imeti možnost, da zahteva informacije od katere koli osebe glede njene pozicije v zvezi s pogodbo na izvedene finančne instrumente, zahtevati zmanjšanje te pozicije in omejiti zmožnost oseb za izvajanje posameznih poslov v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago. ESMA bi moral nato obvestiti ustrezne pristojne organe o predlaganih ukrepih in te ukrepe objaviti.

| (32) | Podrobnosti o poslih s finančnimi instrumenti bi bilo treba sporočiti pristojnim organom, da se jim omogoči odkrivanje in preiskovanje morebitnih primerov zlorabe trga, spremljanje poštenega in pravilnega delovanja trgov ter poslov investicijskih podjetij. Ta nadzor se izvaja nad vsemi finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na mestu trgovanja, ter finančnimi instrumenti, kadar je osnova finančni instrument, s katerim se trguje na mestu trgovanja, ali kadar je osnova indeks ali košarica, sestavljena iz finančnih instrumentov, s katerimi se trguje na mestu trgovanja. Ta obveznost bi morala veljati ne glede na to, ali so posli s temi finančnimi instrumenti izvedeni na mestu trgovanja ali ne. Da bi preprečili nepotrebno upravno obremenitev investicijskih podjetij, bi bilo treba finančne instrumente, ki niso izpostavljeni zlorabam trga, izvzeti iz obveznosti poročanja. V poročilih bi moral biti uporabljen identifikator pravnih oseb v skladu z obveznostmi skupine G-20. ESMA bi moral o delovanju poročanja pristojnim organom poročati Komisiji, ta pa bi moral predlagati spremembe, kjer je to potrebno. |
| --- | --- |

(32)

Podrobnosti o poslih s finančnimi instrumenti bi bilo treba sporočiti pristojnim organom, da se jim omogoči odkrivanje in preiskovanje morebitnih primerov zlorabe trga, spremljanje poštenega in pravilnega delovanja trgov ter poslov investicijskih podjetij. Ta nadzor se izvaja nad vsemi finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na mestu trgovanja, ter finančnimi instrumenti, kadar je osnova finančni instrument, s katerim se trguje na mestu trgovanja, ali kadar je osnova indeks ali košarica, sestavljena iz finančnih instrumentov, s katerimi se trguje na mestu trgovanja. Ta obveznost bi morala veljati ne glede na to, ali so posli s temi finančnimi instrumenti izvedeni na mestu trgovanja ali ne. Da bi preprečili nepotrebno upravno obremenitev investicijskih podjetij, bi bilo treba finančne instrumente, ki niso izpostavljeni zlorabam trga, izvzeti iz obveznosti poročanja. V poročilih bi moral biti uporabljen identifikator pravnih oseb v skladu z obveznostmi skupine G-20. ESMA bi moral o delovanju poročanja pristojnim organom poročati Komisiji, ta pa bi moral predlagati spremembe, kjer je to potrebno.

| (33) | Upravljavec mesta trgovanja bi moral svojemu pristojnemu organu zagotoviti ustrezne referenčne podatke o finančnih instrumentih. Ta obvestila morajo pristojni organi nemudoma posredovati ESMA, ta pa bi jih moral takoj objavi na svojem spletnem mestu, da se njemu in pristojnim organom omogoči uporaba, analiza in izmenjava poročil o poslih. |
| --- | --- |

(33)

Upravljavec mesta trgovanja bi moral svojemu pristojnemu organu zagotoviti ustrezne referenčne podatke o finančnih instrumentih. Ta obvestila morajo pristojni organi nemudoma posredovati ESMA, ta pa bi jih moral takoj objavi na svojem spletnem mestu, da se njemu in pristojnim organom omogoči uporaba, analiza in izmenjava poročil o poslih.

| (34) | Za izpolnjevanje namena poročil o poslih kot orodja za spremljanje trga bi morala biti v njih opredeljena oseba, ki je sprejela odločitev o naložbi, ter osebe, odgovorne za njeno izvedbo. Poleg sistema preglednosti, predvidenega v Uredbi (EU) št. 236/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (13), označevanje prodaje na kratko zagotavlja koristne dodatne informacije, ki pristojnim organom omogočajo spremljanje ravni prodaje na kratko. Pristojni organi morajo poleg tega imeti popoln dostop do evidenc v vseh fazah postopka izvrševanja naročil od začetne odločitve za trgovanje do izvršitve. Zato bi morala investicijska podjetja voditi evidence za vsa naročila in vse posle s finančnimi instrumenti, od upravljavcev platform pa vodenje evidenc za vsa naročila, prejeta v njihovih sistemih. ESMA bi moral uskladiti izmenjavo informacij med pristojnimi organi za zagotovitev dostopa do vseh evidenc poslov in naročil, vključno s posli in naročili, oddanimi na platformah, ki delujejo zunaj njihovega ozemlja, v finančnih instrumentih pod njihovim nadzorom. |
| --- | --- |

(34)

Za izpolnjevanje namena poročil o poslih kot orodja za spremljanje trga bi morala biti v njih opredeljena oseba, ki je sprejela odločitev o naložbi, ter osebe, odgovorne za njeno izvedbo. Poleg sistema preglednosti, predvidenega v Uredbi (EU) št. 236/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (13), označevanje prodaje na kratko zagotavlja koristne dodatne informacije, ki pristojnim organom omogočajo spremljanje ravni prodaje na kratko. Pristojni organi morajo poleg tega imeti popoln dostop do evidenc v vseh fazah postopka izvrševanja naročil od začetne odločitve za trgovanje do izvršitve. Zato bi morala investicijska podjetja voditi evidence za vsa naročila in vse posle s finančnimi instrumenti, od upravljavcev platform pa vodenje evidenc za vsa naročila, prejeta v njihovih sistemih. ESMA bi moral uskladiti izmenjavo informacij med pristojnimi organi za zagotovitev dostopa do vseh evidenc poslov in naročil, vključno s posli in naročili, oddanimi na platformah, ki delujejo zunaj njihovega ozemlja, v finančnih instrumentih pod njihovim nadzorom.

| (35) | Preprečiti bi bilo treba dvojno sporočanje istih informacij. Poročil, predloženih v repozitorije sklenjenih poslov, ki so registrirani ali priznani v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012 za ustrezne finančne instrumente, ki vsebujejo vse zahtevane informacije za namene poročanja o poslu, ni treba sporočati pristojnim organom, ampak jim jih je treba prenesti prek repozitorijev sklenjenih poslov. Uredbo (EU) št. 648/2012 bi bilo zato treba spremeniti. |
| --- | --- |

(35)

Preprečiti bi bilo treba dvojno sporočanje istih informacij. Poročil, predloženih v repozitorije sklenjenih poslov, ki so registrirani ali priznani v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012 za ustrezne finančne instrumente, ki vsebujejo vse zahtevane informacije za namene poročanja o poslu, ni treba sporočati pristojnim organom, ampak jim jih je treba prenesti prek repozitorijev sklenjenih poslov. Uredbo (EU) št. 648/2012 bi bilo zato treba spremeniti.

| (36) | Vsaka izmenjava ali prenos informacij s strani pristojnih organov bi morala biti v skladu s pravili o posredovanju osebnih podatkov iz Direktive 95/46/ES. Vsaka izmenjava ali prenos informacij, ki ga izvede ESMA, bi morala biti v skladu s pravili o prenosu osebnih podatkov iz Uredbe (ES) št. 45/2001, ki bi se morali v celoti uporabljati za obdelavo osebnih podatkov za namene te uredbe. |
| --- | --- |

(36)

Vsaka izmenjava ali prenos informacij s strani pristojnih organov bi morala biti v skladu s pravili o posredovanju osebnih podatkov iz Direktive 95/46/ES. Vsaka izmenjava ali prenos informacij, ki ga izvede ESMA, bi morala biti v skladu s pravili o prenosu osebnih podatkov iz Uredbe (ES) št. 45/2001, ki bi se morali v celoti uporabljati za obdelavo osebnih podatkov za namene te uredbe.

| (37) | Uredba (EU) št. 648/2012 določa merila, v skladu s katerimi bi se morala za razrede izvedenih finančnih instrumentov OTC uporabljati obveznost kliringa. Preprečuje izkrivljanje konkurence z zahtevo po nediskriminatornem dostopu za mesta trgovanja do CNS, ki zagotavljajo kliring izvedenih finančnih instrumentov OTC, in po nediskriminatornem dostopu za CNS, ki zagotavljajo kliring izvedenih finančnih instrumentov OTC do podatkov o trgovanju mest trgovanja. Ker so izvedeni finančni instrumenti OTC opredeljeni kot pogodbe na izvedene finančne instrumente, ki se ne izvajajo na reguliranem trgu, je treba uvesti podobne zahteve za regulirane trge iz te uredbe. Tudi izvedeni finančni instrumenti, s katerimi se trguje na reguliranih trgih, bi morali biti centralno obračunani. |
| --- | --- |

(37)

Uredba (EU) št. 648/2012 določa merila, v skladu s katerimi bi se morala za razrede izvedenih finančnih instrumentov OTC uporabljati obveznost kliringa. Preprečuje izkrivljanje konkurence z zahtevo po nediskriminatornem dostopu za mesta trgovanja do CNS, ki zagotavljajo kliring izvedenih finančnih instrumentov OTC, in po nediskriminatornem dostopu za CNS, ki zagotavljajo kliring izvedenih finančnih instrumentov OTC do podatkov o trgovanju mest trgovanja. Ker so izvedeni finančni instrumenti OTC opredeljeni kot pogodbe na izvedene finančne instrumente, ki se ne izvajajo na reguliranem trgu, je treba uvesti podobne zahteve za regulirane trge iz te uredbe. Tudi izvedeni finančni instrumenti, s katerimi se trguje na reguliranih trgih, bi morali biti centralno obračunani.

| (38) | Poleg zahtev iz Direktive 2004/39/ES in Direktive 2014/65/EU, ki državam članicam preprečujejo neupravičeno omejevanje dostopa do infrastrukture po trgovanju, kot so CNS in ureditve poravnave, je treba s to uredbo odpraviti druge trgovske ovire, ki se lahko uporabljajo za omejevanje konkurence pri kliringu finančnih instrumentov. Da bi se izognili diskriminatornim praksam, bi morale CNS sprejeti kliring poslov, ki se izvajajo na različnih mestih trgovanja, če so ta mesta skladna z operativnimi in tehničnimi zahtevami CNS, vključno z zahtevami glede upravljanja tveganj. CNS bi dostop morala zagotoviti, če so izpolnjena nekatera merila iz regulativnih tehničnih standardov. Glede novoustanovljenih CNS, ki imajo dovoljenje ali so ob začetku veljavnosti te uredbe priznane manj kot tri leta, bi morala obstajati možnost, da pristojni organi v zvezi s prenosljivimi vrednostnimi papirji in instrumenti denarnega trga odobrijo prehodno obdobje do dveh let in pol, preden bodo izpostavljene popolnemu nediskriminatornemu dostopu v zvezi s prenosljivimi vrednostnimi papirji in instrumenti denarnega trga. Če pa se CNS odloči, da bo izkoristila prehodno ureditev, v času trajanja prehodne ureditve ne bi smela imeti pravice do dostopa do mesta trgovanja na podlagi te uredbe. Poleg tega tudi nobeno mesto trgovanja, ki je tesno povezano s to CNS, v času trajanja prehodne ureditve ne bi smela imeti pravice do dostopa do CNS na podlagi te uredbe. |
| --- | --- |

(38)

Poleg zahtev iz Direktive 2004/39/ES in Direktive 2014/65/EU, ki državam članicam preprečujejo neupravičeno omejevanje dostopa do infrastrukture po trgovanju, kot so CNS in ureditve poravnave, je treba s to uredbo odpraviti druge trgovske ovire, ki se lahko uporabljajo za omejevanje konkurence pri kliringu finančnih instrumentov. Da bi se izognili diskriminatornim praksam, bi morale CNS sprejeti kliring poslov, ki se izvajajo na različnih mestih trgovanja, če so ta mesta skladna z operativnimi in tehničnimi zahtevami CNS, vključno z zahtevami glede upravljanja tveganj. CNS bi dostop morala zagotoviti, če so izpolnjena nekatera merila iz regulativnih tehničnih standardov. Glede novoustanovljenih CNS, ki imajo dovoljenje ali so ob začetku veljavnosti te uredbe priznane manj kot tri leta, bi morala obstajati možnost, da pristojni organi v zvezi s prenosljivimi vrednostnimi papirji in instrumenti denarnega trga odobrijo prehodno obdobje do dveh let in pol, preden bodo izpostavljene popolnemu nediskriminatornemu dostopu v zvezi s prenosljivimi vrednostnimi papirji in instrumenti denarnega trga. Če pa se CNS odloči, da bo izkoristila prehodno ureditev, v času trajanja prehodne ureditve ne bi smela imeti pravice do dostopa do mesta trgovanja na podlagi te uredbe. Poleg tega tudi nobeno mesto trgovanja, ki je tesno povezano s to CNS, v času trajanja prehodne ureditve ne bi smela imeti pravice do dostopa do CNS na podlagi te uredbe.

| (39) | Uredba (EU) št. 648/2012 določa pogoje, pod katerimi bi bilo treba za izvedene finančne instrumente OTC zagotoviti nediskriminatoren dostop med CNS in mesti trgovanja. V navedeni uredbi so izvedeni finančni instrumenti OTC, opredeljeni kot izvedeni finančni instrumenti, s katerimi se ne trguje na reguliranem trgu ali trgu tretje države, ki šteje za enakovrednega reguliranemu trgu v skladu s členom 19(6) Direktive 2004/39/ES. Da bi preprečili morebitne vrzeli ali prekrivanja in zagotovili skladnost Uredbe (EU) št. 648/2012 in te uredbe, zahteve iz te uredbe o nediskriminatornem dostopu med CNS in mesti trgovanja veljajo za izvedene finančne instrumente, s katerimi se trguje na reguliranih trgih ali trgu tretje države, ki šteje za enakovrednega reguliranemu trgu v skladu z Direktivo 2014/65/EU, in vse neizvedene finančne instrumente. |
| --- | --- |

(39)

Uredba (EU) št. 648/2012 določa pogoje, pod katerimi bi bilo treba za izvedene finančne instrumente OTC zagotoviti nediskriminatoren dostop med CNS in mesti trgovanja. V navedeni uredbi so izvedeni finančni instrumenti OTC, opredeljeni kot izvedeni finančni instrumenti, s katerimi se ne trguje na reguliranem trgu ali trgu tretje države, ki šteje za enakovrednega reguliranemu trgu v skladu s členom 19(6) Direktive 2004/39/ES. Da bi preprečili morebitne vrzeli ali prekrivanja in zagotovili skladnost Uredbe (EU) št. 648/2012 in te uredbe, zahteve iz te uredbe o nediskriminatornem dostopu med CNS in mesti trgovanja veljajo za izvedene finančne instrumente, s katerimi se trguje na reguliranih trgih ali trgu tretje države, ki šteje za enakovrednega reguliranemu trgu v skladu z Direktivo 2014/65/EU, in vse neizvedene finančne instrumente.

| (40) | Mesta trgovanja bi morala na pregleden in nediskriminatoren način zagotoviti dostop, vključno s prenosi podatkov, CNS, ki želijo opraviti kliring poslov, izvedenih na mestu trgovanja. Vendar zaradi tega ne bi smela biti potrebna uporaba dogovorov o interoperabilnosti za kliring poslov z izvedenimi finančnimi instrumenti niti to ne bi smelo povzročiti drobitve likvidnosti tako, da bi bilo ogroženo nemoteno in pravilno delovanje trgov. Mesta trgovanja bi lahko zavrnila dostop le, če ne bi bila izpolnjena nekatera merila za dostop, določena v regulativnih tehničnih standardih. V zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na borzi, bi bilo nesorazmerno zahtevati, da manjša mesta trgovanja, zlasti tista, ki so tesno povezana s centralnimi nasprotnimi strankami, takoj izpolnijo zahteve o nediskriminatornem dostopu, če še niso pridobila tehnoloških zmogljivosti, da bi delovala pod enakimi konkurenčnimi pogoji kot večina na trgu infrastrukture po trgovanju. Zato bi morala mesta trgovanja pod ustreznim pragom – in s tem tudi CNS, povezane z njimi – imeti možnost, da so za 30 mesecev izvzeta iz zahtev o nediskriminatornem dostopu glede izvedenih finančnih instrumentov, s katerimi se trguje na borzi, in sicer z možnostjo nadaljnjih podaljšanj. Če pa se mesto trgovanja odloči za izvzetje, v času trajanja izvzetja ne bi smelo imeti pravice do dostopa do CNS na podlagi te uredbe.
  Poleg tega tudi nobena CNS, ki je tesno povezana s tem mestom trgovanja, v času trajanja izvzetja ne bi smela imeti pravice do dostopa do mesta trgovanja na podlagi te uredbe. Uredba (EU) št. 648/2012 določa, da če so trgovinske pravice in pravice intelektualne lastnine povezane s finančnimi storitvami, povezanimi s pogodbami o izvedenih finančnih instrumentih, bi morala biti dovoljenja na voljo pod sorazmernimi, pravičnimi, razumnimi in nediskriminatornimi pogoji. Zato bi bilo treba CNS in drugim mestom trgovanja zagotoviti dostop do dovoljenj za uporabo referenčnih meril, s katerimi se določi vrednost finančnih instrumentov, in informacij v zvezi s temi merili na sorazmerni, pravični, razumni in nediskriminatorni podlagi, za vsako dovoljenje pa bi morali veljati razumni poslovni pogoji. Če se po začetku uporabe te uredbe oblikuje novo referenčno merilo, bi morala obveznost izdaje dovoljenj za uporabo meril uspešnosti brez poseganja v uporabo pravil o konkurenci začeti veljati najkasneje 30 mesecev po tem, ko se začne s finančnim instrumentom, ki se sklicuje na to referenčno merilo, trgovati ali je uvrščen v trgovanje. Dostop do dovoljenj je ključen za lažji dostop med mesti trgovanja in CNS v skladu s členoma 35 in 36, saj bi lahko drugače ureditev izdajanja dovoljenj še vedno preprečevala dostop med mesti trgovanja in CNS, za katerega so zaprosili.
  Namen odprave ovir in diskriminatornih praks je povečati konkurenčnost pri kliringu finančnih instrumentov in trgovanju z njimi, da se znižajo stroški naložb in posojil, odpravijo neučinkovitosti in spodbudijo inovacije na trgih Unije. Komisija bi morala še naprej pozorno spremljati razvoj infrastrukture po trgovanju in po potrebi posredovati, da bi se preprečilo izkrivljanje konkurence na notranjem trgu, zlasti če se z zavrnitvijo dostopa do infrastrukture ali referenčnih meril krši člen 101 ali 102 PDEU. Obveznosti za izdajo dovoljenj na podlagi te uredbe ne bi smele posegati v splošno obveznost imetnikov pravic v zvezi z referenčnimi merili na podlagi prava konkurence Unije ter zlasti členov 101 in 102 PDEU v zvezi z dostopom do referenčnih meril, ki so nujno potrebna za vstop na nov trg. Odobritve pristojnih organov, da se pravice do dostopa v prehodnih obdobjih ne uveljavljajo, ne štejejo za izdajo dovoljenja ali spremembe dovoljenja. |
| --- | --- |

(40)

Mesta trgovanja bi morala na pregleden in nediskriminatoren način zagotoviti dostop, vključno s prenosi podatkov, CNS, ki želijo opraviti kliring poslov, izvedenih na mestu trgovanja. Vendar zaradi tega ne bi smela biti potrebna uporaba dogovorov o interoperabilnosti za kliring poslov z izvedenimi finančnimi instrumenti niti to ne bi smelo povzročiti drobitve likvidnosti tako, da bi bilo ogroženo nemoteno in pravilno delovanje trgov. Mesta trgovanja bi lahko zavrnila dostop le, če ne bi bila izpolnjena nekatera merila za dostop, določena v regulativnih tehničnih standardih. V zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na borzi, bi bilo nesorazmerno zahtevati, da manjša mesta trgovanja, zlasti tista, ki so tesno povezana s centralnimi nasprotnimi strankami, takoj izpolnijo zahteve o nediskriminatornem dostopu, če še niso pridobila tehnoloških zmogljivosti, da bi delovala pod enakimi konkurenčnimi pogoji kot večina na trgu infrastrukture po trgovanju. Zato bi morala mesta trgovanja pod ustreznim pragom – in s tem tudi CNS, povezane z njimi – imeti možnost, da so za 30 mesecev izvzeta iz zahtev o nediskriminatornem dostopu glede izvedenih finančnih instrumentov, s katerimi se trguje na borzi, in sicer z možnostjo nadaljnjih podaljšanj. Če pa se mesto trgovanja odloči za izvzetje, v času trajanja izvzetja ne bi smelo imeti pravice do dostopa do CNS na podlagi te uredbe.

Poleg tega tudi nobena CNS, ki je tesno povezana s tem mestom trgovanja, v času trajanja izvzetja ne bi smela imeti pravice do dostopa do mesta trgovanja na podlagi te uredbe. Uredba (EU) št. 648/2012 določa, da če so trgovinske pravice in pravice intelektualne lastnine povezane s finančnimi storitvami, povezanimi s pogodbami o izvedenih finančnih instrumentih, bi morala biti dovoljenja na voljo pod sorazmernimi, pravičnimi, razumnimi in nediskriminatornimi pogoji. Zato bi bilo treba CNS in drugim mestom trgovanja zagotoviti dostop do dovoljenj za uporabo referenčnih meril, s katerimi se določi vrednost finančnih instrumentov, in informacij v zvezi s temi merili na sorazmerni, pravični, razumni in nediskriminatorni podlagi, za vsako dovoljenje pa bi morali veljati razumni poslovni pogoji. Če se po začetku uporabe te uredbe oblikuje novo referenčno merilo, bi morala obveznost izdaje dovoljenj za uporabo meril uspešnosti brez poseganja v uporabo pravil o konkurenci začeti veljati najkasneje 30 mesecev po tem, ko se začne s finančnim instrumentom, ki se sklicuje na to referenčno merilo, trgovati ali je uvrščen v trgovanje. Dostop do dovoljenj je ključen za lažji dostop med mesti trgovanja in CNS v skladu s členoma 35 in 36, saj bi lahko drugače ureditev izdajanja dovoljenj še vedno preprečevala dostop med mesti trgovanja in CNS, za katerega so zaprosili.

Namen odprave ovir in diskriminatornih praks je povečati konkurenčnost pri kliringu finančnih instrumentov in trgovanju z njimi, da se znižajo stroški naložb in posojil, odpravijo neučinkovitosti in spodbudijo inovacije na trgih Unije. Komisija bi morala še naprej pozorno spremljati razvoj infrastrukture po trgovanju in po potrebi posredovati, da bi se preprečilo izkrivljanje konkurence na notranjem trgu, zlasti če se z zavrnitvijo dostopa do infrastrukture ali referenčnih meril krši člen 101 ali 102 PDEU. Obveznosti za izdajo dovoljenj na podlagi te uredbe ne bi smele posegati v splošno obveznost imetnikov pravic v zvezi z referenčnimi merili na podlagi prava konkurence Unije ter zlasti členov 101 in 102 PDEU v zvezi z dostopom do referenčnih meril, ki so nujno potrebna za vstop na nov trg. Odobritve pristojnih organov, da se pravice do dostopa v prehodnih obdobjih ne uveljavljajo, ne štejejo za izdajo dovoljenja ali spremembe dovoljenja.

| (41) | Za opravljanje storitev s strani podjetij tretjih držav v Uniji veljajo nacionalne ureditve in zahteve. Te ureditve so zelo različne, pri čemer podjetja, ki so pooblaščena v skladu z njimi, ne morejo svobodno opravljati storitev in imajo pravico do ustanavljanja le v državi članici, v kateri imajo sedež. Primerno je, da se na ravni Unije uvede skupen regulativni okvir. Ureditev bi morala harmonizirati obstoječi razdrobljeni okvir ter zagotoviti gotovost in enakopravno obravnavo podjetij tretjih držav, ki imajo dostop do Unije, zagotoviti, da bo Komisija opravila oceno dejanske enakovrednosti v zvezi z okvirom tretjih držav za skrbno upravljanje in poslovanje, ter zagotoviti primerljivo stopnjo zaščite strank v EU, ki uporabljajo storitve podjetij iz tretjih držav.
  Pri uporabi ureditve bi morale Komisija in države članice dati prednost področjem, ki spadajo v okvir obveznosti skupine G-20 in v okvir sporazumov Unije z največjimi trgovinskimi partnerji, ter upoštevati osrednjo vlogo, ki jo ima Unija na svetovnih finančnih trgih, in zagotoviti, da uporaba zahtev tretjih držav ne bi preprečila vlagateljem in izdajateljem Unije vlaganja v tretjih državah in pridobivanja sredstev iz tretjih držav ali vlagateljem in izdajateljem tretjih držav vlaganja, pridobivanja kapitala ali drugih finančnih storitev na trgih Unije, razen če to ni nujno iz objektivnih, z dokazi utemeljenih previdnostnih razlogov. Komisija bi morala pri pripravi ocen upoštevati dokument o ciljih in načelih ureditve vrednostnih papirjev, ki ga je pripravilo Mednarodno združenje nadzornikov trga vrednostnih papirjev (IOSCO), in priporočila, ki so v njem, kot jih je IOSCO dopolnilo in razložilo.
  Če ni mogoče sprejeti sklepa za določitev dejanske enakovrednosti, potem za storitve, ki jih v Uniji opravljajo podjetja iz tretjih držav, veljajo nacionalne ureditve. Komisija bi morala sprožiti postopek za oceno enakovrednosti na lastno pobudo. Državam članicam bi moralo biti omogočeno da izrazijo interes za to, da Komisija opravi oceno enakovrednosti določene tretje države ali določenih tretjih držav, kar pa Komisije ne zavezuje k sprožitvi postopka za oceno enakovrednosti. Ocena enakovrednosti bi morala temeljiti na učinkih; oceniti bi bilo treba, v kakšnem obsegu zadevni regulativni in nadzorni okvir tretje države dosega podobne in ustrezne regulativne učinke in v kakšnem obsegu izpolnjuje enake cilje kot pravo Unije. Pri sprožitvi postopkov za oceno enakovrednosti bi moralo biti Komisiji omogočeno da, da prednost nekaterim jurisdikcijam tretjih držav, pri čemer upošteva, kako pomembna bo ugotovitev za podjetja in stranke v Uniji, ali med zadevno tretjo državo in državami članicami obstajajo sporazumi o nadzoru in sodelovanju, ali obstaja učinkovit enakovreden sistem za priznavanje investicijskih podjetij, ki imajo dovoljenje v okviru tujih ureditev, pa tudi interes in pripravljenost tretje države za vključitev v postopek ocene enakovrednosti. Komisija bi morala spremljati vse pomembne spremembe regulativnega okvira tretje države in po potrebi pregledati sklepe o enakovrednosti. |
| --- | --- |

(41)

Za opravljanje storitev s strani podjetij tretjih držav v Uniji veljajo nacionalne ureditve in zahteve. Te ureditve so zelo različne, pri čemer podjetja, ki so pooblaščena v skladu z njimi, ne morejo svobodno opravljati storitev in imajo pravico do ustanavljanja le v državi članici, v kateri imajo sedež. Primerno je, da se na ravni Unije uvede skupen regulativni okvir. Ureditev bi morala harmonizirati obstoječi razdrobljeni okvir ter zagotoviti gotovost in enakopravno obravnavo podjetij tretjih držav, ki imajo dostop do Unije, zagotoviti, da bo Komisija opravila oceno dejanske enakovrednosti v zvezi z okvirom tretjih držav za skrbno upravljanje in poslovanje, ter zagotoviti primerljivo stopnjo zaščite strank v EU, ki uporabljajo storitve podjetij iz tretjih držav.

Pri uporabi ureditve bi morale Komisija in države članice dati prednost področjem, ki spadajo v okvir obveznosti skupine G-20 in v okvir sporazumov Unije z največjimi trgovinskimi partnerji, ter upoštevati osrednjo vlogo, ki jo ima Unija na svetovnih finančnih trgih, in zagotoviti, da uporaba zahtev tretjih držav ne bi preprečila vlagateljem in izdajateljem Unije vlaganja v tretjih državah in pridobivanja sredstev iz tretjih držav ali vlagateljem in izdajateljem tretjih držav vlaganja, pridobivanja kapitala ali drugih finančnih storitev na trgih Unije, razen če to ni nujno iz objektivnih, z dokazi utemeljenih previdnostnih razlogov. Komisija bi morala pri pripravi ocen upoštevati dokument o ciljih in načelih ureditve vrednostnih papirjev, ki ga je pripravilo Mednarodno združenje nadzornikov trga vrednostnih papirjev (IOSCO), in priporočila, ki so v njem, kot jih je IOSCO dopolnilo in razložilo.

Če ni mogoče sprejeti sklepa za določitev dejanske enakovrednosti, potem za storitve, ki jih v Uniji opravljajo podjetja iz tretjih držav, veljajo nacionalne ureditve. Komisija bi morala sprožiti postopek za oceno enakovrednosti na lastno pobudo. Državam članicam bi moralo biti omogočeno da izrazijo interes za to, da Komisija opravi oceno enakovrednosti določene tretje države ali določenih tretjih držav, kar pa Komisije ne zavezuje k sprožitvi postopka za oceno enakovrednosti. Ocena enakovrednosti bi morala temeljiti na učinkih; oceniti bi bilo treba, v kakšnem obsegu zadevni regulativni in nadzorni okvir tretje države dosega podobne in ustrezne regulativne učinke in v kakšnem obsegu izpolnjuje enake cilje kot pravo Unije. Pri sprožitvi postopkov za oceno enakovrednosti bi moralo biti Komisiji omogočeno da, da prednost nekaterim jurisdikcijam tretjih držav, pri čemer upošteva, kako pomembna bo ugotovitev za podjetja in stranke v Uniji, ali med zadevno tretjo državo in državami članicami obstajajo sporazumi o nadzoru in sodelovanju, ali obstaja učinkovit enakovreden sistem za priznavanje investicijskih podjetij, ki imajo dovoljenje v okviru tujih ureditev, pa tudi interes in pripravljenost tretje države za vključitev v postopek ocene enakovrednosti. Komisija bi morala spremljati vse pomembne spremembe regulativnega okvira tretje države in po potrebi pregledati sklepe o enakovrednosti.

| (42) | Na podlagi te uredbe bi bilo treba opravljanje storitev s strani podjetij brez podružnic omejiti na primerne nasprotne stranke in profesionalne stranke kot take. Potrebna bi bila registracija pri ESMA in nadzor tretje države. Skleniti bi bilo treba primerne dogovore o sodelovanju med ESMA in pristojnimi organi v tretji državi. |
| --- | --- |

(42)

Na podlagi te uredbe bi bilo treba opravljanje storitev s strani podjetij brez podružnic omejiti na primerne nasprotne stranke in profesionalne stranke kot take. Potrebna bi bila registracija pri ESMA in nadzor tretje države. Skleniti bi bilo treba primerne dogovore o sodelovanju med ESMA in pristojnimi organi v tretji državi.

| (43) | Določbe te uredbe, ki urejajo opravljanje storitev ali poslov s strani podjetja tretje države, ne bi smele vplivati na možnost, da osebe, ustanovljene v Uniji izključno na lastno pobudo uporabljajo investicijske storitve podjetja tretje države ali da investicijska podjetja Unije ali kreditne institucije Unije izključno na lastno pobudo uporabljajo investicijske storitve ali posle podjetij tretjih držav ali da stranke izključno na lastno pobudo uporabljajo investicijske storitve podjetij tretjih držav prek posredovanja tovrstnih kreditnih institucij ali investicijskih podjetij. Kadar podjetje iz tretje države opravlja storitve izključno na lastno pobudo osebe v Uniji, se za storitve ne bi smelo šteti, da se opravljajo na ozemlju Unije. Kadar podjetje tretje države poskuša pridobiti stranke ali potencialne stranke v Uniji ali spodbuja ali oglašuje investicijske storitve ali posle skupaj s pomožnimi storitvami v Uniji, se te storitve ne bi smele šteti za storitve, ki se opravljajo izključno na lastno pobudo stranke. |
| --- | --- |

(43)

Določbe te uredbe, ki urejajo opravljanje storitev ali poslov s strani podjetja tretje države, ne bi smele vplivati na možnost, da osebe, ustanovljene v Uniji izključno na lastno pobudo uporabljajo investicijske storitve podjetja tretje države ali da investicijska podjetja Unije ali kreditne institucije Unije izključno na lastno pobudo uporabljajo investicijske storitve ali posle podjetij tretjih držav ali da stranke izključno na lastno pobudo uporabljajo investicijske storitve podjetij tretjih držav prek posredovanja tovrstnih kreditnih institucij ali investicijskih podjetij. Kadar podjetje iz tretje države opravlja storitve izključno na lastno pobudo osebe v Uniji, se za storitve ne bi smelo šteti, da se opravljajo na ozemlju Unije. Kadar podjetje tretje države poskuša pridobiti stranke ali potencialne stranke v Uniji ali spodbuja ali oglašuje investicijske storitve ali posle skupaj s pomožnimi storitvami v Uniji, se te storitve ne bi smele šteti za storitve, ki se opravljajo izključno na lastno pobudo stranke.

| (44) | V zvezi s priznavanjem podjetij iz tretjih držav in v skladu z mednarodnimi obveznostmi, ki jih je Unija prevzela s sporazumom o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije, vključno s splošnim sporazumom o trgovini s storitvami, bi se morali sklepi, ki določajo, da so regulativni in nadzorni okviri tretjih držav enakovredni regulativnemu in nadzornemu okviru Unije, sprejemati le, če pravna in nadzorna ureditev tretje države zagotavlja učinkovit enakovreden sistem za priznavanje investicijskih podjetij z dovoljenjem na podlagi tujih pravnih ureditev tudi v skladu s splošnimi regulativnimi cilji in standardi, določenimi na zasedanju skupine G-20 septembra 2009 za izboljšanje preglednosti na trgih izvedenih finančnih instrumentov, zmanjšanje sistemskega tveganja in zaščito pred zlorabo trgov. Sistem bi moral veljati za enakovrednega, če zagotavlja, da je glavni rezultat veljavnega regulativnega okvira podoben zahtevam Unije, za učinkovitega pa bi moral veljati, če se ta pravila uporabljajo dosledno. |
| --- | --- |

(44)

V zvezi s priznavanjem podjetij iz tretjih držav in v skladu z mednarodnimi obveznostmi, ki jih je Unija prevzela s sporazumom o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije, vključno s splošnim sporazumom o trgovini s storitvami, bi se morali sklepi, ki določajo, da so regulativni in nadzorni okviri tretjih držav enakovredni regulativnemu in nadzornemu okviru Unije, sprejemati le, če pravna in nadzorna ureditev tretje države zagotavlja učinkovit enakovreden sistem za priznavanje investicijskih podjetij z dovoljenjem na podlagi tujih pravnih ureditev tudi v skladu s splošnimi regulativnimi cilji in standardi, določenimi na zasedanju skupine G-20 septembra 2009 za izboljšanje preglednosti na trgih izvedenih finančnih instrumentov, zmanjšanje sistemskega tveganja in zaščito pred zlorabo trgov. Sistem bi moral veljati za enakovrednega, če zagotavlja, da je glavni rezultat veljavnega regulativnega okvira podoben zahtevam Unije, za učinkovitega pa bi moral veljati, če se ta pravila uporabljajo dosledno.

| (45) | Na sekundarnih promptnih trgih s pravicami do emisij (EUA) se je pojavila vrsta goljufivih praks, ki bi lahko ogrozile zaupanje v sisteme trgovanja z emisijami, vzpostavljene z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (14), pri čemer se sprejemajo ukrepi za izboljšanje sistema registrov pravic do emisij in pogojev za odprtje računa za trgovanje s pravicami do emisij. Za izboljšanje celovitosti in zaščito učinkovitega delovanja zadevnih trgov, vključno s celovitim nadzorom dejavnosti trgovanja, je primerno dopolniti ukrepe, sprejete v okviru Direktive 2003/87/ES, tako da se pravice do emisij z uvrstitvijo med finančne instrumente v celoti prenesejo na področje uporabe te uredbe in Direktive 2014/65/EU, kot tudi Uredbe (EU) št. 596/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (15) ter Direktive 2014/57/EU Evropskega parlamenta in Sveta (16). |
| --- | --- |

(45)

Na sekundarnih promptnih trgih s pravicami do emisij (EUA) se je pojavila vrsta goljufivih praks, ki bi lahko ogrozile zaupanje v sisteme trgovanja z emisijami, vzpostavljene z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (14), pri čemer se sprejemajo ukrepi za izboljšanje sistema registrov pravic do emisij in pogojev za odprtje računa za trgovanje s pravicami do emisij. Za izboljšanje celovitosti in zaščito učinkovitega delovanja zadevnih trgov, vključno s celovitim nadzorom dejavnosti trgovanja, je primerno dopolniti ukrepe, sprejete v okviru Direktive 2003/87/ES, tako da se pravice do emisij z uvrstitvijo med finančne instrumente v celoti prenesejo na področje uporabe te uredbe in Direktive 2014/65/EU, kot tudi Uredbe (EU) št. 596/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (15) ter Direktive 2014/57/EU Evropskega parlamenta in Sveta (16).

| (46) | Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 PDEU sprejeme delegirane akte. Delegirane akte bi bilo treba sprejeti zlasti glede razširitve področja uporabe nekaterih določb te uredbe na centralne banke tretjih držav, posebnih podrobnosti v zvezi z opredelitvami, posebnih določb v zvezi s stroški, povezanimi z razpoložljivostjo podatkov o trgu, dostopa do ponudb, velikosti podjetja, ki lahko vstopa v posle z vsemi drugimi strankami, katerim je omogočena ponudba, stiskanja portfelja ter nadaljnje določitve kdaj obstaja pomembna zaskrbljenost za zaščito vlagatelja ali kdaj je ogrožena zaščita vlagateljev, pravilno delovanje in celovitost finančnih trgov ali trgov obveznic ali stabilnost celotnega finančnega sistema Unije ali njegovega dela, ki zahteva delovanje ESMA, EBA ali pristojnih organov, stališča glede pooblastil glede upravljanja, ki jih ima ESMA, podaljšanja prehodnega obdobja iz člena 35(5) te uredbe za določeno obdobje in v zvezi z izključitvijo izvedenih finančnih instrumentov iz področja uporabe nekaterih določb te uredbe za določeno obdobje. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. |
| --- | --- |

(46)

Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 PDEU sprejeme delegirane akte. Delegirane akte bi bilo treba sprejeti zlasti glede razširitve področja uporabe nekaterih določb te uredbe na centralne banke tretjih držav, posebnih podrobnosti v zvezi z opredelitvami, posebnih določb v zvezi s stroški, povezanimi z razpoložljivostjo podatkov o trgu, dostopa do ponudb, velikosti podjetja, ki lahko vstopa v posle z vsemi drugimi strankami, katerim je omogočena ponudba, stiskanja portfelja ter nadaljnje določitve kdaj obstaja pomembna zaskrbljenost za zaščito vlagatelja ali kdaj je ogrožena zaščita vlagateljev, pravilno delovanje in celovitost finančnih trgov ali trgov obveznic ali stabilnost celotnega finančnega sistema Unije ali njegovega dela, ki zahteva delovanje ESMA, EBA ali pristojnih organov, stališča glede pooblastil glede upravljanja, ki jih ima ESMA, podaljšanja prehodnega obdobja iz člena 35(5) te uredbe za določeno obdobje in v zvezi z izključitvijo izvedenih finančnih instrumentov iz področja uporabe nekaterih določb te uredbe za določeno obdobje. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način.

| (47) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila v zvezi s sprejetjem sklepa o enakovrednosti glede pravnega in nadzornega okvira tretje države za opravljanje storitev s strani podjetij tretjih držav ali mest trgovanja tretjih držav, za namene določitve njihove primernosti kot mest trgovanja za izvedene finančne instrumente, za katere velja obveznost trgovanja, in za dostop CNS tretjih držav in mest trgovanja tretjih držav do mest trgovanja in CNS, ustanovljenih v Uniji. Navedena pooblastila bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (17). |
| --- | --- |

(47)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila v zvezi s sprejetjem sklepa o enakovrednosti glede pravnega in nadzornega okvira tretje države za opravljanje storitev s strani podjetij tretjih držav ali mest trgovanja tretjih držav, za namene določitve njihove primernosti kot mest trgovanja za izvedene finančne instrumente, za katere velja obveznost trgovanja, in za dostop CNS tretjih držav in mest trgovanja tretjih držav do mest trgovanja in CNS, ustanovljenih v Uniji. Navedena pooblastila bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (17).

| (48) | Ker ciljev te uredbe, in sicer določitve enotnih zahtev za razkritje podatkov o trgovanju, poročanje o poslih pristojnim organom, trgovanje z izvedenimi instrumenti in delnicami na organiziranih mestih, nediskriminatorni dostop do CNS, mest trgovanja in referenčnih meril, pooblastila pristojnih organov glede poseganja v zvezi s produkti ter pooblastila na področju upravljanja in omejevanja pozicij in opravljanje investicijskih storitev ali poslov s strani podjetij tretjih držav, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, saj je kljub temu, da so nacionalni pristojni organi v boljšem položaju za spremljanje razvoja trga, mogoče v celoti razumeti splošni vpliv težav v zvezi s preglednostjo trga, poročanjem o poslih, trgovanjem z izvedenimi finančnimi instrumenti ter prepovedmi proizvodov in praks le na ravni celotne Unije, temveč se zaradi obsega in učinkov te uredbe lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(48)

Ker ciljev te uredbe, in sicer določitve enotnih zahtev za razkritje podatkov o trgovanju, poročanje o poslih pristojnim organom, trgovanje z izvedenimi instrumenti in delnicami na organiziranih mestih, nediskriminatorni dostop do CNS, mest trgovanja in referenčnih meril, pooblastila pristojnih organov glede poseganja v zvezi s produkti ter pooblastila na področju upravljanja in omejevanja pozicij in opravljanje investicijskih storitev ali poslov s strani podjetij tretjih držav, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, saj je kljub temu, da so nacionalni pristojni organi v boljšem položaju za spremljanje razvoja trga, mogoče v celoti razumeti splošni vpliv težav v zvezi s preglednostjo trga, poročanjem o poslih, trgovanjem z izvedenimi finančnimi instrumenti ter prepovedmi proizvodov in praks le na ravni celotne Unije, temveč se zaradi obsega in učinkov te uredbe lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.

| (49) | Noben pristojni organ ali ESMA pri opravljanju svojih nalog s svojim ukrepanjem ne bi smel neposredno ali posredno diskriminirati države članice ali skupine držav članic kot mesta za opravljanje investicijskih storitev ali poslov v kateri koli valuti. EBA pri opravljanju svojih nalog s svojim ukrepanjem ne bi smel neposredno ali posredno diskriminirati države članice ali skupine držav članic. |
| --- | --- |

(49)

Noben pristojni organ ali ESMA pri opravljanju svojih nalog s svojim ukrepanjem ne bi smel neposredno ali posredno diskriminirati države članice ali skupine držav članic kot mesta za opravljanje investicijskih storitev ali poslov v kateri koli valuti. EBA pri opravljanju svojih nalog s svojim ukrepanjem ne bi smel neposredno ali posredno diskriminirati države članice ali skupine držav članic.

| (50) | S tehničnimi standardi v finančnih storitvah bi bilo treba zagotoviti ustrezno zaščito vlagateljev, investitorjev in potrošnikov po vsej Uniji. Ker ima ESMA visoko specializirane strokovnjake, bi bilo učinkovito in ustrezno, da pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, ki ne vključujejo odločitev politike, in osnutke predloži Komisiji. |
| --- | --- |

(50)

S tehničnimi standardi v finančnih storitvah bi bilo treba zagotoviti ustrezno zaščito vlagateljev, investitorjev in potrošnikov po vsej Uniji. Ker ima ESMA visoko specializirane strokovnjake, bi bilo učinkovito in ustrezno, da pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, ki ne vključujejo odločitev politike, in osnutke predloži Komisiji.

| (51) | Komisija bi morala sprejeti osnutek regulativnih tehničnih standardov, ki jih pripravi ESMA v zvezi z natančnimi značilnostmi zahtev po preglednosti trgovanja, v zvezi z dejavnostmi monetarne politike, dejavnostmi politike deviznih poslov in dejavnostmi politike za finančno stabilnost ter vrste nekaterih poslov, ki so relevantni na podlagi te uredbe, v zvezi s podrobnimi pogoji za opustitve v okviru preglednosti pred trgovanjem, z ureditvami za odloženo objavo po trgovanju, v zvezi z obveznostjo, da se podatki objavijo pred trgovanjem in po njem, v zvezi zmerili za uporabo obveznosti glede preglednosti pred trgovanjem za sistematične internalizatorje, v zvezi s razkritjem investicijskih podjetij po trgovanju v zvezi s vsebino in pogostostjo zahtev po podatkih za obveščanje za namene preglednosti in drugih izračunov, v zvezi s posli, ki ne prispevajo k postopku oblikovanja cen, v zvezi s podatki o naročilih, ki ji je treba ohraniti, o vsebini in specifikaciji poročil o poslih, v zvezi z vsebino in specifikacijami referenčnih podatkov o finančnih instrumentih, v zvezi z vrstami pogodb, ki imajo neposreden, bistven in predvidljiv učinek v Uniji, in primerih, v katerih primerih je obveznost trgovanja nujna, v zvezi z zahtevami za sisteme in postopke, s katerimi se zagotovi, da se posli z izvedenimi finančnimi instrumenti s kliringom predložijo in sprejmejo za kliring, o vrstah posrednih ureditev klirinških storitev, v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti, za katere velja obveznost trgovanja na organiziranih mestih trgovanja, v zvezi z nediskriminatornim dostopom do CNS in do mesta trgovanja, v zvezi z nediskriminatornim dostopom do referenčnih meril in obveznosti izdaje dovoljenj za uporabo referenčnih meril, in v zvezi z informacijami, ki jih bi moralo podjetje tretje države, ki je vlagatelj predložiti ESMA v svoji vlogi za registracijo. Komisija bi morala osnutke teh regulativnih tehničnih standardov sprejeti z delegiranimi akti v skladu s členom 290 PDEU in členi od 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010. |
| --- | --- |

(51)

Komisija bi morala sprejeti osnutek regulativnih tehničnih standardov, ki jih pripravi ESMA v zvezi z natančnimi značilnostmi zahtev po preglednosti trgovanja, v zvezi z dejavnostmi monetarne politike, dejavnostmi politike deviznih poslov in dejavnostmi politike za finančno stabilnost ter vrste nekaterih poslov, ki so relevantni na podlagi te uredbe, v zvezi s podrobnimi pogoji za opustitve v okviru preglednosti pred trgovanjem, z ureditvami za odloženo objavo po trgovanju, v zvezi z obveznostjo, da se podatki objavijo pred trgovanjem in po njem, v zvezi zmerili za uporabo obveznosti glede preglednosti pred trgovanjem za sistematične internalizatorje, v zvezi s razkritjem investicijskih podjetij po trgovanju v zvezi s vsebino in pogostostjo zahtev po podatkih za obveščanje za namene preglednosti in drugih izračunov, v zvezi s posli, ki ne prispevajo k postopku oblikovanja cen, v zvezi s podatki o naročilih, ki ji je treba ohraniti, o vsebini in specifikaciji poročil o poslih, v zvezi z vsebino in specifikacijami referenčnih podatkov o finančnih instrumentih, v zvezi z vrstami pogodb, ki imajo neposreden, bistven in predvidljiv učinek v Uniji, in primerih, v katerih primerih je obveznost trgovanja nujna, v zvezi z zahtevami za sisteme in postopke, s katerimi se zagotovi, da se posli z izvedenimi finančnimi instrumenti s kliringom predložijo in sprejmejo za kliring, o vrstah posrednih ureditev klirinških storitev, v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti, za katere velja obveznost trgovanja na organiziranih mestih trgovanja, v zvezi z nediskriminatornim dostopom do CNS in do mesta trgovanja, v zvezi z nediskriminatornim dostopom do referenčnih meril in obveznosti izdaje dovoljenj za uporabo referenčnih meril, in v zvezi z informacijami, ki jih bi moralo podjetje tretje države, ki je vlagatelj predložiti ESMA v svoji vlogi za registracijo. Komisija bi morala osnutke teh regulativnih tehničnih standardov sprejeti z delegiranimi akti v skladu s členom 290 PDEU in členi od 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

| (52) | Člen 95 Direktive 2014/65/EU določa prehodno izvzetje za nekatere pogodbe o izvedenih finančnih instrumentov na energente razreda C6. Zato je treba pri tehničnih standardih, ki določajo obveznost kliringa in ki jih pripravi ESMA v skladu s členom 5(2)(b) Uredbe (EU) št. 648/2012, to upoštevati in ne določiti obveznosti kliringa za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih, za katere bi nato veljalo prehodno izvzetje za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih na energente razreda C6. |
| --- | --- |

(52)

Člen 95 Direktive 2014/65/EU določa prehodno izvzetje za nekatere pogodbe o izvedenih finančnih instrumentov na energente razreda C6. Zato je treba pri tehničnih standardih, ki določajo obveznost kliringa in ki jih pripravi ESMA v skladu s členom 5(2)(b) Uredbe (EU) št. 648/2012, to upoštevati in ne določiti obveznosti kliringa za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih, za katere bi nato veljalo prehodno izvzetje za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih na energente razreda C6.

| (53) | Uporabo zahtev iz te uredbe bi bilo treba odložiti, da bi se njihova uporaba uskladila z uporabo prenesenih pravil iz preoblikovane direktive ter da bi se vzpostavili vsi bistveni izvedbeni ukrepi. Celotni regulativni sveženj bi se moral nato začeti uporabljati hkrati. Odložiti se ne bi smel le začetek uporabe pooblastil za izvedbene ukrepe, tako da bi se lahko čim prej začeli izvajati potrebni ukrepi za pripravo osnutkov in sprejem teh izvedbenih ukrepov. |
| --- | --- |

(53)

Uporabo zahtev iz te uredbe bi bilo treba odložiti, da bi se njihova uporaba uskladila z uporabo prenesenih pravil iz preoblikovane direktive ter da bi se vzpostavili vsi bistveni izvedbeni ukrepi. Celotni regulativni sveženj bi se moral nato začeti uporabljati hkrati. Odložiti se ne bi smel le začetek uporabe pooblastil za izvedbene ukrepe, tako da bi se lahko čim prej začeli izvajati potrebni ukrepi za pripravo osnutkov in sprejem teh izvedbenih ukrepov.

| (54) | Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki jih priznava zlasti Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, predvsem pravico do varstva osebnih podatkov (člen 8), svobodo gospodarske pobude (člen 16), pravico do varstva potrošnikov (člen 38), pravico do učinkovitega pravnega sredstva in nepristranskega sodišča (člen 47) in pravico, da se za isto kaznivo dejanje kazensko ne preganja ali kaznuje dvakrat (člen 50), ter jo je treba uporabljati v skladu s temi pravicami in načeli. |
| --- | --- |

(54)

Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki jih priznava zlasti Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, predvsem pravico do varstva osebnih podatkov (člen 8), svobodo gospodarske pobude (člen 16), pravico do varstva potrošnikov (člen 38), pravico do učinkovitega pravnega sredstva in nepristranskega sodišča (člen 47) in pravico, da se za isto kaznivo dejanje kazensko ne preganja ali kaznuje dvakrat (člen 50), ter jo je treba uporabljati v skladu s temi pravicami in načeli.

| (55) | Opravljeno je bilo posvetovanje z evropskim nadzornikom za varstvo podatkov v skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001, ki je podal svoje mnenje dne 10. februarja 2012 (18) – |
| --- | --- |

(55)

Opravljeno je bilo posvetovanje z evropskim nadzornikom za varstvo podatkov v skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001, ki je podal svoje mnenje dne 10. februarja 2012 (18) –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

NASLOV I

PREDMET UREJANJA, PODROČJE UPORABE IN OPREDELITEV POJMOV

Člen 1

Predmet urejanja in področje uporabe

1.   Ta uredba vzpostavlja enotne zahteve v zvezi z:

| (a) | razkritjem podatkov o trgovanju javnosti; |
| --- | --- |

(a)

razkritjem podatkov o trgovanju javnosti;

| (b) | poročanjem o poslih pristojnim organom; |
| --- | --- |

(b)

poročanjem o poslih pristojnim organom;

| (c) | trgovanjem z izvedenimi finančnimi instrumenti na organiziranih mestih; |
| --- | --- |

(c)

trgovanjem z izvedenimi finančnimi instrumenti na organiziranih mestih;

| (d) | nediskriminatornim dostopom do kliringa in nediskriminatornim dostopom do trgovanja z referenčnimi merili; |
| --- | --- |

(d)

nediskriminatornim dostopom do kliringa in nediskriminatornim dostopom do trgovanja z referenčnimi merili;

| (e) | pooblastili pristojnih organov, ESMA in EBA na področju poseganja v zvezi s produkti ter pooblastili ESMA na področju nadzora upravljanja pozicij in omejevanja pozicij; |
| --- | --- |

(e)

pooblastili pristojnih organov, ESMA in EBA na področju poseganja v zvezi s produkti ter pooblastili ESMA na področju nadzora upravljanja pozicij in omejevanja pozicij;

| (f) | opravljanjem investicijskih storitev ali poslov s strani podjetij iz tretjih držav s podružnico ali brez nje na podlagi veljavnega sklepa Komisije o enakovrednosti. |
| --- | --- |

(f)

opravljanjem investicijskih storitev ali poslov s strani podjetij iz tretjih držav s podružnico ali brez nje na podlagi veljavnega sklepa Komisije o enakovrednosti.

2.   Ta uredba se uporablja za investicijska podjetja, ki imajo dovoljenje v skladu z Direktivo 2014/65/EU, in kreditne institucije, ki imajo dovoljenje v skladu z Direktivo 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (19), če opravljajo investicijske storitve in/ali investicijske posle, ter za upravljavce trgov, vključno z mesti poslovanja, ki jih upravljajo.

3.   Naslov V te uredbe se uporablja tudi za vse finančne nasprotne stranke, kakor so opredeljene v členu 2(8) Uredbe (EU) št. 648/2012, in za vse nefinančne nasprotne stranke iz člena 10(1)(b) navedene uredbe.

4.   Naslov VI te uredbe se uporablja tudi za CNS in osebe z lastninskimi pravicami do referenčnih meril.

5.   Naslov VIII te uredbe se uporablja za podjetja iz tretjih držav, ki v Uniji s podružnico ali brez nje opravljajo investicijske storitve ali posle na podlagi odločitve Komisije o enakovrednosti.

6.   Členi 8, 10, 18 in 21 se ne uporabljajo za regulirane trge, upravljavce trgov in investicijska podjetja v zvezi s posli, pri katerih je nasprotna stranka članica Evropskega sistema centralnih bank (ESCB) in kadar je posel sklenjen v okviru izvajanja monetarne politike, politike deviznih poslov in politike za finančno stabilnost, za katero ima ta članica ESCB zakonsko pooblastilo in kadar ta članica to nasprotno stranko prej obvesti, da je posel izvzet.

7.   Odstavek 6 se ne uporablja za posle, ki jih članice ESCB sklenejo v okviru izvajanja svojih investicijskih dejavnosti.

8.   ESMA v tesnem sodelovanju z ESCB pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, ki določajo dejavnosti monetarne politike, politike zunanje izmenjave in politike finančne stabilnosti ter vrste poslov, za katere se uporabljata odstavka 6 in 7.

ESMA te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 3. julija 2015.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s postopkom iz členov 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

9.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 50 v zvezi z razširitvijo področja uporabe odstavka 6 na druge centralne banke.

V ta namen Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu do 1. junija 2015 predloži poročilo, v katerem oceni obravnavo poslov centralnih bank tretjih držav, ki za namene tega odstavka vključujejo Banko za mednarodne poravnave. V poročilo vključi analizo njihovih statutarnih nalog in obsega trgovanja v Uniji. V poročilu:

| (a) | navede veljavne določbe v zadevnih tretjih državah v zvezi z razkritjem poslov centralnih bank na regulativni podlagi, vključno s posli, ki jih opravljajo članice ESCB v teh tretjih državah, in |
| --- | --- |

(a)

navede veljavne določbe v zadevnih tretjih državah v zvezi z razkritjem poslov centralnih bank na regulativni podlagi, vključno s posli, ki jih opravljajo članice ESCB v teh tretjih državah, in

| (b) | oceni potencialni učinek, ki bi ga regulativne zahteve v Uniji v zvezi z razkritjem utegnile imeti na posle centralnih bank tretjih držav. |
| --- | --- |

(b)

oceni potencialni učinek, ki bi ga regulativne zahteve v Uniji v zvezi z razkritjem utegnile imeti na posle centralnih bank tretjih držav.

Če Komisija v poročilu ugotovi, da je potrebno izvzetje iz odstavka 6 za posle, pri katerih je nasprotna stranka centralna banka iz tretje države, ki izvaja monetarno politiko, devizne posle in dejavnosti za finančno stabilizacijo, določi, da se za to centralno bank iz tretje države uporablja izvzetje.

Člen 2

Opredelitve pojmov

1.   V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| 1. | „investicijsko podjetje“ pomeni investicijsko podjetje, kakor je opredeljeno v členu 4(1)(1) Direktive 2014/65/EU. |
| --- | --- |

1.

„investicijsko podjetje“ pomeni investicijsko podjetje, kakor je opredeljeno v členu 4(1)(1) Direktive 2014/65/EU.

| 2. | „investicijske storitve in posli“ pomeni investicijske storitve in posle, kakor so opredeljene v členu 4(1)(2) Direktive 2014/65/EU; |
| --- | --- |

2.

„investicijske storitve in posli“ pomeni investicijske storitve in posle, kakor so opredeljene v členu 4(1)(2) Direktive 2014/65/EU;

| 3. | „pomožne storitve“ pomeni pomožne storitve iz člena 4(1)(3) Direktive 2014/65/EU; |
| --- | --- |

3.

„pomožne storitve“ pomeni pomožne storitve iz člena 4(1)(3) Direktive 2014/65/EU;

| 4. | „izvrševanje naročil v imenu strank“ pomeni izvrševanje naročil v imenu strank, kakor je opredeljeno v členu 4(1)(5) Direktive 2014/65/EU; |
| --- | --- |

4.

„izvrševanje naročil v imenu strank“ pomeni izvrševanje naročil v imenu strank, kakor je opredeljeno v členu 4(1)(5) Direktive 2014/65/EU;

| 5. | „poslovanje za svoj račun“ pomeni poslovanje za svoj račun, kakor je opredeljeno v členu 4(1)(6) Direktive 2014/65/EU; |
| --- | --- |

5.

„poslovanje za svoj račun“ pomeni poslovanje za svoj račun, kakor je opredeljeno v členu 4(1)(6) Direktive 2014/65/EU;

| 6. | „vzdrževalec trga“ pomeni vzdrževalca trga, kakor je opredeljen v členu 4(1)(7) Direktive 2014/65/EU; |
| --- | --- |

6.

„vzdrževalec trga“ pomeni vzdrževalca trga, kakor je opredeljen v členu 4(1)(7) Direktive 2014/65/EU;

| 7. | „stranka“ pomeni stranko, kakor je opredeljena v členu 4(1)(9) Direktive 2014/65/EU; |
| --- | --- |

7.

„stranka“ pomeni stranko, kakor je opredeljena v členu 4(1)(9) Direktive 2014/65/EU;

| 8. | „profesionalna stranka“ pomeni profesionalno stranko, kakor je opredeljena v členu 4(1)(10) Direktive 2014/65/EU; |
| --- | --- |

8.

„profesionalna stranka“ pomeni profesionalno stranko, kakor je opredeljena v členu 4(1)(10) Direktive 2014/65/EU;

| 9. | „finančni instrument“ pomeni finančni instrument, kakor je opredeljen v členu 4(1)(15) Direktive 2014/65/EU; |
| --- | --- |

9.

„finančni instrument“ pomeni finančni instrument, kakor je opredeljen v členu 4(1)(15) Direktive 2014/65/EU;

| 10. | „upravljalec trga“ pomeni upravljalca trga, kakor je opredeljen v členu 4(1)(18) Direktive 2014/65/EU; |
| --- | --- |

10.

„upravljalec trga“ pomeni upravljalca trga, kakor je opredeljen v členu 4(1)(18) Direktive 2014/65/EU;

| 11. | „večstranski sistem“ pomeni večstranski sistem, kakor je opredeljen v členu 4(1)(19) Direktive 2014/65/EU; |
| --- | --- |

11.

„večstranski sistem“ pomeni večstranski sistem, kakor je opredeljen v členu 4(1)(19) Direktive 2014/65/EU;

| 12. | „sistematični internalizator“ pomeni sistematični internalizator, kakor je opredeljen v členu 4(1)(20) Direktive 2014/65/EU; |
| --- | --- |

12.

„sistematični internalizator“ pomeni sistematični internalizator, kakor je opredeljen v členu 4(1)(20) Direktive 2014/65/EU;

| 13. | „regulirani trg“ pomeni regulirani trg, kakor je opredeljen v členu 4(1)(21) Direktive 2014/65/EU; |
| --- | --- |

13.

„regulirani trg“ pomeni regulirani trg, kakor je opredeljen v členu 4(1)(21) Direktive 2014/65/EU;

| 14. | „večstranski sistem trgovanja“ ali „MTF“ pomeni večstranski sistem trgovanja, kakor je opredeljen v členu 4(1)(22) Direktive 2014/65/EU*; |
| --- | --- |

14.

„večstranski sistem trgovanja“ ali „MTF“ pomeni večstranski sistem trgovanja, kakor je opredeljen v členu 4(1)(22) Direktive 2014/65/EU*;

| 15. | „organiziran sistem trgovanja“ ali „OTF“ pomeni organiziran sistem trgovanja, kakor je opredeljen v členu 4(1)(23) Direktive 2014/65/EU; |
| --- | --- |

15.

„organiziran sistem trgovanja“ ali „OTF“ pomeni organiziran sistem trgovanja, kakor je opredeljen v členu 4(1)(23) Direktive 2014/65/EU;

| 16. | „mesto trgovanja“ pomeni mesto trgovanja, kakor je opredeljeno v členu 4(1)(24) Direktive 2014/65/EU*; |
| --- | --- |

16.

„mesto trgovanja“ pomeni mesto trgovanja, kakor je opredeljeno v členu 4(1)(24) Direktive 2014/65/EU*;

| 17. | „likvidni trg“ pomeni:






  (a) | za namene členov 9, 11 in 18, trg finančnega instrumenta ali razreda finančnih instrumentov, na katerem so stalno prisotni pripravljeni kupci in prodajalci, trg pa se ocenjuje v skladu z naslednjimi merili, ob upoštevanju specifičnih tržnih struktur določenega finančnega instrumenta ali določenega razreda finančnih instrumentov:






  (i) | povprečna pogostost in obseg poslov v različnih tržnih pogojih, ob upoštevanju narave in življenjskega cikla produktov razreda finančnega instrumenta; |
| --- | --- | --- | --- |

17.

„likvidni trg“ pomeni:

(a)

za namene členov 9, 11 in 18, trg finančnega instrumenta ali razreda finančnih instrumentov, na katerem so stalno prisotni pripravljeni kupci in prodajalci, trg pa se ocenjuje v skladu z naslednjimi merili, ob upoštevanju specifičnih tržnih struktur določenega finančnega instrumenta ali določenega razreda finančnih instrumentov:

(i)

povprečna pogostost in obseg poslov v različnih tržnih pogojih, ob upoštevanju narave in življenjskega cikla produktov razreda finančnega instrumenta;

| (ii) | število in vrsta udeležencev na trgu, vključno z razmerjem med udeleženci na trgu in finančnimi instrumenti za posamičen produkt, s katerimi se trguje; |
| --- | --- |

(ii)

število in vrsta udeležencev na trgu, vključno z razmerjem med udeleženci na trgu in finančnimi instrumenti za posamičen produkt, s katerimi se trguje;

| (iii) | povprečna velikost razponov, kjer je na voljo; |
| --- | --- |

(iii)

povprečna velikost razponov, kjer je na voljo;

| (b) | za namene členov 4, 5 in 14, trg za finančni instrument, s katerim se trguje vsakodnevno, če je trg ocenjen v skladu z naslednjimi merili:






  (i) | prosti obtok; |
| --- | --- | --- |

(b)

za namene členov 4, 5 in 14, trg za finančni instrument, s katerim se trguje vsakodnevno, če je trg ocenjen v skladu z naslednjimi merili:

(i)

prosti obtok;

| (ii) | povprečno dnevno število poslov z zadevnimi finančnimi instrumenti; |
| --- | --- |

(ii)

povprečno dnevno število poslov z zadevnimi finančnimi instrumenti;

| (iii) | povprečni dnevni promet z zadevnimi finančnimi instrumenti; |
| --- | --- |

(iii)

povprečni dnevni promet z zadevnimi finančnimi instrumenti;

| 18. | „pristojni organ“ pomeni pristojni organ, kakor je opredeljen v členu 2(1)(26) Direktive 2014/65/EU; |
| --- | --- |

18.

„pristojni organ“ pomeni pristojni organ, kakor je opredeljen v členu 2(1)(26) Direktive 2014/65/EU;

| 19. | „kreditna institucija“ pomeni kreditno institucijo, kakor je opredeljena v členu 4(1)(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (20); |
| --- | --- |

19.

„kreditna institucija“ pomeni kreditno institucijo, kakor je opredeljena v členu 4(1)(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (20);

| 20. | „podružnica“ pomeni podružnico, kakor je opredeljena v členu 4(1)(30) Direktive 2014/65/EU; |
| --- | --- |

20.

„podružnica“ pomeni podružnico, kakor je opredeljena v členu 4(1)(30) Direktive 2014/65/EU;

| 21. | „tesna povezanost“ pomeni tesno povezanost, kakor je opredeljena v členu 4(1)(35) Direktive 2014/65/EU; |
| --- | --- |

21.

„tesna povezanost“ pomeni tesno povezanost, kakor je opredeljena v členu 4(1)(35) Direktive 2014/65/EU;

| 22. | „upravljalni organ“ pomeni upravljalni organ, kakor je opredeljen v členu 4(1)(36) Direktive 2014/65/EU; |
| --- | --- |

22.

„upravljalni organ“ pomeni upravljalni organ, kakor je opredeljen v členu 4(1)(36) Direktive 2014/65/EU;

| 23. | „strukturirana vloga“ pomeni strukturirano vlogo, kakor je opredeljena v členu 4(1)(43) Direktive 2014/65/EU; |
| --- | --- |

23.

„strukturirana vloga“ pomeni strukturirano vlogo, kakor je opredeljena v členu 4(1)(43) Direktive 2014/65/EU;

| 24. | „prenosljivi vrednostni papirji“ pomenijo prenosljive vrednostne papirje, kakor so opredeljeni v členu 4(1)(44) Direktive 2014/65/EU: |
| --- | --- |

24.

„prenosljivi vrednostni papirji“ pomenijo prenosljive vrednostne papirje, kakor so opredeljeni v členu 4(1)(44) Direktive 2014/65/EU:

| 25. | „potrdila o lastništvu“ pomeni potrdila o lastništvu, kakor so opredeljena v členu 4(1)(45) Direktive 2014/65/EU; |
| --- | --- |

25.

„potrdila o lastništvu“ pomeni potrdila o lastništvu, kakor so opredeljena v členu 4(1)(45) Direktive 2014/65/EU;

| 26. | „investicijski sklad, s katerim se trguje na borzi“ ali „ETF“ pomeni investicijski sklad, s katerim se trguje na borzi, kakor je opredeljen v členu 4(1)(46) Direktive 2014/65/EU; |
| --- | --- |

26.

„investicijski sklad, s katerim se trguje na borzi“ ali „ETF“ pomeni investicijski sklad, s katerim se trguje na borzi, kakor je opredeljen v členu 4(1)(46) Direktive 2014/65/EU;

| 27. | „certifikati“ pomeni vrednostne papirje, s katerimi se lahko trguje na kapitalskih trgih in ki se v primeru odplačila naložbe s strani izdajatelja uvrščajo pred delnicami, vendar za instrumenti nezavarovanih obveznic in drugimi podobnimi instrumenti; |
| --- | --- |

27.

„certifikati“ pomeni vrednostne papirje, s katerimi se lahko trguje na kapitalskih trgih in ki se v primeru odplačila naložbe s strani izdajatelja uvrščajo pred delnicami, vendar za instrumenti nezavarovanih obveznic in drugimi podobnimi instrumenti;

| 28. | „strukturirani finančni produkti“ pomeni vrednostne papirje, ki so oblikovani za listinjenje in prenos kreditnega tveganja, povezanega s skladom finančnih sredstev in dajejo lastniku vrednostnih papirjev pravico do prejemanja rednih plačil, ki so odvisna od denarnega toka, ki izhaja iz osnovnih sredstev; |
| --- | --- |

28.

„strukturirani finančni produkti“ pomeni vrednostne papirje, ki so oblikovani za listinjenje in prenos kreditnega tveganja, povezanega s skladom finančnih sredstev in dajejo lastniku vrednostnih papirjev pravico do prejemanja rednih plačil, ki so odvisna od denarnega toka, ki izhaja iz osnovnih sredstev;

| 29. | „izvedeni finančni instrumenti“ pomeni tiste finančne instrumente, ki so opredeljeni v točki 44(c) člena 4(1) Direktive 2014/65/EU in so navedeni v oddelku C(4) do (10) Priloge I k navedeni direktivi; |
| --- | --- |

29.

„izvedeni finančni instrumenti“ pomeni tiste finančne instrumente, ki so opredeljeni v točki 44(c) člena 4(1) Direktive 2014/65/EU in so navedeni v oddelku C(4) do (10) Priloge I k navedeni direktivi;

| 30. | „izvedeni finančni instrumenti na blago“ pomeni finančne instrumente, ki so opredeljeni v točki 44(c) člena 4(1) Direktive 2014/65/EU v zvezi z blagom ali podlago iz oddelka C(10) Priloge I ali iz točk (5), (6), (7) in (10) oddelka C Priloge I k Direktivi 2014/65/EU; |
| --- | --- |

30.

„izvedeni finančni instrumenti na blago“ pomeni finančne instrumente, ki so opredeljeni v točki 44(c) člena 4(1) Direktive 2014/65/EU v zvezi z blagom ali podlago iz oddelka C(10) Priloge I ali iz točk (5), (6), (7) in (10) oddelka C Priloge I k Direktivi 2014/65/EU;

| 31. | „CNS“ pomeni CNS v smislu člena 2(1) Uredbe (EU) št. 648/2012; |
| --- | --- |

31.

„CNS“ pomeni CNS v smislu člena 2(1) Uredbe (EU) št. 648/2012;

| 32. | „izvedeni finančni instrument, s katerim se trguje na borzi“ pomeni izvedeni finančni instrument, s katerim se trguje na reguliranem trgu ali trgu tretje države, ki šteje za enakovrednega reguliranemu trgu v skladu s členom 28 te uredbe, in kot tak ne spada v opredelitev izvedenega finančnega instrumenta OTC, kakor je opredeljen v členu 2(7) Uredbe (EU) št. 648/2012; |
| --- | --- |

32.

„izvedeni finančni instrument, s katerim se trguje na borzi“ pomeni izvedeni finančni instrument, s katerim se trguje na reguliranem trgu ali trgu tretje države, ki šteje za enakovrednega reguliranemu trgu v skladu s členom 28 te uredbe, in kot tak ne spada v opredelitev izvedenega finančnega instrumenta OTC, kakor je opredeljen v členu 2(7) Uredbe (EU) št. 648/2012;

| 33. | „navedbe interesov, na podlagi katerih je mogoče ukrepati“ pomeni sporočilo enega od članov ali udeležencev drugemu članu ali udeležencu v sistemu trgovanja v zvezi z razpoložljivim trgovskim interesom, ki vsebuje vse potrebne informacije za sklenitev dogovora o trgovanju; |
| --- | --- |

33.

„navedbe interesov, na podlagi katerih je mogoče ukrepati“ pomeni sporočilo enega od članov ali udeležencev drugemu članu ali udeležencu v sistemu trgovanja v zvezi z razpoložljivim trgovskim interesom, ki vsebuje vse potrebne informacije za sklenitev dogovora o trgovanju;

| 34. | „sistem odobrenih objav“ ali „APA“ pomeni sistem odobrenih objav iz člena 4(1)(52) Direktive 2014/65/EU; |
| --- | --- |

34.

„sistem odobrenih objav“ ali „APA“ pomeni sistem odobrenih objav iz člena 4(1)(52) Direktive 2014/65/EU;

| 35. | „ponudnik stalnih informacij“ ali „CTP“ pomeni ponudnika stalnih informacij, kakor je opredeljen v členu 4(1)(53) Direktive 2014/65/EU; |
| --- | --- |

35.

„ponudnik stalnih informacij“ ali „CTP“ pomeni ponudnika stalnih informacij, kakor je opredeljen v členu 4(1)(53) Direktive 2014/65/EU;

| 36. | „odobreni mehanizem poročanja“ ali „ARM“ pomeni odobreni mehanizem poročanja, kakor je opredeljen v členu 4(1)(54) Direktive 2014/65/EU; |
| --- | --- |

36.

„odobreni mehanizem poročanja“ ali „ARM“ pomeni odobreni mehanizem poročanja, kakor je opredeljen v členu 4(1)(54) Direktive 2014/65/EU;

| 37. | „matična država članica“ pomeni matično državo članico, kakor je opredeljena v členu 4(1)(55) Direktive 2014/65/EU; |
| --- | --- |

37.

„matična država članica“ pomeni matično državo članico, kakor je opredeljena v členu 4(1)(55) Direktive 2014/65/EU;

| 38. | „država članica gostiteljica“ pomeni državo članico gostiteljico, kakor je opredeljena v členu 4(1)(56) Direktive 2014/65/EU; |
| --- | --- |

38.

„država članica gostiteljica“ pomeni državo članico gostiteljico, kakor je opredeljena v členu 4(1)(56) Direktive 2014/65/EU;

| 39. | „referenčno merilo“ pomeni katero koli stopnjo, indeks ali znesek, ki je dan na voljo javnosti ali objavljen, in se periodično ali redno računa z uporabo enačbe za vrednost ali na osnovi vrednosti enega ali več osnovnih sredstev ali cen, vključno s predvidenimi cenami, dejanskimi ali predvidenimi obrestnimi merami ali drugimi vrednostmi ali statističnimi raziskavami, ter glede na katero se določi plačljivi znesek na podlagi finančnega instrumenta ali vrednosti finančnega instrumenta; |
| --- | --- |

39.

„referenčno merilo“ pomeni katero koli stopnjo, indeks ali znesek, ki je dan na voljo javnosti ali objavljen, in se periodično ali redno računa z uporabo enačbe za vrednost ali na osnovi vrednosti enega ali več osnovnih sredstev ali cen, vključno s predvidenimi cenami, dejanskimi ali predvidenimi obrestnimi merami ali drugimi vrednostmi ali statističnimi raziskavami, ter glede na katero se določi plačljivi znesek na podlagi finančnega instrumenta ali vrednosti finančnega instrumenta;

| 40. | „dogovor o interoperabilnosti“ pomeni dogovor o interoperabilnosti, kakor je opredeljen v členu 2(12) Uredbe (EU) št. 648/2012; |
| --- | --- |

40.

„dogovor o interoperabilnosti“ pomeni dogovor o interoperabilnosti, kakor je opredeljen v členu 2(12) Uredbe (EU) št. 648/2012;

| 41. | „finančna institucija tretje države“ pomeni subjekt, ki ima sedež v tretji državi in je pooblaščen ali ima v skladu z zakonodajo te tretje države dovoljenje za opravljanje katerih koli storitev ali dejavnosti iz Direktive 2013/36/EU, Direktive 2014/65/EU, Direktive 2009/138/ES Evropskega Parlamenta in Sveta (21), Direktive 2009/65/ES Evropskega Parlamenta in Sveta (22), Direktive 2003/41/ES Evropskega Parlamenta in Sveta (23) ali Direktive 2011/61/EU Evropskega Parlamenta in Sveta (24); |
| --- | --- |

41.

„finančna institucija tretje države“ pomeni subjekt, ki ima sedež v tretji državi in je pooblaščen ali ima v skladu z zakonodajo te tretje države dovoljenje za opravljanje katerih koli storitev ali dejavnosti iz Direktive 2013/36/EU, Direktive 2014/65/EU, Direktive 2009/138/ES Evropskega Parlamenta in Sveta (21), Direktive 2009/65/ES Evropskega Parlamenta in Sveta (22), Direktive 2003/41/ES Evropskega Parlamenta in Sveta (23) ali Direktive 2011/61/EU Evropskega Parlamenta in Sveta (24);

| 42. | „podjetje tretje države“ pomeni podjetje tretje države, kakor je opredeljeno v členu 4(1)(57) Direktive 2014/65/EU; |
| --- | --- |

42.

„podjetje tretje države“ pomeni podjetje tretje države, kakor je opredeljeno v členu 4(1)(57) Direktive 2014/65/EU;

| 43. | „energetski proizvod na debelo“ pomeni energetski proizvod na debelo, kakor je opredeljen v členu 2(4) Uredbe (EU) št. 1227/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (25); |
| --- | --- |

43.

„energetski proizvod na debelo“ pomeni energetski proizvod na debelo, kakor je opredeljen v členu 2(4) Uredbe (EU) št. 1227/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (25);

| 44. | „izvedeni finančni instrumenti na kmetijske proizvode“ pomeni izvedene pogodbe v zvezi s proizvodi, naštetimi v členu 1 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (26) ter delih I do XX in XXIV/1 Priloge I k navedeni uredbi; |
| --- | --- |

44.

„izvedeni finančni instrumenti na kmetijske proizvode“ pomeni izvedene pogodbe v zvezi s proizvodi, naštetimi v členu 1 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (26) ter delih I do XX in XXIV/1 Priloge I k navedeni uredbi;

| 45. | „drobitev likvidnosti“ pomeni, primer ko:






  (a) | udeleženci na mestu trgovanja ne morejo skleniti posla z enim ali več drugimi udeleženci na tem mestu, ker ni ureditve kliringa, do katere imajo dostop vsi udeleženci; ali |
| --- | --- | --- |

45.

„drobitev likvidnosti“ pomeni, primer ko:

(a)

udeleženci na mestu trgovanja ne morejo skleniti posla z enim ali več drugimi udeleženci na tem mestu, ker ni ureditve kliringa, do katere imajo dostop vsi udeleženci; ali

| (b) | bi bili klirinški član ali njegove stranke prisiljeni ohranjati svoje pozicije v finančnem instrumentu v več kot eni CNS, kar omeji možnosti za netiranje finančnih izpostavljenosti; |
| --- | --- |

(b)

bi bili klirinški član ali njegove stranke prisiljeni ohranjati svoje pozicije v finančnem instrumentu v več kot eni CNS, kar omeji možnosti za netiranje finančnih izpostavljenosti;

| 46. | „državni vrednostni papir“ pomeni državni vrednostni papir, kakor je opredeljen v členu 4(1)(61) Direktive 2014/65/EU; |
| --- | --- |

46.

„državni vrednostni papir“ pomeni državni vrednostni papir, kakor je opredeljen v členu 4(1)(61) Direktive 2014/65/EU;

| 47. | „stiskanje portfelja“ pomeni storitev zmanjševanja tveganja, pri kateri dve ali več nasprotnih strank v celoti ali delno likvidira nekatere ali vse izvedene finančne instrumente, ki so jih predložile za vključitev v stiskanje portfelja, likvidirani izvedeni finančni instrumenti pa se nadomestijo z drugim izvedenim finančnim instrumentom, katerega skupna nominalna vrednost je nižja od skupne nominalne vrednosti likvidiranih izvedenih finančnih instrumentov. |
| --- | --- |

47.

„stiskanje portfelja“ pomeni storitev zmanjševanja tveganja, pri kateri dve ali več nasprotnih strank v celoti ali delno likvidira nekatere ali vse izvedene finančne instrumente, ki so jih predložile za vključitev v stiskanje portfelja, likvidirani izvedeni finančni instrumenti pa se nadomestijo z drugim izvedenim finančnim instrumentom, katerega skupna nominalna vrednost je nižja od skupne nominalne vrednosti likvidiranih izvedenih finančnih instrumentov.

2.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 50 za določitev nekaterih tehničnih elementov opredelitev iz odstavka za njihovo prilagoditev razvoju trga.

NASLOV II

PREGLEDNOST ZA MESTA TRGOVANJA

POGLAVJE 1

Preglednost za lastniške instrumente

Člen 3

Zahteve po preglednosti pred trgovanjem za mesta trgovanja v zvezi z delnicami, potrdili o lastništvu, ETF, certifikati in drugimi podobnimi finančnimi instrumenti

1.   Upravljavci trga in investicijska podjetja, ki upravljajo mesto trgovanja, objavijo trenutne ponujene nakupne in prodajne cene ter globino trgovskih interesov pri teh cenah, ki se oglašujejo prek njihovih sistemov za delnice, potrdila o lastništvu, investicijske sklade, a katerimi se trguje na borzi, certifikate in druge podobne finančne instrumente, s katerimi se trguje na mestu trgovanja. Ta zahteva se uporablja tudi za navedbe interesov, na podlagi katerih je mogoče ukrepati. Upravljavci trga in investicijska podjetja, ki upravljajo mesto trgovanja, zagotavljajo, da so te informacije v času običajnih ur trgovanja stalno na voljo javnosti.

2.   Zahteve po preglednosti iz odstavka 1 se izračunajo za različne vrste sistemov trgovanja, vključno s sistemom za združevanje naročil, sistemom na podlagi ponudb, hibridnim sistemom ter sistemom na podlagi rednih dražb.

3.   Upravljavci trga in investicijska podjetja, ki upravljajo mesto trgovanja, investicijskim podjetjem, ki so v skladu s členom 14 obvezana objavljati svoje ponudbe glede delnic, potrdil o lastništvu, ETF, certifikatov in drugih podobnih finančnih instrumentov, ob razumnih poslovnih pogojih in na nediskriminatoren način zagotovijo dostop do sistemov, ki jih uporabljajo za objavljanje informacij iz odstavka 1.

Člen 4

Opustitve za lastniške instrumente

1.   Pristojni organi lahko opustijo obveznost upravljavcev trga in investicijskih podjetij, ki upravljajo mesto trgovanja, da objavijo informacije iz člena 3(1) za:

| (a) | sisteme, ki združujejo naročila in temeljijo na metodologiji trgovanja, po kateri se cena finančnega instrumenta iz člena 3(1) pridobi iz mesta trgovanja, kjer je bil ta finančni instrument prvič uvrščen v trgovanje, ali najpomembnejšega trga, kar zadeva likvidnost, kjer je navedena referenčna cena splošno dostopno objavljena in je po mnenju udeležencev na trgu zanesljiva. Nadaljnja uporaba te opustitve je odvisna od pogojev iz člena 5; |
| --- | --- |

(a)

sisteme, ki združujejo naročila in temeljijo na metodologiji trgovanja, po kateri se cena finančnega instrumenta iz člena 3(1) pridobi iz mesta trgovanja, kjer je bil ta finančni instrument prvič uvrščen v trgovanje, ali najpomembnejšega trga, kar zadeva likvidnost, kjer je navedena referenčna cena splošno dostopno objavljena in je po mnenju udeležencev na trgu zanesljiva. Nadaljnja uporaba te opustitve je odvisna od pogojev iz člena 5;

| (b) | sisteme, ki formalizirajo posle, dogovorjene v pogajanjih, ki:






  (i) | so opravljeni znotraj trenutnega tehtanega razpona, ki vpliva na knjigo naročil ali ponudbe vzdrževalcev trga mesta trgovanja, ki upravljajo zadevni sistem in so odvisni od pogojev iz člena 5, ali |
| --- | --- | --- |

(b)

sisteme, ki formalizirajo posle, dogovorjene v pogajanjih, ki:

(i)

so opravljeni znotraj trenutnega tehtanega razpona, ki vpliva na knjigo naročil ali ponudbe vzdrževalcev trga mesta trgovanja, ki upravljajo zadevni sistem in so odvisni od pogojev iz člena 5, ali

| (ii) | so v obliki nelikvidne delnice, potrdila o lastništvu, ETF, certifikata ali drugega podobnega finančnega instrumenta, ki ne spada v pomen likvidnega trga in se opravljajo v okviru odstotnega deleža primerne referenčne cene, pri čemer odstotni delež in referenčno ceno vnaprej določi upravljavec sistema; ali |
| --- | --- |

(ii)

so v obliki nelikvidne delnice, potrdila o lastništvu, ETF, certifikata ali drugega podobnega finančnega instrumenta, ki ne spada v pomen likvidnega trga in se opravljajo v okviru odstotnega deleža primerne referenčne cene, pri čemer odstotni delež in referenčno ceno vnaprej določi upravljavec sistema; ali

| (iii) | za katere veljajo drugi pogoji kot trenutna tržna cena tega finančnega instrumenta; |
| --- | --- |

(iii)

za katere veljajo drugi pogoji kot trenutna tržna cena tega finančnega instrumenta;

| (c) | naročila, ki so velika v primerjavi z običajno tržno velikostjo; |
| --- | --- |

(c)

naročila, ki so velika v primerjavi z običajno tržno velikostjo;

| (d) | naročila, ki so v sistemu za upravljanje naročil mesta trgovanja do njihovega razkritja. |
| --- | --- |

(d)

naročila, ki so v sistemu za upravljanje naročil mesta trgovanja do njihovega razkritja.

2.   Referenčna cena iz odstavka 1(a) se izračuna s pridobitvijo:

| (a) | srednje vrednosti veljavnih nakupnih in prodajnih cen mesta trgovanja, kjer je bil ta finančni instrument prvič uvrščen v trgovanje, ali najpomembnejšega trga, kar zadeva likvidnost; ali |
| --- | --- |

(a)

srednje vrednosti veljavnih nakupnih in prodajnih cen mesta trgovanja, kjer je bil ta finančni instrument prvič uvrščen v trgovanje, ali najpomembnejšega trga, kar zadeva likvidnost; ali

| (b) | kadar cena iz točke (a) ni na voljo, začetna ali končna cena v zadevnem trgovanju. |
| --- | --- |

(b)

kadar cena iz točke (a) ni na voljo, začetna ali končna cena v zadevnem trgovanju.

Naročila se sklicujejo na cene iz točke (b) zunaj kontinuirane faze zadevnega trgovanja.

3.   Kadar mesta trgovanja upravljajo sisteme, ki formalizirajo posle, dogovorjene v pogajanjih v skladu z odstavkom 1(b)(i):

| (a) | se ti posli opravijo v skladu s pravili mesta trgovanja; |
| --- | --- |

(a)

se ti posli opravijo v skladu s pravili mesta trgovanja;

| (b) | mesto trgovanja zagotovi, da so vzpostavljene ureditve, sistemi in postopki za preprečevanje in zaznavanje zlorab trga ali poskusov zlorab trga v zvezi z dogovorjenimi posli v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 596/2014; |
| --- | --- |

(b)

mesto trgovanja zagotovi, da so vzpostavljene ureditve, sistemi in postopki za preprečevanje in zaznavanje zlorab trga ali poskusov zlorab trga v zvezi z dogovorjenimi posli v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 596/2014;

| (c) | mesto trgovanja vzpostavi, vzdržuje in izvaja sisteme za ugotavljanje poskusov, da se z opustitvijo zaobidejo druge zahteve iz te uredbe ali Direktive 2014/65/EU, ter o poskusih poroča pristojnemu organu. |
| --- | --- |

(c)

mesto trgovanja vzpostavi, vzdržuje in izvaja sisteme za ugotavljanje poskusov, da se z opustitvijo zaobidejo druge zahteve iz te uredbe ali Direktive 2014/65/EU, ter o poskusih poroča pristojnemu organu.

Kadar pristojni organ odobri opustitev v skladu z odstavkom 1(b)(i) ali (iii), ta pristojni organ spremlja, kako mesto trgovanja uporablja opustitev, da zagotovi, da se pogoji za uporabo opustitve upoštevajo.

4.   Pred odobritvijo opustitve v skladu z odstavkom 1 pristojni organi uradno obvestijo ESMA in druge pristojne organe o predvideni uporabi vsake posamezne opustitve in predložijo obrazložitev glede njihovega delovanja, vključno s podrobnostmi o mestu trgovanja, kadar je referenčna cena oblikovana, kot je navedeno v odstavku 1(a). Namero o odobritvi opustitve je treba priglasiti najmanj štiri mesece pred načrtovanim začetkom veljavnosti opustitve. V dveh mesecih od prejema uradnega obvestila predloži ESMA zadevnemu pristojnemu organu nezavezujoče mnenje, v katerem oceni združljivost posamezne opustitve z zahtevami iz odstavka 1, ki so opredeljene v regulativnem tehničnem standardu, sprejetem v skladu z odstavkom 6. Kadar zadevni pristojni organ odobri opustitev in se pristojni organ druge države članice ne strinja, lahko zadevni pristojni organ o zadevi obvesti ESMA, ki lahko ukrepa v skladu s pooblastili, ki so mu bila dodeljena v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1095/2010. ESMA spremlja uporabo opustitev in Komisiji predloži letno poročilo o njihovi uporabi v praksi.

5.   Pristojni organ lahko na lastno pobudo ali na zahtevo drugega pristojnega organa prekliče opustitev, odobreno v skladu z odstavkom 1, kot je določeno v odstavku 6, če ugotovi, da se opustitev uporablja v nasprotju s prvotnim namenom, ali če meni, da se opustitev uporablja za izogibanje zahtevam, določenim v tem členu.

Pristojni organi uradno obvestijo ESMA in druge pristojne organe o takšnem umiku ter navedejo vse razloge za svojo odločitev.

6.   ESMA pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov, ki določajo:

| (a) | razpon ponujenih nakupnih in prodajnih cen ali določenih ponudb vzdrževalcev trga ter globino trgovskih interesov pri teh cenah, ki jih je treba objaviti za vsak zadevni razred finančnega instrumenta v skladu s členom 3(1), pri čemer se upošteva potreben izračun za različne vrste sistemov trgovanja, kot je navedeno v členu 3(2); |
| --- | --- |

(a)

razpon ponujenih nakupnih in prodajnih cen ali določenih ponudb vzdrževalcev trga ter globino trgovskih interesov pri teh cenah, ki jih je treba objaviti za vsak zadevni razred finančnega instrumenta v skladu s členom 3(1), pri čemer se upošteva potreben izračun za različne vrste sistemov trgovanja, kot je navedeno v členu 3(2);

| (b) | najpomembnejši trg, kar zadeva likvidnost finančnega instrumenta v skladu z odstavkom 1(a); |
| --- | --- |

(b)

najpomembnejši trg, kar zadeva likvidnost finančnega instrumenta v skladu z odstavkom 1(a);

| (c) | posebne značilnosti posla, dogovorjenega v pogajanjih, v zvezi z različnimi načini, na katere lahko član ali udeleženec mesta trgovanja opravi tak posel; |
| --- | --- |

(c)

posebne značilnosti posla, dogovorjenega v pogajanjih, v zvezi z različnimi načini, na katere lahko član ali udeleženec mesta trgovanja opravi tak posel;

| (d) | posle, dogovorjene v pogajanjih, ki ne prispevajo k oblikovanju cen in ki izkoriščajo opustitev iz odstavka 1(b)(iii); |
| --- | --- |

(d)

posle, dogovorjene v pogajanjih, ki ne prispevajo k oblikovanju cen in ki izkoriščajo opustitev iz odstavka 1(b)(iii);

| (e) | obseg naročil, ki so velika, ter vrsto in najmanjši obseg naročil, ki so v sistemu za upravljanje naročil mesta trgovanja do njihovega razkritja in pri katerih se lahko opusti razkritje pred trgovanjem iz odstavka 1, za vsak zadevni razred finančnega instrumenta. |
| --- | --- |

(e)

obseg naročil, ki so velika, ter vrsto in najmanjši obseg naročil, ki so v sistemu za upravljanje naročil mesta trgovanja do njihovega razkritja in pri katerih se lahko opusti razkritje pred trgovanjem iz odstavka 1, za vsak zadevni razred finančnega instrumenta.

ESMA te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 3. julija 2015.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

7.   Oprostitve, ki jih odobrijo pristojni organi v skladu s členoma 29(2) in 44(2) Direktive 2004/39/ES in členi 18, 19 in 20 Uredbe (ES) št. 1287/2006 pred 3. januarjem 2017 preuči ESMA do 3. januarja 2019. ESMA izda mnenje zadevnemu pristojnemu organu, v katerem oceni stalno združljivost vsake od teh opustitev z zahtevami, določenimi v tej uredbi in v delegiranih aktih in regulativnih tehničnih standardih na podlagi te uredbe.

Člen 5

Mehanizem največjega obsega

1.   Da se zagotovi, da uporaba opustitev iz člena 4(1)(a) in 4(1)(b)(i) ne bi neupravičeno škodila oblikovanju cen, je trgovanje na podlagi teh opustitev omejeno, kot sledi:

| (a) | odstotek trgovanja s finančnim instrumentom, ki se izvaja na mestu trgovanja na podlagi teh opustitev, je omejen na 4 % celotnega obsega trgovanja s tem finančnim instrumentom na vseh mestih trgovanja v Uniji v preteklih 12 mesecih; |
| --- | --- |

(a)

odstotek trgovanja s finančnim instrumentom, ki se izvaja na mestu trgovanja na podlagi teh opustitev, je omejen na 4 % celotnega obsega trgovanja s tem finančnim instrumentom na vseh mestih trgovanja v Uniji v preteklih 12 mesecih;

| (b) | celoten obseg trgovanja v Uniji s finančnim instrumentom, ki se izvaja na podlagi teh opustitev, je omejen na 8 % celotnega obsega trgovanja s tem finančnim instrumentom na vseh mestih trgovanja v Uniji v preteklih 12 mesecih. |
| --- | --- |

(b)

celoten obseg trgovanja v Uniji s finančnim instrumentom, ki se izvaja na podlagi teh opustitev, je omejen na 8 % celotnega obsega trgovanja s tem finančnim instrumentom na vseh mestih trgovanja v Uniji v preteklih 12 mesecih.

Ta mehanizem največjega obsega se ne uporablja za posle, dogovorjene v pogajanjih, ki so v obliki delnice, potrdila o lastništvu, ETF, certifikata ali drugega podobnega finančnega instrumenta, za katere ni likvidnega trga, kot je opredeljen v skladu s členom 2(1)(17)(b), in se opravljajo v okviru odstotnega deleža primerne referenčne cene, kot je opredeljeno v členu 4(1)(b)(ii), ali za posle, dogovorjene v pogajanjih, za katere veljajo drugi pogoji kot trenutna tržna cena tega finančnega instrumenta, kot je opredeljeno v členu 4(1)(b)(iii).

2.   Če odstotek trgovanja s finančnim instrumentom, ki se izvaja na mestu trgovanja na podlagi opustitev, preseže omejitev iz odstavka 1(a), pristojni organ, ki je odobril uporabo teh opustitev na tem mestu, v dveh delovnih dneh za šest mesecev začasno prekine njihovo uporabo na tem mestu s tem finančnim instrumentom na podlagi podatkov, ki jih objavi ESMA, v skladu z odstavkom 4.

3.   Če odstotek trgovanja s finančnim instrumentom, ki se izvaja na vseh mestih trgovanja v Uniji na podlagi teh opustitev, preseže omejitev iz odstavka 1(b), vsi pristojni organi v dveh delovnih dneh za šest mesecev začasno prekinejo uporabo teh opustitev v Uniji.

4.   ESMA v petih delovnih dneh po koncu vsakega koledarskega meseca objavi celoten obseg trgovanja v Uniji za vsak finančni instrument v preteklem 12-mesečnem obdobju, odstotek trgovanja s finančnim instrumentom, ki se izvaja v Uniji na podlagi teh opustitev in na vsakem mestu trgovanja v preteklem 12-mesečnem obdobju, ter metodologijo, ki se uporablja za izračun teh odstotkov.

5.   Če v poročilu iz odstavka 4 odkrije mesto trgovanja, kjer je obseg trgovanja s katerim koli finančnim instrumentom, ki se izvaja na podlagi opustitev, presegel 3,75 % celotnega obsega trgovanja v Uniji s tem finančnim instrumentom v preteklem 12-mesečnem obdobju, ESMA v petih delovnih dneh po 15. dnevu koledarskega meseca, v katerem je bilo objavljeno poročilo iz odstavka 4, objavi dodatno poročilo. To poročilo vsebuje informacije iz odstavka 4 v zvezi s finančnimi instrumenti, pri katerih je bil presežen prag 3,75 %.

6.   Kadar ESMA v poročilu iz odstavka 4 ugotovi, da je celoten obseg trgovanja v Uniji s katerim koli finančnim instrumentom, ki se izvaja na podlagi opustitev, presegel 7,75 % celotnega obsega trgovanja v Uniji s tem finančnim instrumentom v preteklem 12-mesečnem obdobju, v petih delovnih dneh po 15. dnevu koledarskega meseca, v katerem je bilo objavljeno poročilo iz odstavka 4, objavi dodatno poročilo. To poročilo vsebuje informacije iz odstavka 4 v zvezi s finančnimi instrumenti, pri katerih je bil presežen prag 7,75 %.

7.   Za zagotovitev zanesljive podlage za spremljanje trgovanja, ki poteka na podlagi teh opustitev, in za ugotavljanje, ali so bile omejitve iz odstavka 1 presežene, morajo upravljavci mest trgovanja vzpostaviti sisteme in postopke, da se:

| (a) | omogoči identifikacija vseh poslov, ki so bili izvedeni na njihovem mestu na podlagi teh opustitev, ter |
| --- | --- |

(a)

omogoči identifikacija vseh poslov, ki so bili izvedeni na njihovem mestu na podlagi teh opustitev, ter

| (b) | zagotovi, da se v nobenem primeru ne preseže dovoljeni odstotek trgovanja, omogočenega na podlagi teh opustitev, kot je opredeljeno v odstavku 1(a). |
| --- | --- |

(b)

zagotovi, da se v nobenem primeru ne preseže dovoljeni odstotek trgovanja, omogočenega na podlagi teh opustitev, kot je opredeljeno v odstavku 1(a).

8.   Obdobje za objavo podatkov o trgovanju s strani ESMA, za katerega se spremlja trgovanje s finančnim instrumentom na podlagi teh opustitev, se začne 3. januarja 2016. Pristojni organi so brez poseganja v člen 4(5) pooblaščeni za začasno prekinitev uporabe teh opustitev od datuma začetka uporabe te uredbe, zatem pa vsak mesec.

9.   ESMA oblikuje osnutke regulativnih tehničnih standardov, da določi metodo, vključno z označevanjem poslov, v skladu s katero zbira, izračunava in objavlja podatke o poslih, kot je opredeljeno v odstavku 4, da se zagotovi natančno merjenje celotnega obsega trgovanja za vsak finančni instrument in odstotkov trgovanja, ki uporablja te opustitve v Uniji in za vsako mesto trgovanja.

ESMA te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 3. julija 2015.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 6

Zahteve po preglednosti po trgovanju za mesta trgovanja v zvezi z delnicami, potrdili o lastništvu, ETF, certifikati in drugimi podobnimi finančnimi instrumenti

1.   Upravljavci trga in investicijska podjetja, ki upravljajo mesto trgovanja, objavijo ceno, obseg in čas izvršenih poslov v zvezi z delnicami, potrdili o lastništvu, ETF, certifikati in drugimi podobnimi finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na tem mestu trgovanja. Upravljavci trga in investicijska podjetja, ki upravljajo mesto trgovanja, objavljajo podrobnosti vseh teh poslov čim bolj sprotno, kolikor je to tehnično izvedljivo.

2.   Upravljavci trga in investicijska podjetja, ki upravljajo mesto trgovanja, investicijskim podjetjem, ki so v skladu s členom 20 obvezana objavljati podrobnosti o svojih poslih z delnicami, potrdili o lastništvu, ETF, certifikati in drugimi podobnimi finančnimi instrumenti, ob razumnih poslovnih pogojih in na nediskriminatoren način zagotovijo dostop do sistemov, ki jih uporabljajo za objavljanje informacij na podlagi odstavka 1 tega člena.

Člen 7

Pooblastilo za odlog objave

1.   Pristojni organi lahko upravljavce trga in investicijska podjetja, ki upravljajo mesto trgovanja, pooblastijo, da predvidijo odlog objave podrobnosti o poslih na podlagi njihove vrste ali obsega.

Zlasti lahko pristojni organi dovolijo odlog objave podrobnosti glede poslov, ki so veliki v primerjavi z običajnim tržnim obsegom za zadevno delnico, potrdilo o lastništvu, ETF, certifikat ali drug podoben finančni instrument ali za zadevni razred delnice, potrdila o lastništvu, ETF, certifikata ali drugega podobnega finančnega instrumenta.

Upravljavci trga in investicijska podjetja, ki upravljajo mesto trgovanja, od pristojnega organa pridobijo predhodno odobritev predlagane ureditve za odlog objave v zvezi s trgovanjem ter to ureditev jasno razkrijejo udeležencem na trgu in javnosti. ESMA spremlja uporabo te ureditve za odlog objave podrobnosti o trgovanju in Komisiji predloži letno poročilo o njeni uporabi v praksi.

Kadar zadevni pristojni organ odobri odlog objave in se pristojni organ druge države članice z odlogom ne strinja ali se ne strinja z dejansko uporabo odobritve, lahko zadevni pristojni organ o zadevi obvesti ESMA, ki lahko ukrepa v skladu s pooblastili, ki so mu bila dodeljena v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

2.   ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, v katerih tako, da se omogoči objava informacij v skladu s členom 64 Direktive 2014/65/EU, podrobno navede:

| (a) | podrobnosti o poslih, ki jih investicijska podjetja, vključno s sistematičnimi internalizatorji, ter upravljavci trga in investicijska podjetja, ki upravljajo mesto trgovanja, dajo na voljo javnosti za vsak zadevni razred finančnega instrumenta v skladu s členom 6(1), vključno z identifikatorji za različne vrste poslov, objavljenih v skladu s členom 6(1) in členom 20, pri čemer se razlikuje med identifikatorji, ki jih določajo dejavniki, povezani predvsem z vrednotenjem finančnih instrumentov, in identifikatorji, ki jih določajo drugi dejavniki; |
| --- | --- |

(a)

podrobnosti o poslih, ki jih investicijska podjetja, vključno s sistematičnimi internalizatorji, ter upravljavci trga in investicijska podjetja, ki upravljajo mesto trgovanja, dajo na voljo javnosti za vsak zadevni razred finančnega instrumenta v skladu s členom 6(1), vključno z identifikatorji za različne vrste poslov, objavljenih v skladu s členom 6(1) in členom 20, pri čemer se razlikuje med identifikatorji, ki jih določajo dejavniki, povezani predvsem z vrednotenjem finančnih instrumentov, in identifikatorji, ki jih določajo drugi dejavniki;

| (b) | časovne omejitve, ki bi bile v skladu z obveznostjo objave kar se da blizu realnemu času, vključno s primeri trgovanja izven rednega časa trgovanja. |
| --- | --- |

(b)

časovne omejitve, ki bi bile v skladu z obveznostjo objave kar se da blizu realnemu času, vključno s primeri trgovanja izven rednega časa trgovanja.

| (c) | pogoje, pod katerimi se na investicijska podjetja, vključno s sistematičnimi internalizatorji, ter upravljavce trga in investicijska podjetja, ki upravljajo mesto trgovanja, prenese pooblastilo za odlog objave podrobnosti o poslih za vsak zadevni razred finančnega instrumenta v skladu z odstavkom 1 tega člena in členom 20(1); |
| --- | --- |

(c)

pogoje, pod katerimi se na investicijska podjetja, vključno s sistematičnimi internalizatorji, ter upravljavce trga in investicijska podjetja, ki upravljajo mesto trgovanja, prenese pooblastilo za odlog objave podrobnosti o poslih za vsak zadevni razred finančnega instrumenta v skladu z odstavkom 1 tega člena in členom 20(1);

| (d) | merila, ki se uporabijo pri določanju poslov, za katere je zaradi njihovega obsega ali vrste zadevne delnice, vključno z njenim profilom likvidnosti, potrdila o lastništvu, ETF, certifikata ali drugega podobnega finančnega instrumenta odložena objava dovoljena za vsak zadevni razred finančnega instrumenta. |
| --- | --- |

(d)

merila, ki se uporabijo pri določanju poslov, za katere je zaradi njihovega obsega ali vrste zadevne delnice, vključno z njenim profilom likvidnosti, potrdila o lastništvu, ETF, certifikata ali drugega podobnega finančnega instrumenta odložena objava dovoljena za vsak zadevni razred finančnega instrumenta.

ESMA te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 3. julija 2015.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

POGLAVJE 2

Preglednost za nelastniške instrumente

Člen 8

Zahteve po preglednosti pred trgovanjem za mesta trgovanja v zvezi z obveznicami, strukturiranimi finančnimi produkti, pravicami do emisij in izvedenimi finančnimi instrumenti

1.   Upravljavci trga in investicijska podjetja, ki upravljajo mesto trgovanja, objavijo trenutne ponudbene nakupne in prodajne cene ter globino trgovskih interesov pri teh cenah, ki se oglašujejo prek njihovih sistemov za obveznice, strukturirane finančne produkte, pravice do emisij in izvedene finančne instrumente, s katerimi se trguje na mestu trgovanja. Ta zahteva se uporablja tudi za navedbe interesov, na podlagi katerih je mogoče ukrepati. Upravljavci trga in investicijska podjetja, ki upravljajo mesto trgovanja, zagotavljajo, da so te informacije v času običajnih ur trgovanja stalno na voljo javnosti. Obveznost objave ne velja za posle z izvedenimi finančnimi instrumenti nefinančnih nasprotnih strank, pri katerih je mogoče objektivno izmeriti, da zmanjšujejo tveganja, ki so neposredno povezana s poslovno dejavnostjo ali dejavnostjo financiranja zakladnice nefinančne nasprotne stranke ali te skupine.

2.   Zahteve po preglednosti iz odstavka 1 se umerijo za različne vrste sistemov trgovanja, vključno s sistemom knjige naročil, sistemom na podlagi ponudb, hibridnim sistemom, sistemom na podlagi rednih dražb in sistemom za glasovno trgovanje.

3.   Upravljavci trga in investicijska podjetja, ki upravljajo mesto trgovanja, investicijskim podjetjem, ki so v skladu s členom 18 obvezana objavljati svoje ponudbe glede obveznic, strukturiranih finančnih produktov, pravic do emisij in izvedenih finančnih instrumentov, ob razumnih poslovnih pogojih in na nediskriminatoren način zagotovijo dostop do sistemov, ki jih uporabljajo za objavljanje informacij iz odstavka 1.

4.   Kadar je v skladu s členom 9(1)(b) odobrena opustitev, upravljavci trga in investicijska podjetja, ki upravljajo mesto trgovanja, objavijo vsaj okvirne ponudbene nakupne in okvirne prodajne cene pred trgovanjem, ki so blizu ceni trgovskih interesov, ki se oglašujejo prek njihovih sistemov za obveznice, strukturirane finančne produkte, pravice do emisij in izvedene finančne instrumente, s katerimi se trguje na mestu trgovanja. Upravljavci trga in investicijska podjetja, ki upravljajo mesto trgovanja, zagotavljajo, da so te informacije v času običajnih ur trgovanja stalno na voljo javnosti v ustrezni elektronski obliki. S to ureditvijo je zagotovljeno, da so informacije zagotovljene pod razumnimi poslovnimi pogoji in na nediskriminatorni podlagi.

Člen 9

Opustitve za nelastniške instrumente

1.   Pristojni organi lahko opustijo obveznost upravljavcev trga in investicijskih podjetij, ki upravljajo mesto trgovanja, glede objavljanja informacij iz člena 8(1) za:

| (a) | naročila, ki so velika v primerjavi z običajnim tržnim obsegom, in naročila, ki so v sistemu za upravljanje naročil mesta trgovanja do njihovega razkritja; |
| --- | --- |

(a)

naročila, ki so velika v primerjavi z običajnim tržnim obsegom, in naročila, ki so v sistemu za upravljanje naročil mesta trgovanja do njihovega razkritja;

| (b) | navedbe interesov v sistemih zahtevkov za ponudbe in glasovnega trgovanja, ki so večje od obsega, značilnega za finančni instrument, ki bi ponudnike likvidnosti izpostavljal nepotrebnemu tveganju in ki upošteva, ali so zadevni udeleženci na trgu mali ali veliki vlagatelji; |
| --- | --- |

(b)

navedbe interesov v sistemih zahtevkov za ponudbe in glasovnega trgovanja, ki so večje od obsega, značilnega za finančni instrument, ki bi ponudnike likvidnosti izpostavljal nepotrebnemu tveganju in ki upošteva, ali so zadevni udeleženci na trgu mali ali veliki vlagatelji;

| (c) | izvedene finančne instrumente, za katere ne velja obveznost trgovanja iz člena 28, in druge finančne instrumente, za katere likvidni trg ne obstaja. |
| --- | --- |

(c)

izvedene finančne instrumente, za katere ne velja obveznost trgovanja iz člena 28, in druge finančne instrumente, za katere likvidni trg ne obstaja.

2.   Pred odobritvijo opustitve v skladu z odstavkom 1 pristojni organi uradno obvestijo ESMA in druge pristojne organe o predvideni uporabi vsake posamezne opustitve ter predložijo obrazložitev glede njihovega delovanja. Namero o odobritvi opustitve je treba priglasiti najmanj štiri mesece pred načrtovanim začetkom veljavnosti opustitve. ESMA v dveh mesecih od prejema uradnega obvestila predloži zadevnemu pristojnemu organu mnenje, v katerem oceni združljivost opustitve z zahtevami iz odstavka 1, ki so opredeljene v regulativnih tehničnih standardih, sprejetih v skladu z odstavkom 5. Kadar zadevni pristojni organ odobri opustitev in se pristojni organ druge države članice s tem ne strinja, lahko zadevni pristojni organ o zadevi obvesti ESMA, ki lahko ukrepa v skladu s pooblastili, ki so mu bila dodeljena v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1095/2010. ESMA spremlja uporabo opustitev in Komisiji predloži letno poročilo o njihovi uporabi v praksi.

3.   Pristojni organi lahko na lastno pobudo ali na zahtevo drugih pristojnih organov prekličejo opustitev, odobreno v skladu z odstavkom 1, če ugotovijo, da se opustitev uporablja na način, ki odstopa od izvirnega namena, ali če menijo, da se poskuša z opustitvijo izogniti zahtevam, določenim v tem členu.

Pristojni organi uradno in brez odlašanja obvestijo ESMA in druge pristojne organe o takšnem umiku, še preden ta začne veljati, ter navedejo vse razloge za svojo odločitev.

4.   Kadar se likvidnost razreda obveznice, strukturiranega finančnega produkta, pravice do emisij ali izvedenega finančnega instrumenta zniža pod določen prag, lahko pristojni organ, odgovoren za nadzor enega ali več mest trgovanja, na katerih se trguje s tem razredom finančnega instrumenta, začasno opusti obveznosti iz člena 8. Ta prag se določi na podlagi objektivnih meril, značilnih za trg zadevnega finančnega instrumenta. Obvestilo o takšni začasni opustitvi se objavi na spletnem mestu zadevnega pristojnega organa.

Začasna opustitev velja najprej največ tri mesece od datuma objave na spletnem mestu zadevnega pristojnega organa. Če so razlogi za začasno opustitev še vedno veljavni, se lahko takšna opustitev podaljša, vendar največ za tri mesece hkrati. Če se začasna opustitev po treh mesecih ne podaljša, samodejno preneha veljati.

Zadevni pristojni organ na podlagi tega odstavka pred opustitvijo obveznosti iz člena 8 ali podaljšanjem njihove začasne opustitve o svoji nameri uradno obvesti ESMA in da pojasnilo. ESMA, čim je možno, pristojnemu organu predloži mnenje o tem, ali je po njegovem opustitev ali podaljšanje začasne opustitve v skladu s prvim in drugim pododstavkom utemeljeno.

5.   ESMA pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov, ki določajo:

| (a) | parametre in metode za izračun praga likvidnosti iz odstavka 4 v zvezi se finančnim instrumentom. Parametri in metode, na podlagi katerih države članice izračunajo prag, se določijo tako, da prag, potem ko je dosežen, predstavlja bistveno zmanjšanje likvidnosti na vseh mestih trgovanja v Uniji za zadevni finančni instrument na podlagi meril, ki se uporabljajo v skladu s členom 2(1)(17); |
| --- | --- |

(a)

parametre in metode za izračun praga likvidnosti iz odstavka 4 v zvezi se finančnim instrumentom. Parametri in metode, na podlagi katerih države članice izračunajo prag, se določijo tako, da prag, potem ko je dosežen, predstavlja bistveno zmanjšanje likvidnosti na vseh mestih trgovanja v Uniji za zadevni finančni instrument na podlagi meril, ki se uporabljajo v skladu s členom 2(1)(17);

| (b) | razpon ponudbenih nakupnih in prodajnih cen ali ponudb ter globino trgovskih interesov pri teh cenah ali okvirne ponudbene nakupne in prodajne cene pred trgovanjem, ki so blizu ceni trgovskih interesov ter jih je treba objaviti za vsak zadevni razred finančnega instrumenta v skladu s členom 8(1) in (4), pri čemer se upošteva potreben izračun za različne vrste sistemov trgovanja, kot je navedeno v členu 8(2); |
| --- | --- |

(b)

razpon ponudbenih nakupnih in prodajnih cen ali ponudb ter globino trgovskih interesov pri teh cenah ali okvirne ponudbene nakupne in prodajne cene pred trgovanjem, ki so blizu ceni trgovskih interesov ter jih je treba objaviti za vsak zadevni razred finančnega instrumenta v skladu s členom 8(1) in (4), pri čemer se upošteva potreben izračun za različne vrste sistemov trgovanja, kot je navedeno v členu 8(2);

| (c) | obseg velikih naročil ter vrsto in najmanjši obseg naročil, ki so v sistemu za upravljanje naročil do njihovega razkritja in pri katerih se lahko opusti razkritje pred trgovanjem iz odstavka 1, za vsak zadevni razred finančnega instrumenta; |
| --- | --- |

(c)

obseg velikih naročil ter vrsto in najmanjši obseg naročil, ki so v sistemu za upravljanje naročil do njihovega razkritja in pri katerih se lahko opusti razkritje pred trgovanjem iz odstavka 1, za vsak zadevni razred finančnega instrumenta;

| (d) | obseg, specifičen za finančni instrument iz odstavka 1(b), ter opredelitev sistemov zahtevkov za ponudbe in glasovnega trgovanja, pri katerih se lahko opusti razkritje pred trgovanjem iz odstavka 1.
  ESMA pri določanju obsega, specifičnega za finančni instrument, ki bi ponudnike likvidnosti izpostavljal nepotrebnemu tveganju in ki upošteva, ali so zadevni udeleženci na trgu mali ali veliki vlagatelji, v skladu z odstavkom 1(b) upošteva naslednja dejavnika:






  (i) | ali bi se ponudniki likvidnosti pri takšnih obsegih lahko zavarovali pred tveganji; |
| --- | --- | --- |

(d)

obseg, specifičen za finančni instrument iz odstavka 1(b), ter opredelitev sistemov zahtevkov za ponudbe in glasovnega trgovanja, pri katerih se lahko opusti razkritje pred trgovanjem iz odstavka 1.

ESMA pri določanju obsega, specifičnega za finančni instrument, ki bi ponudnike likvidnosti izpostavljal nepotrebnemu tveganju in ki upošteva, ali so zadevni udeleženci na trgu mali ali veliki vlagatelji, v skladu z odstavkom 1(b) upošteva naslednja dejavnika:

(i)

ali bi se ponudniki likvidnosti pri takšnih obsegih lahko zavarovali pred tveganji;

| (ii) | kadar trg finančnega instrumenta ali razreda finančnih instrumentov delno sestavljajo mali vlagatelji, povprečno vrednost poslov teh vlagateljev; |
| --- | --- |

(ii)

kadar trg finančnega instrumenta ali razreda finančnih instrumentov delno sestavljajo mali vlagatelji, povprečno vrednost poslov teh vlagateljev;

| (e) | finančne instrumente ali razrede finančnih instrumentov, za katere likvidni trg ne obstaja, če se lahko opusti razkritje pred trgovanjem iz odstavka 1. |
| --- | --- |

(e)

finančne instrumente ali razrede finančnih instrumentov, za katere likvidni trg ne obstaja, če se lahko opusti razkritje pred trgovanjem iz odstavka 1.

ESMA te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 3. julija 2015.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 10

Zahteve po preglednosti po trgovanju za mesta trgovanja v zvezi z obveznicami, strukturiranimi finančnimi produkti, pravicami do emisij in izvedenimi finančnimi instrumenti

1.   Upravljavci trga in investicijska podjetja, ki upravljajo mesto trgovanja, objavijo ceno, obseg in čas izvršenih poslov v zvezi z obveznicami, strukturiranimi finančnimi produkti, pravicami do emisij in izvedenimi finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na mestu trgovanja. Upravljavci trga in investicijska podjetja, ki upravljajo mesto trgovanja, objavljajo podrobnosti vseh teh poslov čim bolj sprotno, kolikor je to tehnično izvedljivo.

2.   Upravljavci trga in investicijska podjetja, ki upravljajo mesto trgovanja, investicijskim podjetjem, ki so v skladu s členom 21 obvezana objavljati podrobnosti o svojih poslih za obveznice, strukturirane finančne produkte, pravice do emisij in izvedene finančne instrumente, ob razumnih poslovnih pogojih in na nediskriminatoren način zagotovijo dostop do sistemov, ki jih uporabljajo za objavljanje informacij iz odstavka 1.

Člen 11

Pooblastilo za odlog objave

1.   Pristojni organi lahko upravljavce trga in investicijska podjetja, ki upravljajo mesto trgovanja, pooblastijo, da predvidijo odlog objave podrobnosti o poslih na podlagi obsega ali vrste posla.

Zlasti lahko pristojni organi dovolijo odlog objave podrobnosti glede poslov, ki:

| (a) | so veliki v primerjavi z običajnim tržnim obsegom za zadevno obveznico, strukturirani finančni produkt, pravice do emisij ali izvedeni finančni instrument, s katerimi se trguje na mestu trgovanja, ali za zadevni razred obveznice, strukturiranega finančnega produkta, pravice do emisij ali izvedenega finančnega instrumenta, s katerimi se trguje na mestu trgovanja; ali |
| --- | --- |

(a)

so veliki v primerjavi z običajnim tržnim obsegom za zadevno obveznico, strukturirani finančni produkt, pravice do emisij ali izvedeni finančni instrument, s katerimi se trguje na mestu trgovanja, ali za zadevni razred obveznice, strukturiranega finančnega produkta, pravice do emisij ali izvedenega finančnega instrumenta, s katerimi se trguje na mestu trgovanja; ali

| (b) | zadevajo obveznico, strukturirani finančni produkt, pravice do emisij ali izvedeni finančni instrument, s katerim se trguje na mestu trgovanja, ali tisti razred obveznice, strukturiranega finančnega produkta, pravic do emisij ali izvedenega finančnega instrumenta, s katerim se trguje na mestu trgovanja, za katerega likvidni trg ne obstaja; |
| --- | --- |

(b)

zadevajo obveznico, strukturirani finančni produkt, pravice do emisij ali izvedeni finančni instrument, s katerim se trguje na mestu trgovanja, ali tisti razred obveznice, strukturiranega finančnega produkta, pravic do emisij ali izvedenega finančnega instrumenta, s katerim se trguje na mestu trgovanja, za katerega likvidni trg ne obstaja;

| (c) | presegajo obseg, značilen za to obveznico, strukturirani finančni produkt, pravic do emisij ali izvedeni finančni instrument, s katerim se trguje na mestu trgovanja, ali za to vrsto obveznice, strukturiranega finančnega produkta, pravic do emisij ali izvedenega finančnega instrumenta, s katerim se trguje na mestu trgovanja, ki bi ponudnike likvidnosti izpostavljal nepotrebnemu tveganju in ki upošteva, ali so zadevni udeleženci na trgu mali ali veliki vlagatelji. |
| --- | --- |

(c)

presegajo obseg, značilen za to obveznico, strukturirani finančni produkt, pravic do emisij ali izvedeni finančni instrument, s katerim se trguje na mestu trgovanja, ali za to vrsto obveznice, strukturiranega finančnega produkta, pravic do emisij ali izvedenega finančnega instrumenta, s katerim se trguje na mestu trgovanja, ki bi ponudnike likvidnosti izpostavljal nepotrebnemu tveganju in ki upošteva, ali so zadevni udeleženci na trgu mali ali veliki vlagatelji.

Upravljavci trga in investicijska podjetja, ki upravljajo mesto trgovanja, od pristojnega organa pridobijo predhodno odobritev predlagane ureditve za odlog objave v zvezi s trgovanjem ter to ureditev jasno razkrijejo udeležencem na trgu in javnosti. ESMA spremlja uporabo te ureditve za odlog objave v zvezi s trgovanjem in Komisiji predloži letno poročilo o njeni uporabi v praksi.

2.   Kadar se likvidnost razreda obveznice, strukturiranega finančnega produkta, pravic do emisij ali izvedenega finančnega instrumenta zniža pod prag, določen v skladu z metodologijo iz člena 9(5)(a), lahko pristojni organ, odgovoren za nadzor enega ali več mest trgovanja, na katerih se trguje s tem razredom finančnega instrumenta, začasno opusti obveznosti iz člena 10. Ta prag se določi na podlagi objektivnih meril, značilnih za trg zadevnega finančnega instrumenta. Takšna začasna opustitev se objavi na spletnem mestu zadevnega pristojnega organa.

Začasna opustitev velja najprej največ tri mesece od datuma objave na spletnem mestu zadevnega pristojnega organa. Če so razlogi za začasno opustitev še vedno veljavni, se lahko takšna opustitev podaljša, vendar največ za tri mesece hkrati. Kadar se začasna opustitev po treh mesecih ne podaljša, samodejno preneha veljati.

Zadevni pristojni organ pred opustitvijo obveznosti iz člena 10 ali podaljšanjem njihove začasne opustitve o svoji nameri uradno obvesti ESMA in da pojasnilo. ESMA kar se da hitro pristojnemu organu predloži mnenje o tem, ali je po njegovem opustitev ali podaljšanje začasne opustitve v skladu s prvim in drugim pododstavkom utemeljeno.

3.   Pristojni organi lahko v zvezi s pooblastilom za odloženo objavo:

| (a) | v času trajanja odloga zahtevajo objavo omejenih podrobnosti o poslu ali objavo podrobnosti o več poslih v agregatni obliki ali kombinacijo obojega; |
| --- | --- |

(a)

v času trajanja odloga zahtevajo objavo omejenih podrobnosti o poslu ali objavo podrobnosti o več poslih v agregatni obliki ali kombinacijo obojega;

| (b) | v času podaljšanega trajanja odloga dovolijo opustitev objave obsega posameznega posla; |
| --- | --- |

(b)

v času podaljšanega trajanja odloga dovolijo opustitev objave obsega posameznega posla;

| (c) | v zvezi z nelastniškimi instrumenti, ki niso državni vrednostni papirji, v času podaljšanega trajanja odloga dovolijo objavo več poslov v agregatni obliki; |
| --- | --- |

(c)

v zvezi z nelastniškimi instrumenti, ki niso državni vrednostni papirji, v času podaljšanega trajanja odloga dovolijo objavo več poslov v agregatni obliki;

| (d) | v zvezi z državnimi dolžniškimi instrumenti – za nedoločen čas dovolijo objavo več poslov v agregatni obliki. |
| --- | --- |

(d)

v zvezi z državnimi dolžniškimi instrumenti – za nedoločen čas dovolijo objavo več poslov v agregatni obliki.

Pri državnih dolžniških instrumentih se lahko točki (b) in (d) uporabita ločeno ali zaporedno, pri čemer se lahko obsegi objavijo v agregatni obliki, ko se podaljšano obdobje opustitve objave obsega izteče.

Pri vseh drugih finančnih instrumentih se po izteku obdobja odloga objavijo še ostale podrobnosti o poslu in vse podrobnosti o posameznih poslih.

4.   ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, v katerih tako, da se omogoči objava informacij v skladu s členom 64 Direktive 2014/65/EU, podrobno navede:

| (a) | podrobnosti o poslih, ki jih investicijska podjetja, vključno s sistematičnimi internalizatorji, ter upravljavci trga in investicijska podjetja, ki upravljajo mesto trgovanja, dajo na voljo javnosti za vsak zadevni razred finančnega instrumenta v skladu s členom 10(1), vključno z identifikatorji za različne vrste poslov, objavljenih v skladu s členom 10(1) in členom 21(1), pri čemer se razlikuje med identifikatorji, ki jih določajo dejavniki, povezani predvsem z vrednotenjem finančnih instrumentov, in identifikatorji, ki jih določajo drugi dejavniki; |
| --- | --- |

(a)

podrobnosti o poslih, ki jih investicijska podjetja, vključno s sistematičnimi internalizatorji, ter upravljavci trga in investicijska podjetja, ki upravljajo mesto trgovanja, dajo na voljo javnosti za vsak zadevni razred finančnega instrumenta v skladu s členom 10(1), vključno z identifikatorji za različne vrste poslov, objavljenih v skladu s členom 10(1) in členom 21(1), pri čemer se razlikuje med identifikatorji, ki jih določajo dejavniki, povezani predvsem z vrednotenjem finančnih instrumentov, in identifikatorji, ki jih določajo drugi dejavniki;

| (b) | časovne omejitve, ki bi bile v skladu z obveznostjo objave kar se da blizu realnemu času“ vključno s primeri trgovanja izven rednega časa trgovanja; |
| --- | --- |

(b)

časovne omejitve, ki bi bile v skladu z obveznostjo objave kar se da blizu realnemu času“ vključno s primeri trgovanja izven rednega časa trgovanja;

| (c) | pogoje, pod katerimi se investicijska podjetja, vključno s sistematičnimi internalizatorji, ter upravljavci trga in investicijska podjetja, ki upravljajo mesto trgovanja, pooblastijo za dopustitev odloga objave podrobnosti o poslih za vsak zadevni razred finančnega instrumenta v skladu z odstavkom 1 tega člena in členom 21(4); |
| --- | --- |

(c)

pogoje, pod katerimi se investicijska podjetja, vključno s sistematičnimi internalizatorji, ter upravljavci trga in investicijska podjetja, ki upravljajo mesto trgovanja, pooblastijo za dopustitev odloga objave podrobnosti o poslih za vsak zadevni razred finančnega instrumenta v skladu z odstavkom 1 tega člena in členom 21(4);

| (d) | merila, ki se uporabijo pri določanju obsega ali vrste posla, za katerega je v skladu z odstavkom 3 dopuščeno, da se odloži njegova objava in da se objavijo omejene podrobnosti o njem ali da se objavijo podrobnosti o več poslih v agregatni obliki ali da se ne objavi njegovega obsega s posebnim oziroma na to, da se za določene finančne instrumente dovoli podaljšano obdobje trajanja odloga glede na njihovo likvidnost. |
| --- | --- |

(d)

merila, ki se uporabijo pri določanju obsega ali vrste posla, za katerega je v skladu z odstavkom 3 dopuščeno, da se odloži njegova objava in da se objavijo omejene podrobnosti o njem ali da se objavijo podrobnosti o več poslih v agregatni obliki ali da se ne objavi njegovega obsega s posebnim oziroma na to, da se za določene finančne instrumente dovoli podaljšano obdobje trajanja odloga glede na njihovo likvidnost.

ESMA te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 3. julija 2015.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

POGLAVJE 3

Obveznost glede zagotavljanja podatkov o trgovanju ob ločenih in razumnih poslovnih pogojih

Člen 12

Obveznost ločenega zagotavljanja podatkov pred trgovanjem in po njem

1.   Upravljavci trga in investicijska podjetja, ki upravljajo mesto trgovanja, dajo informacije, objavljene v skladu s členi 3, 4 in 6 do 11, na voljo javnosti, tako da podatke o preglednosti pred trgovanjem in po njem zagotovijo ločeno.

2.   ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, ki določajo zagotavljanje podatkov o preglednosti pred trgovanjem in po njem, vključno z ravnijo razdruževanja podatkov za objavo v skladu z odstavkom 1.

ESMA te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 3. julija 2015.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 13

Obveznost zagotavljanja podatkov pred trgovanjem in po njem na razumni poslovni podlagi

1.   Upravljavci trga in investicijska podjetja, ki upravljajo mesto trgovanja, dajo informacije, objavljene v skladu s členi 3, 4 in 6 do 11, na voljo javnosti ob razumnih poslovnih pogojih in zagotovijo nediskriminatoren dostop do njih. Te informacije so brezplačno na voljo 15 minut po objavi.

2.   Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 50, s katerimi pojasni razumne poslovne pogoje za objavo informacij v skladu z odstavkom 1.

NASLOV III

PREGLEDNOST ZA SISTEMATIČNE INTERNALIZATORJE IN INVESTICIJSKA PODJETJA, KI TRGUJEJO NA OTC

Člen 14

Obveznost sistematičnih internalizatorjev, da objavijo zavezujoče ponudbe v zvezi z delnicami, potrdili o lastništvu, ETF, certifikati in drugimi podobnimi finančnimi instrumenti

1.   Investicijska podjetja objavijo zavezujoče ponudbe v zvezi s tistimi delnicami, potrdili o lastništvu, ETF, certifikati in drugimi podobnimi finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na mestu trgovanja, za katere so sistematični internalizatorji in za katere obstaja likvidni trg.

Kadar za finančne instrumente iz prvega pododstavka, likvidni trg ne obstaja, sistematični internalizatorji ponudbe svojim strankam razkrijejo na njihovo zahtevo.

2.   Ta člen ter členi 15, 16 in 17 se uporabljajo za sistematične internalizatorje pri opravljanju poslov z obsegom do standardnega tržnega obsega. Kadar sistematični internalizatorji opravljajo posle z obsegom nad standardnim tržnim obsegom, se ta člen ter členi 15, 16 in 17 zanje ne uporabljajo.

3.   Sistematični internalizatorji se lahko odločijo za obseg ali obsege, za katere bodo dajali ponudbe. Najmanjši dovoljeni obseg ponudbe je enak vsaj 10 % standardnega tržnega obsega delnice, potrdila o lastništvu, ETF, certifikata ali drugega podobnega finančnega instrumenta, s katerim se trguje na mestu trgovanja. Za posamezno delnico, potrdilo o lastništvu, ETF, certifikat ali drug podoben finančni instrument, s katerim se trguje na mestu trgovanja, mora vsaka ponudba zajemati zavezujočo nakupno ceno in prodajno ceno ali cene za obseg ali obsege do standardnega tržnega obsega za razred delnic, potrdil o lastništvu, ETF, certifikatov ali drugih podobnih finančnih instrumentov, kateremu finančni instrument pripada. Cena ali cene odražajo prevladujoče tržne pogoje za zadevno delnico, potrdilo o lastništvu, ETF, certifikat ali drug podoben finančni instrument.

4.   Delnice, potrdila o lastništvu, ETF, certifikati in drugi podobni finančni instrumenti se razvrstijo v razrede glede na aritmetično povprečno vrednost naročil, izvršenih na trgu v zvezi z zadevnim finančnim instrumentom. Standardni tržni obseg za posamezen razred delnic, potrdil o lastništvu, ETF, certifikatov in drugih podobnih finančnih instrumentov je obseg, ki predstavlja aritmetično povprečno vrednost naročil, izvršenih na trgu v zvezi s finančnimi instrumenti v posameznem razredu.

5.   Trg posamezne delnice, potrdila o lastništvu, ETF, certifikata ali drugega podobnega finančnega instrumenta zajema vsa naročila, izvršena v Uniji v zvezi z zadevnim finančnim instrumentom, razen naročil, ki so velika v primerjavi z običajnim tržnim obsegom.

6.   Pristojni organ trga, ki je za posamezno delnico, potrdilo o lastništvu, ETF, certifikat ali drug podoben finančni instrument najpomembnejši trg kar zadeva likvidnost, kakor je opredeljeno v členu 26, najmanj enkrat letno na podlagi aritmetične povprečne vrednosti naročil, izvršenih na trgu v zvezi z zadevnim finančnim instrumentom, določi razred, ki mu zadevni finančni instrument pripada. Ta informacija se javno objavi za vse udeležence na trgu in posreduje ESMA, ki jo objavi na svojem spletnem mestu.

7.   Za zagotovitev učinkovitega vrednotenja delnic, potrdil o lastništvu, ETF, certifikatov in drugih podobnih finančnih instrumentov ter povečanje možnosti, da investicijska podjetja svojim strankam zagotovijo najboljši posel, ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, v katerih natančneje določi način objave zavezujoče ponudbe za delnice, kot je navedena v odstavku 1, določitve, ali cene odražajo prevladujoče tržne pogoje iz odstavka 3, ter standardne velikosti trga iz odstavkov 2 in 4.

ESMA te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 3. julija 2015.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 15

Izvrševanje naročil strank

1.   Sistematični internalizatorji redno in stalno objavljajo svoje ponudbe v času običajnih ur trgovanja. Svoje ponudbe lahko kadar koli posodobijo. V izrednih tržnih okoliščinah jim je dovoljeno, da svoje ponudbe umaknejo.

Država članica zahteva, da podjetja, ki so opredeljena kot sistematični internalizatorji, uradno obvestijo pristojni organ. To obvestilo se posreduje ESMA. ESMA pripravi seznam vseh sistematičnih internalizatorjev v Uniji.

Ponudbe se objavijo na način, ki je lahko dostopen drugim udeležencem na trgu na razumni poslovni podlagi.

2.   Sistematični internalizatorji ob upoštevanju člena 27 Direktive 2014/65/EU izvršujejo naročila, ki jih prejmejo od svojih strank v zvezi z delnicami, potrdili o lastništvu, ETF, certifikati ali drugimi podobnimi finančnimi instrumenti, za katere so sistematični internalizatorji, po cenah, ponujenih ob prejetju naročila.

Kljub temu lahko v utemeljenih primerih ta naročila izvršijo po ugodnejši ceni, če je ta cena v okviru javno objavljenega razpona blizu tržnim pogojem.

3.   Sistematični internalizatorji lahko izvršijo naročila, ki jih prejmejo od svojih profesionalnih strank, po cenah, ki so drugačne od njihovih ponujenih cen, pri čemer jim ni treba izpolnjevati zahtev iz odstavka 2, pri poslih, pri katerih je izvršitev v več vrednostnih papirjih del enega posla, ali pri naročilih, za katera veljajo drugačni pogoji kot trenutna tržna cena.

4.   Kadar sistematični internalizator, ki ponuja samo eno ponudbo ali katerega najvišja ponudba je nižja od standardne velikosti trga, od stranke prejme naročilo, ki je večje od velikosti njegove ponudbe, vendar manjše od standardne velikosti trga, se lahko odloči izvršiti del naročila, ki presega velikost ponudbe, če se naročilo izvede po ponujeni ceni, razen če je v skladu s pogoji iz odstavkov 2 in 3 dovoljeno drugače. Če sistematični internalizator ponuja za različne velikosti in prejme naročilo med temi velikostmi, ki se ga odloči izvršiti, naročilo izvrši po eni od ponujenih cen v skladu s členom 28 Direktive 2014/65/EU, razen če je drugače dovoljeno v skladu s pogoji iz odstavkov 2 in 3 tega člena.

5.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 50, pri čemer pojasni, kaj pomeni razumna komercialna podlaga za javno objavo ponudb, kot je določeno v odstavku 1.

Člen 16

Obveznosti pristojnih organov

Pristojni organi preverijo:

| (a) | ali investicijska podjetja redno posodabljajo ponujene nakupne in prodajne cene, objavljene v skladu s členom 14, in vzdržujejo cene, ki odražajo prevladujoče tržne pogoje; |
| --- | --- |

(a)

ali investicijska podjetja redno posodabljajo ponujene nakupne in prodajne cene, objavljene v skladu s členom 14, in vzdržujejo cene, ki odražajo prevladujoče tržne pogoje;

| (b) | ali investicijska podjetja izpolnjujejo pogoje za izboljšanje cen iz člena 15(2). |
| --- | --- |

(b)

ali investicijska podjetja izpolnjujejo pogoje za izboljšanje cen iz člena 15(2).

Člen 17

Dostop do ponudb

1.   Sistematičnim internalizatorjem je dovoljeno, da na podlagi svoje poslovne politike in na objektiven nediskriminatoren način izberejo stranke, katerim zagotovijo dostop do svojih ponudb. Za ta namen obstajajo jasni standardi, ki veljajo za dostop do njihovih ponudb. Sistematični internalizatorji lahko na podlagi poslovnih vidikov, kot so kreditna sposobnost stranke, tveganje pogodbene stranke in končna poravnava posla, zavrnejo vzpostavitev poslovnega odnosa s strankami ali ga prekinejo.

2.   Da bi omejili tveganje izpostavljenosti več poslom v zvezi z isto stranko, je sistematičnim internalizatorjem dovoljeno na nediskriminatoren način omejiti število poslov v zvezi z isto stranko, za katere se zavežejo, da jih bodo opravili po objavljenih pogojih. Dovoljeno jim je, da na nediskriminatoren način in v skladu s členom 28 Direktive 2014/65/EU omejijo skupno število hkratnih poslov za različne stranke, če je to dovoljeno le, kadar število in/ali velikost naročil strank znatno presega normo.

3.   Da bi zagotovila učinkovito vrednotenje delnic, potrdil o lastništvu, ETF, certifikatov in drugih podobnih finančnih instrumentov, investicijskim podjetjem pa zagotovila najboljše možnosti, da pridobijo najboljše posle za svoje stranke, Komisija v skladu s členom 50 sprejme delegirane akte, ki določajo:

| (a) | merila za določitev, kdaj se ponudba objavlja redno in stalno ter je lahko dostopna, kot je navedeno v členu 15(1), in načine, na katere lahko investicijska podjetja izpolnijo obveznost objavljanja ponudb, kar zajema naslednje možnosti objave:






  (i) | prek sistema katerega koli reguliranega trga, ki je zadevni instrument uvrstil v trgovanje; |
| --- | --- | --- |

(a)

merila za določitev, kdaj se ponudba objavlja redno in stalno ter je lahko dostopna, kot je navedeno v členu 15(1), in načine, na katere lahko investicijska podjetja izpolnijo obveznost objavljanja ponudb, kar zajema naslednje možnosti objave:

(i)

prek sistema katerega koli reguliranega trga, ki je zadevni instrument uvrstil v trgovanje;

| (ii) | prek APA; |
| --- | --- |

(ii)

prek APA;

| (iii) | prek lastnega sistema; |
| --- | --- |

(iii)

prek lastnega sistema;

| (b) | merila za določitev tistih poslov, pri katerih je izvršitev za več vrednostnih papirjev del enega posla, ali tistih naročil, za katera veljajo drugačni pogoji od trenutne tržne cene, kot je navedeno v členu 15(3); |
| --- | --- |

(b)

merila za določitev tistih poslov, pri katerih je izvršitev za več vrednostnih papirjev del enega posla, ali tistih naročil, za katera veljajo drugačni pogoji od trenutne tržne cene, kot je navedeno v členu 15(3);

| (c) | merila za določitev, kaj se lahko šteje za izredne tržne pogoje, ki dovoljujejo umik ponudb, in pogoje za posodabljanje ponudb, kot je navedeno v členu 15(1); |
| --- | --- |

(c)

merila za določitev, kaj se lahko šteje za izredne tržne pogoje, ki dovoljujejo umik ponudb, in pogoje za posodabljanje ponudb, kot je navedeno v členu 15(1);

| (d) | merila za določitev, kdaj število in/ali obseg naročil strank znatno presega normo, kot je navedeno v odstavku 2. |
| --- | --- |

(d)

merila za določitev, kdaj število in/ali obseg naročil strank znatno presega normo, kot je navedeno v odstavku 2.

| (e) | merila za določitev, kdaj so cene v okviru javnega obsega blizu tržnim pogojem, kot je navedeno v členu 15(2). |
| --- | --- |

(e)

merila za določitev, kdaj so cene v okviru javnega obsega blizu tržnim pogojem, kot je navedeno v členu 15(2).

Člen 18

Obveznost sistematičnih internalizatorjev, da objavijo zavezujoče ponudbe glede obveznic, strukturiranih finančnih produktov, pravic do emisij in izvedenih finančnih instrumentov

1.   Investicijska podjetja objavijo zavezujoče ponudbe glede tistih obveznic, strukturiranih finančnih produktov, pravic do emisij in izvedenih finančnih instrumentov, s katerimi se trguje na mestu trgovanja, za katere so sistematični internalizatorji in za katere obstaja likvidni trg, če sta izpolnjena naslednja pogoja:

| (a) | k ponudbi jih pozove stranka sistematičnega internalizatorja; |
| --- | --- |

(a)

k ponudbi jih pozove stranka sistematičnega internalizatorja;

| (b) | se strinjajo z zagotovitvijo ponudbe. |
| --- | --- |

(b)

se strinjajo z zagotovitvijo ponudbe.

2.   V primeru obveznic, strukturiranih finančnih produktov, pravice do emisij in izvedenih finančnih instrumentov, s katerimi se trguje na mestu trgovanja in za katere ne obstaja likvidni trg, sistematični internalizatorji razkrijejo ponudbe svojim strankam na njihovo zahtevo, če se strinjajo z zagotovitvijo ponudbe. Ta zahteva se lahko opusti, če so izpolnjeni pogoji iz člena 9(1).

3.   Sistematični internalizatorji lahko svoje ponudbe kadar koli posodobijo. V izrednih tržnih pogojih jim je dovoljeno, da svoje ponudbe umaknejo.

4.   Država članica zahteva, da podjetja, ki so opredeljena kot sistematični internalizatorji, uradno obvestijo pristojni organ. To obvestilo se posreduje ESMA. ESMA pripravi seznam vseh sistematičnih internalizatorjev v Uniji.

5.   Sistematični internalizatorji dajo zavezujoče ponudbe, objavljene v skladu z odstavkom 1, na voljo svojim drugim strankam. Kljub temu jim je dovoljeno, da na podlagi svoje poslovne politike in na objektiven nediskriminatoren način izberejo stranke, za katere zagotovijo dostop do svojih ponudb. Za ta namen imajo sistematični internalizatorji jasne standarde, ki urejajo dostop do njihovih ponudb. Sistematični internalizatorji lahko na podlagi poslovnih vidikov, kot so kreditna sposobnost stranke, tveganje pogodbene stranke in končna poravnava posla, zavrnejo vzpostavitev poslovnega odnosa s strankami ali ga prekinejo.

6.   Sistematični internalizatorji se zavežejo, da bodo v skladu z objavljenimi pogoji opravili posle s katero koli drugo stranko, ki ji je v skladu z odstavkom 5 ponudba dana na voljo, če je ponudbeni obseg enak obsegu, ki je značilen za finančni instrument in določen v skladu s členom 9(5)(d), ali manjši od njega.

Za sistematične internalizatorje obveznost objave zavezujoče ponudbe v skladu z odstavkom 1 ne velja za finančne instrumente, ki so pod pragom likvidnosti, določenim v skladu s členom 9(4).

7.   Sistematičnim internalizatorjem je dovoljeno na nediskriminatoren in pregleden način omejiti število poslov, za katere se zavežejo, da jih bodo opravili za stranke, v skladu s katero koli ponudbo.

8.   Ponudbe, objavljene v skladu z odstavkom 1 in 5, ter ponudbe, katerih obseg je enak obsegu iz odstavka 6 ali manjši od njega, se objavijo na način, ki je lahko dostopen drugim udeležencem na trgu na razumni poslovni podlagi.

9.   Ponujena cena ali cene so takšne, da zagotavljajo, da sistematični internalizator, kjer je ustrezno, izpolnjuje svoje obveznosti iz člena 27 Direktive 2014/65/EU, in odražajo prevladujoče tržne pogoje v zvezi s cenami, po katerih se sklepajo posli za iste ali podobne finančne instrumente na mestu trgovanja.

Kljub temu lahko v utemeljenih primerih naročila izvršijo po ugodnejši ceni, če je cena v okviru javno objavljenega razpona blizu tržnim pogojem.

10.   Kadar sistematični internalizatorji opravljajo posle z obsegi, ki so višji od obsega, ki je značilen za finančni instrument in določen v skladu s členom 9(5)(d), se ta člen zanje ne uporablja.

Člen 19

Spremljanje, ki ga izvaja ESMA

1.   Pristojni organi in ESMA spremljajo uporabo člena 18 v zvezi z obsegi, za katere se dajejo ponudbe na voljo strankam investicijskega podjetja in drugim udeležencem na trgu glede na drugo dejavnost trgovanja podjetja, in v zvezi s tem, v kolikšni meri ponudbe odražajo prevladujoče tržne pogoje v zvezi s posli za iste ali podobne finančne instrumente na mestu trgovanja. ESMA do 3. januarja 2019 predloži poročilo Komisiji o uporabi člena 18. V primeru pomembnih dejavnosti objavljanja ponudb in trgovanja, ki nekoliko presegajo prag iz člena 18(6) ali ne upoštevajo prevladujočih tržnih pogojev, ESMA predloži poročilo Komisiji pred navedenim datumom.

2.   Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 50, v katerih se določijo obsegi iz člena 18(6), pri katerih podjetje sklene posel s katerimi koli drugimi strankami, ki jim je ponudba dana na voljo. Obseg, značilen za finančni instrument, se določi v skladu z merili iz člena 9(5)(d).

3.   Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 50, v katerih pojasni, kaj se pojmuje kot razumni poslovni pogoji za objavo ponudb v skladu s členom 18(8).

Člen 20

Razkritje po trgovanju s strani investicijskih podjetij, vključno s sistematičnimi internalizatorji, v zvezi z delnicami, potrdili o lastništvu, ETF, certifikati in drugimi podobnimi finančnimi instrumenti

1.   Investicijska podjetja, ki za svoj račun ali v imenu strank sklenejo posle z delnicami, potrdili o lastništvu, ETF, certifikati in drugimi podobnimi finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na mestu trgovanja, objavijo obseg in ceno teh poslov ter čas njihove sklenitve. Te informacije se objavijo prek APA.

2.   Informacije, ki se objavijo v skladu z odstavkom 1 tega člena, in časovni okviri, v katerih so objavljene, so skladni z zahtevami, sprejetimi na podlagi člena 6, vključno z regulativnimi tehničnimi standardi, sprejetimi v skladu s členom 7(2)(a). Če ukrepi, sprejeti v skladu s členom 7, predvidevajo odlog objave za nekatere kategorije poslov z delnicami, potrdili o lastništvu, ETF, certifikati in drugimi podobnimi finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na mestu trgovanja, se ta možnost uporablja za te posle tudi, če se opravljajo zunaj mest trgovanja.

3.   ESMA pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov, ki določajo:

| (a) | identifikatorje za različne vrste poslov, objavljenih na podlagi tega člena, pri čemer razlikujejo med identifikatorji, ki jih določajo dejavniki, povezani predvsem z vrednotenjem finančnih instrumentov, in identifikatorji, ki jih določajo drugi dejavniki; |
| --- | --- |

(a)

identifikatorje za različne vrste poslov, objavljenih na podlagi tega člena, pri čemer razlikujejo med identifikatorji, ki jih določajo dejavniki, povezani predvsem z vrednotenjem finančnih instrumentov, in identifikatorji, ki jih določajo drugi dejavniki;

| (b) | izvajanje obveznosti iz odstavka 1 za posle, pri katerih se navedeni finančni instrumenti uporabljajo za zavarovalne, posojilne ali druge namene in pri čemer izmenjavo finančnih instrumentov določajo drugačni dejavniki kot trenutno tržno vrednotenje finančnega instrumenta; |
| --- | --- |

(b)

izvajanje obveznosti iz odstavka 1 za posle, pri katerih se navedeni finančni instrumenti uporabljajo za zavarovalne, posojilne ali druge namene in pri čemer izmenjavo finančnih instrumentov določajo drugačni dejavniki kot trenutno tržno vrednotenje finančnega instrumenta;

| (c) | stranko v poslu, ki mora v skladu z odstavkom 1 posel objaviti, če sta obe stranki investicijsko podjetje. |
| --- | --- |

(c)

stranko v poslu, ki mora v skladu z odstavkom 1 posel objaviti, če sta obe stranki investicijsko podjetje.

ESMA te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 3. julija 2015.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 21

Razkritje po trgovanju s strani investicijskih podjetij, vključno s sistematičnimi internalizatorji, v zvezi z obveznicami, strukturiranimi finančnimi produkti, pravicami do emisij in izvedenimi finančnimi instrumenti

1.   Investicijska podjetja, ki za svoj račun ali v imenu strank sklenejo posle z obveznicami, strukturiranimi finančnimi produkti, pravicami do emisij in izvedenimi finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na mestu trgovanja, objavijo obseg in ceno teh poslov ter čas njihove sklenitve. Te informacije se objavijo preko APA.

2.   Vsak posamezen posel se objavi enkrat prek enega APA.

3.   Informacije, ki se objavijo v skladu z odstavkom 1, in časovni okviri, v katerih so objavljene, so skladni z zahtevami, sprejetimi na podlagi člena 10, vključno z regulativnimi tehničnimi standardi, sprejetimi v skladu s členom 11(4)(a) in (b).

4.   Pristojni organi lahko investicijska podjetja pooblastijo, da predvidijo odlog objave, ali lahko zahtevajo objavo omejenih podrobnosti o poslu ali objavo podrobnosti o več poslih v agregatni obliki ali kombinacijo obojega, in sicer v obdobju trajanja odloga, ali lahko dovolijo, da se obseg posameznih poslov ne objavi v podaljšanem obdobju trajanja odloga, v primeru nelastniških finančnih instrumentov, ki niso državni vrednostni papirji, pa lahko dovolijo objavo več poslov v agregatni obliki v podaljšanem obdobju trajanja odloga, ali v primeru državnih dolžniških instrumentov lahko dovolijo objavo več poslov v agregatni obliki za nedoločen čas, lahko pa tudi začasno opustijo obveznosti iz odstavka 1 pod enakimi pogoji, kot so določeni v členu 11.

Kadar ukrepi, sprejeti v skladu s členom 11, predvidevajo odlog objave in objavo omejenih podrobnosti ali podrobnosti v agregatni obliki ali kombinacijo obojega ali to, da se ne objavi obseg za nekatere kategorije poslov z obveznicami, strukturiranimi finančnimi produkti, pravicami do emisij in izvedenimi finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na mestu trgovanja, se ta možnost uporablja za te posle tudi, če se opravljajo zunaj mest trgovanja.

5.   ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, v katerih tako, da se omogoči objava informacij v skladu s členom 64 Direktive 2014/65/EU, podrobno navede:

| (a) | identifikatorje za različne vrste poslov, objavljenih v skladu s tem členom, pri čemer razlikujejo med identifikatorji, ki jih določajo dejavniki, povezani predvsem z vrednotenjem finančnih instrumentov, in identifikatorji, ki jih določajo drugi dejavniki; |
| --- | --- |

(a)

identifikatorje za različne vrste poslov, objavljenih v skladu s tem členom, pri čemer razlikujejo med identifikatorji, ki jih določajo dejavniki, povezani predvsem z vrednotenjem finančnih instrumentov, in identifikatorji, ki jih določajo drugi dejavniki;

| (b) | izvajanje obveznosti iz odstavka 1 za posle, pri katerih se navedeni finančni instrumenti uporabljajo za zavarovalne, posojilne ali druge namene in pri čemer izmenjavo finančnih instrumentov določajo drugačni dejavniki kot trenutno tržno vrednotenje finančnega instrumenta; |
| --- | --- |

(b)

izvajanje obveznosti iz odstavka 1 za posle, pri katerih se navedeni finančni instrumenti uporabljajo za zavarovalne, posojilne ali druge namene in pri čemer izmenjavo finančnih instrumentov določajo drugačni dejavniki kot trenutno tržno vrednotenje finančnega instrumenta;

| (c) | stranko v poslu, ki mora v skladu z odstavkom 1 posel objaviti, če sta obe stranki investicijsko podjetje. |
| --- | --- |

(c)

stranko v poslu, ki mora v skladu z odstavkom 1 posel objaviti, če sta obe stranki investicijsko podjetje.

ESMA te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 3. julija 2015.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 22

Zagotavljanje informacij za namene preglednosti in drugih izračunov

1.   Za namene izračunov, s katerimi se določijo zahteve po preglednosti pred trgovanjem in po njem ter ureditve obveznosti trgovanja, predvidene v členih 3 do 11, 14 do 21 in v členu 32, ki se uporabljajo za finančne instrumente, in s katerimi se določi, ali je investicijsko podjetje sistematični internalizator, lahko pristojni organi zahtevajo informacije od:

| (a) | mest trgovanja, |
| --- | --- |

(a)

mest trgovanja,

| (b) | APA ter |
| --- | --- |

(b)

APA ter

| (c) | CTP. |
| --- | --- |

(c)

CTP.

2.   Mesta trgovanja, APA in CTP hranijo potrebne podatke za dovolj dolgo obdobje.

3.   Pristojni organi ESMA posredujejo tiste informacije, ki jih ESMA potrebuje za pripravo poročil iz člena 5(4), (5) in (6).

4.   ESMA pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov, s katerimi določi vsebino in pogostost zahtevkov za podatke ter formate in rok, v katerih se morajo mesta trgovanja, APA in CTP odzvati na takšne zahtevke v skladu z odstavkom 1, ter vrste podatkov, ki jih je treba hraniti, in minimalno obdobje, za katerega morajo mesta trgovanja, APA in CTP hraniti podatke, da se lahko odzovejo na takšne zahtevke v skladu z odstavkom 2.

ESMA te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 3. julija 2015.

Na Komisijo se prenese pooblastilo, da v skladu s členi od 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010 sprejme regulativne tehnične standarde iz tega odstavka.

Člen 23

Obveznost trgovanja za investicijska podjetja

1.   Investicijsko podjetje zagotovi, da z delnicami, uvrščenimi v trgovanje na reguliranem trgu ali s katerimi se trguje na mestu trgovanja, trguje na reguliranem trgu, v MTF, prek sistematičnega internalizatorja ali na mestu trgovanja v tretji državi, ki je v skladu s členom 25(4)(a) Direktive 2014/65/EU ocenjeno kot enakovredno, kot je ustrezno, razen če so takšni posli

| (a) | nesistematični, priložnostni, neredni in občasni ali |
| --- | --- |

(a)

nesistematični, priložnostni, neredni in občasni ali

| (b) | opravljeni med primernimi in/ali profesionalnimi nasprotnimi strankami in ne prispevajo k postopku oblikovanja cen. |
| --- | --- |

(b)

opravljeni med primernimi in/ali profesionalnimi nasprotnimi strankami in ne prispevajo k postopku oblikovanja cen.

2.   Investicijsko podjetje, ki upravlja notranji sistem združevanja, ki izvršuje naročila strank v zvezi z delnicami, potrdili o lastništvu, ETF, certifikati in drugimi podobnimi finančnimi instrumenti na večstranski osnovi, mora zagotoviti, da ima dovoljenje kot MTF v skladu z Direktivo 2014/65/EU in izpolnjuje vse ustrezne določbe v zvezi s takšnim dovoljenjem.

3.   ESMA pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov, s katerimi določi posebne značilnosti tistih poslov z delnicami, ki ne prispevajo k postopku oblikovanja cen iz odstavka 1, ob upoštevanju naslednjih primerov:

| (a) | posli z ohranjajočo likvidnostjo ali |
| --- | --- |

(a)

posli z ohranjajočo likvidnostjo ali

| (b) | izmenjavo takšnih finančnih instrumentov določajo drugi dejavniki kot trenutno tržno vrednotenje finančnega instrumenta. |
| --- | --- |

(b)

izmenjavo takšnih finančnih instrumentov določajo drugi dejavniki kot trenutno tržno vrednotenje finančnega instrumenta.

ESMA te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 3. julija 2015.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

NASLOV IV

POROČANJE O POSLIH

Člen 24

Obveznost ohranjanja celovitosti trgov

Brez poseganja v dodelitev odgovornosti za izvajanje Uredbe (EU) št. 596/2014 pristojni organi, ki jih usklajuje ESMA v skladu s členom 31 Uredbe (EU) št. 1095/2010, spremljajo posle investicijskih podjetij za zagotovitev, da ravnajo pošteno, pravično in profesionalno ter na način, ki spodbuja celovitost trga.

Člen 25

Obveznost vodenja evidenc

1.   Investicijska podjetja pet let dajejo pristojnemu organu na voljo zadevne podatke o vseh naročilih in vseh poslih s finančnimi instrumenti, ki so jih opravila za lastni račun ali v imenu stranke. V primeru poslov, opravljenih v imenu strank, evidence zajemajo vse informacije in podrobnosti glede istovetnosti strank ter informacije, zahtevane v skladu z Direktivo 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta (27). ESMA lahko v skladu s postopkom in pod pogoji iz člena 35 Uredbe (EU) št. 1095/2010 zahteva dostop do teh informacij.

2.   Upravljavec mesta trgovanja najmanj pet let daje pristojnemu organu na voljo zadevne podatke o vseh naročilih finančnih instrumentov, ki se oglašujejo prek njihovih sistemov. Evidence zajemajo zadevne podatke, ki predstavljajo značilnosti naročila, vključno s tistimi, ki povezujejo naročilo z izvršenim poslom, ki izhaja iz tega naročila in o katerem poroča o podrobnostih v skladu s členom 26(1) in (3). ESMA opravlja vlogo spodbujanja in usklajevanja v zvezi z dostopom pristojnih organov do informacij s strani v skladu s tem odstavkom.

3.   ESMA pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov, s katerimi določi podrobnosti glede pomembnih podatkov o naročilu, ki jih je treba hraniti v skladu z odstavkom 2 tega člena in niso navedeni v členu 26.

Ti osnutki regulativnih tehničnih standardov vključujejo identifikacijsko kodo člana ali udeleženca, ki je posredoval naročilo, identifikacijsko kodo naročila, datum in čas posredovanja naročila ter njegove značilnosti, vključno z vrsto naročila, mejno ceno, kjer je to ustrezno, obdobjem veljavnosti, vsemi specifičnimi navodili glede naročila, podrobnostmi o vsakršni spremembi, preklicu in delni ali popolni izvršitvi naročila ter agenciji ali glavni funkciji.

ESMA te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 3. julija 2015.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 26

Obveznost poročanja o poslih

1.   Investicijska podjetja, ki izvršujejo posle s finančnimi instrumenti, pristojnemu organu izčrpno in točno poročajo o podrobnostih teh poslov čim prej in najpozneje do konca naslednjega delovnega dne.

Pristojni organi v skladu s členom 85 Direktive 2014/65/EU uvedejo potrebno ureditev za zagotovitev, da tudi pristojni organ najpomembnejšega trga, kar zadeva likvidnost takih finančnih instrumentov, prejme te informacije.

Pristojni organi ESMA na zahtevo zagotovijo vse informacije, posredovane v skladu s tem členom.

2.   Obveznost iz odstavka 1 se uporablja za:

| (a) | finančne instrumente, ki so uvrščeni v trgovanje ali se z njimi trguje na mestu trgovanja ali za katere je vložen zahtevek za sprejem v trgovanje; |
| --- | --- |

(a)

finančne instrumente, ki so uvrščeni v trgovanje ali se z njimi trguje na mestu trgovanja ali za katere je vložen zahtevek za sprejem v trgovanje;

| (b) | finančne instrumente, katerih osnova je finančni instrument, s katerim se trguje na mestu trgovanja, ter |
| --- | --- |

(b)

finančne instrumente, katerih osnova je finančni instrument, s katerim se trguje na mestu trgovanja, ter

| (c) | finančne instrumente, kadar je osnova indeks ali košarica, sestavljena iz finančnih instrumentov, s katerimi se trguje na mestu trgovanja. |
| --- | --- |

(c)

finančne instrumente, kadar je osnova indeks ali košarica, sestavljena iz finančnih instrumentov, s katerimi se trguje na mestu trgovanja.

Obveznost velja za posle s finančnimi instrumenti iz točk od (a) do (c), ne glede na to, ali so takšni posli izvedeni na mestu trgovanja ali ne.

3.   Poročila vsebujejo zlasti podrobnosti o imenih in številkah kupljenih ali prodanih finančnih instrumentov, količini, datumih in času izvršitve, cenah poslov, označbah za stranke, v imenu katerih je investicijsko podjetje izvedlo zadevni posel, označbah za osebe in računalniške algoritme v investicijskem podjetju, ki je odgovorno za investicijske odločitve in izvedbo posla, označbi za ustrezno opustitev, na podlagi katere je bil posel izveden, načinu identifikacije zadevnega investicijskega podjetja ter označbi za prodajo na kratko, kot je opredeljeno v členu 2(1)(b) Uredbe (EU) št. 236/2012, glede kakršnih koli delnic in državnih vrednostnih papirjev v okviru področja uporabe členov 12, 13 in 17 navedene uredbe. Pri poslih, ki niso izvedeni na mestu trgovanja, poročila vključujejo označbo za vrste poslov v skladu z ukrepi, ki jih je treba sprejeti na podlagi členov 20(3)(a) in 21(5)(a). Za izvedene finančne instrumente na blago se v poročilih navede, ali posel zmanjšuje tveganje na način, ki je objektivno merljiv, v skladu s členom 57 Direktive 2014/65/EU.

4.   Investicijska podjetja, ki posredujejo naročila, pri posredovanju zadevnega naročila navedejo vse podrobnosti, določene v odstavkih 1 in 3. Namesto da bi investicijsko podjetje navedlo omenjene podrobnosti pri posredovanju naročil, se lahko odloči, da bo o posredovanem naročilu, če je izvršeno, poročalo kot o poslu v skladu z zahtevami iz odstavka 1. V tem primeru je v poročilu investicijskega podjetja o poslu navedeno, da se nanaša na posredovano naročilo.

5.   Upravljavec mesta trgovanja poroča o podrobnostih poslov s finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na njegovi platformi in ki jih prek njegovih sistemov izvršuje podjetje, za katero se ta uredba ne uporablja, v skladu z odstavkoma 1 in 3.

6.   Pri sporočanju označb, s katerimi se opredeli stranke v skladu z odstavkoma 3 in 4, investicijska podjetja uporabijo identifikator pravne osebe, namenjen za opredelitev strank, ki so pravne osebe.

ESMA do 3. januarja 2016 v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1095/2010 oblikuje smernice, s katerimi zagotovi skladnost uporabe identifikatorja pravne osebe v Uniji z mednarodnimi standardi, zlasti tistimi, ki jih je določil Odbor za finančno stabilnost.

7.   Poročila predloži pristojnemu organu investicijsko podjetje samo, ARM, ki deluje v njegovem imenu, ali mesto trgovanja, prek sistema katerega je bil posel opravljen, v skladu z odstavki 1, 3 in 9.

Investicijska podjetja so odgovorna za popolnost in točnost poročil ter njihovo pravočasno predložitev pristojnim organom.

Z odstopanjem od te obveznosti za popolnost, točnost in pravočasno predložitev poročil investicijsko podjetje ni odgovorno, če podrobnosti o poslih posreduje prek ARM, ki deluje v njegovem imenu, ali mesta trgovanja. V teh primerih in v skladu s členom 66(4) Direktive 2014/65/EU sta za napake odgovorna ARM ali mesto trgovanja.

Investicijska podjetja morajo vseeno sprejeti potrebne ukrepe, da preverijo popolnost, točnost in pravočasnost poročil o poslih, predloženih v njihovem imenu.

Matična država članica zahteva, da ima mesto trgovanja, kadar poroča v imenu investicijskega podjetja, vzpostavljene dobre varnostne mehanizme, zasnovane za zagotovitev varnosti in preverjanja pristnosti sredstev za prenos informacij, zmanjšanje tveganja za poškodbo podatkov in nepooblaščen dostop ter preprečevanje uhajanja informacij, tako da so podatki ves čas tajni. Matična država članica zahteva, da ima mesto trgovanja zadostne vire in varnostne zmogljivosti, da lahko ves čas ponuja in vzdržuje svoje storitve.

Pristojni organ lahko odobri sistem združevanja ponudbe in povpraševanja ali sistem poročanja – vključno z repozitoriji sklenjenih poslov, ki so registrirani ali priznani v skladu z naslovom VI Uredbe (EU) št. 648/2012 – kot ARM za posredovanje poročil o poslih pristojnemu organu v skladu z odstavki 1, 3 in 9.

Kadar se o poslih poroča repozitoriju sklenjenih poslov v skladu s členom 9 Uredbe (EU) št. 648/2012, ki je ARM, ter kadar ta poročila zajemajo podrobnosti, zahtevane v skladu z odstavki 1, 3 in 9, in jih repozitorij sklenjenih poslov posreduje pristojnemu organu v roku iz odstavka 1, se šteje, da je bila obveznost investicijskega podjetja iz odstavka 1 izpolnjena.

ARM, investicijsko podjetje ali mesto trgovanja, ki poroča o poslu, popravi napake ali izpustitve in popravljeno poročilo predloži pristojnemu organu.

8.   Če so v skladu s členom 35(8) Direktive 2014/65/EU poročila iz tega člena posredovana pristojnemu organu države članice gostiteljice, ta posreduje te informacije pristojnim organom matične države članice investicijskega podjetja, razen če se pristojni organi matične države članice odločijo, da teh informacij ne želijo prejeti.

9.   ESMA pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov za določitev:

| (a) | standardov podatkov in oblike informacij, ki jih je treba sporočiti v skladu z odstavkoma 1 in 3, vključno z metodami in sistemi za poročanje o finančnih poslih ter obliko in vsebino teh poročil; |
| --- | --- |

(a)

standardov podatkov in oblike informacij, ki jih je treba sporočiti v skladu z odstavkoma 1 in 3, vključno z metodami in sistemi za poročanje o finančnih poslih ter obliko in vsebino teh poročil;

| (b) | meril za opredelitev pomembnega trga v skladu z odstavkom 1; |
| --- | --- |

(b)

meril za opredelitev pomembnega trga v skladu z odstavkom 1;

| (c) | referenčnih številk kupljenih ali prodanih finančnih instrumentov, količin, datumov in časa izvršitve, cen poslov, informacij in podrobnosti o identiteti stranke, označb za stranke, v imenu katerih je investicijsko podjetje izvršilo zadevni posel, označb za osebe in računalniške algoritme v investicijskem podjetju, ki so odgovorni za investicijske odločitve in izvrševanje poslov, označbe za ustrezno opustitev, na podlagi katere je bil posel izveden, načinov identifikacije zadevnih investicijskih podjetij, načina, na katerega je bil posel izveden, ter polj s podatki, ki so potrebna za obdelavo in analizo poročil o poslih v skladu z odstavkom 3; ter |
| --- | --- |

(c)

referenčnih številk kupljenih ali prodanih finančnih instrumentov, količin, datumov in časa izvršitve, cen poslov, informacij in podrobnosti o identiteti stranke, označb za stranke, v imenu katerih je investicijsko podjetje izvršilo zadevni posel, označb za osebe in računalniške algoritme v investicijskem podjetju, ki so odgovorni za investicijske odločitve in izvrševanje poslov, označbe za ustrezno opustitev, na podlagi katere je bil posel izveden, načinov identifikacije zadevnih investicijskih podjetij, načina, na katerega je bil posel izveden, ter polj s podatki, ki so potrebna za obdelavo in analizo poročil o poslih v skladu z odstavkom 3; ter

| (d) | označbe za prodajo na kratko delnic in državnih vrednostnih papirjev iz odstavka 3; |
| --- | --- |

(d)

označbe za prodajo na kratko delnic in državnih vrednostnih papirjev iz odstavka 3;

| (e) | ustreznih kategorij finančnih instrumentov, o katerih je treba poročati v skladu z odstavkom 2; |
| --- | --- |

(e)

ustreznih kategorij finančnih instrumentov, o katerih je treba poročati v skladu z odstavkom 2;

| (f) | pogojev, na podlagi katerih države članice v skladu z odstavkom 6 razvijajo, dodeljujejo in vzdržujejo identifikatorje pravnih oseb, in pogojev, pod katerimi te identifikatorje pravnih oseb uporabljajo investicijska podjetja, da bi zagotovila označbe za določitev strank v skladu z odstavki 3, 4 in 5 v poročilih o poslih v skladu z odstavkom 1. |
| --- | --- |

(f)

pogojev, na podlagi katerih države članice v skladu z odstavkom 6 razvijajo, dodeljujejo in vzdržujejo identifikatorje pravnih oseb, in pogojev, pod katerimi te identifikatorje pravnih oseb uporabljajo investicijska podjetja, da bi zagotovila označbe za določitev strank v skladu z odstavki 3, 4 in 5 v poročilih o poslih v skladu z odstavkom 1.

| (g) | uporabe obveznosti poročanja o poslih za podružnice investicijskih podjetij; |
| --- | --- |

(g)

uporabe obveznosti poročanja o poslih za podružnice investicijskih podjetij;

| (h) | kaj je posel in izvršitev posla za namene tega člena, |
| --- | --- |

(h)

kaj je posel in izvršitev posla za namene tega člena,

| (i) | kdaj šteje, da je investicijsko podjetje posredovalo naročilo za namene odstavka 4. |
| --- | --- |

(i)

kdaj šteje, da je investicijsko podjetje posredovalo naročilo za namene odstavka 4.

ESMA te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 3. julija 2015.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

10.   ESMA do 3. januarja 2019 Komisiji predloži poročilo o delovanju tega člena, vključno z njegovo interakcijo s povezanimi obveznostmi o poročanju iz Uredbe (EU) št. 648/2012, in ali vsebina in oblika poročil o poslih, ki jih prejemajo in si jih izmenjujejo pristojni organi, v celoti omogočata spremljanje poslov investicijskih podjetij v skladu s členom 24 te uredbe. Komisija lahko sprejme ukrepe za predložitev kakršnih koli sprememb, vključno z zagotavljanjem, da se podatki o poslih posredujejo samo v enoten sistem, ki ga določi ESMA, namesto pristojnim organom. Komisija posreduje poročilo ESMA Evropskemu parlamentu in Svetu.

Člen 27

Obveznost predložitve referenčnih podatkov o finančnih instrumentih

1.   V zvezi s finančnimi instrumenti, sprejetimi v trgovanje na reguliranih trgih ali s katerimi se trguje v MTF ali OTF, mesta trgovanja pristojnim organom zagotavljajo referenčne podatke za identifikacijo za namen poročanja o poslih v skladu s členom 26.

Za druge finančne instrumente, ki jih ureja člen 26(2) in s katerimi se trguje prek sistematičnega internalizatorja, slednji svojemu pristojnemu organu zagotovi referenčne podatke za te finančne instrumente.

Referenčni podatki za identifikacijo so pripravljeni za predložitev pristojnemu organu v elektronski in standardizirani obliki še pred začetkom trgovanja s finančnim instrumentom, na katerega se nanašajo. Referenčni podatki o finančnem instrumentu se posodobijo po vsaki spremembi podatkov v zvezi s finančnim instrumentom. Ta obvestila morajo pristojni organi nemudoma posredovati ESMA, ki jih nato takoj objavi na svojem spletnem mestu. ESMA pristojnim organom omogoči dostop do teh referenčnih podatkov.

2.   Da se pristojnim organom omogoči, da v skladu s členom 26 spremljajo posle investicijskih podjetij, da bi ta ravnala pošteno, pravično in profesionalno ter na način, ki spodbuja celovitost trga, vzpostavijo ESMA in pristojni organi potrebne ureditve za zagotovitev, da:

| (a) | ESMA in pristojni organi dejansko prejmejo referenčne podatke o finančnih instrumentih v skladu z odstavkom 1; |
| --- | --- |

(a)

ESMA in pristojni organi dejansko prejmejo referenčne podatke o finančnih instrumentih v skladu z odstavkom 1;

| (b) | kakovost prejetih podatkov ustreza namenu poročanja o poslih v skladu s členom 26; |
| --- | --- |

(b)

kakovost prejetih podatkov ustreza namenu poročanja o poslih v skladu s členom 26;

| (c) | se referenčni podatki o finančnih instrumentih, prejeti v skladu z odstavkom 1, dejansko izmenjujejo med ustreznimi pristojnimi organi. |
| --- | --- |

(c)

se referenčni podatki o finančnih instrumentih, prejeti v skladu z odstavkom 1, dejansko izmenjujejo med ustreznimi pristojnimi organi.

3.   ESMA pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov za določitev:

| (a) | standardov podatkov in oblik referenčnih podatkov o finančnih instrumentih v skladu z odstavkom 1, vključno z metodami in ureditvami za predložitev podatkov in njihovih morebitnih posodobitev pristojnim organom ter njihovo posredovanje ESMA v skladu z odstavkom 1 ter obliko in vsebino takih podatkov; |
| --- | --- |

(a)

standardov podatkov in oblik referenčnih podatkov o finančnih instrumentih v skladu z odstavkom 1, vključno z metodami in ureditvami za predložitev podatkov in njihovih morebitnih posodobitev pristojnim organom ter njihovo posredovanje ESMA v skladu z odstavkom 1 ter obliko in vsebino takih podatkov;

| (b) | tehničnih ukrepov, ki so potrebni v povezavi z ureditvami, ki jih vzpostavijo ESMA in pristojni organi v skladu z odstavkom 2. |
| --- | --- |

(b)

tehničnih ukrepov, ki so potrebni v povezavi z ureditvami, ki jih vzpostavijo ESMA in pristojni organi v skladu z odstavkom 2.

ESMA te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 3. julija 2015.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

NASLOV V

IZVEDENI FINANČNI INSTRUMENTI

Člen 28

Obveznost trgovanja na reguliranih trgih, v MTF ali OTF

1.   Finančne nasprotne stranke, kakor so opredeljene v členu 2(8) Uredbe (EU) št. 648/2012, in nefinančne nasprotne stranke, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 10(1)(b) navedene uredbe, sklepajo posle, ki niso notranji posli v skupini, kakor so opredeljeni v členu 3 navedene uredbe, niti poslov v skladu s prehodnimi določbami iz člena 89 navedene uredbe, z drugimi finančnimi nasprotnimi strankami ali drugimi nefinančnimi nasprotnimi strankami, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 10(1)(b) Uredbe (EU) št. 648/2012, v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti iz razreda izvedenih finančnih instrumentov, za katere velja obveznost trgovanja v skladu s postopkom iz člena 32 in ki so navedeni v registru iz člena 34, le:

| (a) | na reguliranih trgih; |
| --- | --- |

(a)

na reguliranih trgih;

| (b) | v MTF; |
| --- | --- |

(b)

v MTF;

| (c) | v OTF ali |
| --- | --- |

(c)

v OTF ali

| (d) | na mestih trgovanja tretjih držav, če Komisija sprejme sklep v skladu z odstavkom 4 in zadevna tretja država poskrbi za učinkovit enakovreden sistem priznavanja mest trgovanja, ki imajo v skladu z Direktivo 2014/65/EU dovoljenje za sprejem izvedenih finančnih instrumentov, za katere velja obveznost trgovanja v zadevni tretji državi, v trgovanje ali za trgovanje z njimi na neizključni podlagi. |
| --- | --- |

(d)

na mestih trgovanja tretjih držav, če Komisija sprejme sklep v skladu z odstavkom 4 in zadevna tretja država poskrbi za učinkovit enakovreden sistem priznavanja mest trgovanja, ki imajo v skladu z Direktivo 2014/65/EU dovoljenje za sprejem izvedenih finančnih instrumentov, za katere velja obveznost trgovanja v zadevni tretji državi, v trgovanje ali za trgovanje z njimi na neizključni podlagi.

2.   Obveznost trgovanja velja tudi za nasprotne stranke iz odstavka 1, ki sklepajo posle z izvedenimi finančnimi instrumenti iz razreda izvedenih finančnih instrumentov, za katere velja obveznost trgovanja s finančnimi institucijami tretjih držav ali drugimi subjekti tretjih držav, za katere bi veljala obveznost kliringa, če bi imeli sedež v Uniji. Obveznost trgovanja velja tudi za subjekte tretjih držav, za katere bi veljala obveznost kliringa, če bi imeli sedež v Uniji, kadar sklepajo posle z izvedenimi finančnimi instrumenti iz razreda izvedenih finančnih instrumentov, za katere velja obveznost trgovanja, če ima pogodba neposreden, bistven in predvidljiv učinek v Uniji ali kadar je takšna obveznost nujna ali primerna, da se prepreči izogibanje kateri koli določbi te uredbe.

ESMA redno spremlja posle z izvedenimi finančnimi instrumenti, za katere ne velja obveznost trgovanja iz odstavka 1, da bi opredelil primere, v katerih lahko določen razred pogodb povzroči sistemsko tveganje, in da bi preprečil regulativno arbitražo med posli z izvedenimi finančnimi instrumenti, za katere velja obveznost trgovanja, in posli, za katere ta obveznost ne velja.

3.   Izvedeni finančni instrumenti, za katere velja obveznost trgovanja v skladu z odstavkom 1, so lahko uvrščeni v trgovanje na reguliranem trgu ali se lahko z njimi trguje na katerem koli mestu trgovanja iz odstavka 1 na neizključni in nediskriminatorni podlagi.

4.   Komisija lahko v skladu s postopkom pregleda iz člena 51(2) sprejme sklepe, ki potrjujejo, da pravni in nadzorni okvir tretje države zagotavlja, da mesto trgovanja, ki ima dovoljenje v tej tretji državi, izpolnjuje pravno zavezujoče zahteve, ki so enakovredne zahtevam za mesta trgovanja iz točk (a), (b) ali (c) odstavka 1 tega člena, ki izhajajo iz te uredbe, Direktive 2014/65/EU in Uredbe (EU) št. 596/2014, ter da so te zahteve v zadevni tretji državi predmet učinkovitega nadzora in uveljavljanja.

Izključni namen teh sklepov je potrditev dopustnosti delovanja v funkciji mesta trgovanja za izvedene finančne instrumente, za katere velja obveznost trgovanja.

Za pravni in nadzorni okvir tretje države se šteje, da ima enakovreden učinek, če izpolnjuje vse naslednje pogoje:

| (a) | mesta trgovanja v tej tretji državi imajo dovoljenje ter so predmet stalnega in učinkovitega nadzora in uveljavljanja; |
| --- | --- |

(a)

mesta trgovanja v tej tretji državi imajo dovoljenje ter so predmet stalnega in učinkovitega nadzora in uveljavljanja;

| (b) | mesta trgovanja imajo jasna in pregledna pravila glede sprejema finančnih instrumentov v trgovanje, tako da se lahko s temi finančnimi instrumenti trguje na pošten, pravilen in učinkovit način ter da so prosto prenosljivi; |
| --- | --- |

(b)

mesta trgovanja imajo jasna in pregledna pravila glede sprejema finančnih instrumentov v trgovanje, tako da se lahko s temi finančnimi instrumenti trguje na pošten, pravilen in učinkovit način ter da so prosto prenosljivi;

| (c) | od izdajateljev finančnih instrumentov se redno in stalno zahtevajo informacije, s čimer se zagotavlja visoka raven zaščite vlagateljev; |
| --- | --- |

(c)

od izdajateljev finančnih instrumentov se redno in stalno zahtevajo informacije, s čimer se zagotavlja visoka raven zaščite vlagateljev;

| (d) | zagotavlja preglednost in celovitost trga s pravili za preprečevanje tržnih zlorab v obliki trgovanja z notranjimi informacijami in tržne manipulacije; |
| --- | --- |

(d)

zagotavlja preglednost in celovitost trga s pravili za preprečevanje tržnih zlorab v obliki trgovanja z notranjimi informacijami in tržne manipulacije;

Sklep Komisije iz tega odstavka se lahko omeji na eno ali več kategorij mest trgovanja. V tem primeru je mesto trgovanja v tretji državi vključeno v odstavek 1(d) le, če spada v kategorijo, zajeto v sklep Komisije.

5.   Da bi bila zagotovljena dosledna uporaba tega člena, ESMA pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov, ki določajo, katere vrste pogodb iz odstavka 2 imajo neposreden, bistven in predvidljiv učinek v Uniji, ter v katerih primerih je obveznost trgovanja nujna ali primerna, da se prepreči izogibanje kateri koli določbi te uredbe.

ESMA te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 3. julija 2015.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Regulativni tehnični standardi iz tega odstavka so po možnosti, in če je to ustrezno, enaki tistim, sprejetim v skladu s členom 4(4) Uredbe (EU) št. 648/2012.

Člen 29

Obveznost kliringa za izvedene finančne instrumente, s katerimi se trguje na reguliranih trgih, in časovni okvir sprejetja za kliring

1.   Upravljavec reguliranega trga zagotovi, da CNS opravi kliring vseh poslov z izvedenimi finančnimi instrumenti, sklenjenih na zadevnem reguliranem trgu.

2.   CNS, mesta trgovanja in investicijska podjetja, ki delujejo kot klirinški člani v skladu s členom 2(14) Uredbe (EU) št. 648/2012, imajo vzpostavljene učinkovite sisteme, postopke in ureditve v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti s kliringom, da se zagotovi, da se posli z izvedenimi finančnimi instrumenti s kliringom predložijo in sprejmejo za kliring, kakor hitro je to tehnološko mogoče z uporabo avtomatiziranih sistemov.

„Izvedeni finančni instrumenti s kliringom“ v tem odstavku pomeni:

| (a) | vse izvedene instrumente, za katere je treba opraviti kliring na podlagi obveznosti kliringa iz odstavka 1 tega člena ali na podlagi obveznosti kliringa v skladu s členom 4 Uredbe (EU) št. 648/2012; |
| --- | --- |

(a)

vse izvedene instrumente, za katere je treba opraviti kliring na podlagi obveznosti kliringa iz odstavka 1 tega člena ali na podlagi obveznosti kliringa v skladu s členom 4 Uredbe (EU) št. 648/2012;

| (b) | vse izvedene instrumente, za katere so se ustrezne strani kako drugače dogovorile, da je treba opraviti kliring. |
| --- | --- |

(b)

vse izvedene instrumente, za katere so se ustrezne strani kako drugače dogovorile, da je treba opraviti kliring.

3.   ESMA pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov, da ob upoštevanju potrebe po ustreznem obvladovanju operativnega ali drugega tveganja določi minimalne zahteve za sisteme, postopke in ureditve, vključno s časovnimi okviri sprejetja iz tega člena.

ESMA ima stalno pooblastilo, da razvije dodatne regulativne tehnične standarde za posodobitev tistih, ki so v veljavi, če smatra, da je to potrebno glede na razvoj industrijskih standardov.

ESMA osnutke regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka predloži Komisiji do 3. julija 2015.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje regulativnih tehničnih standardov iz prvega in drugega pododstavka v skladu s členi od 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 30

Posredne ureditve kliringa

1.   V zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na borzi, so dovoljene posredne ureditve kliringa, če ne zvišujejo tveganja nasprotne stranke in če zagotavljajo, da so sredstva in pozicije nasprotne stranke deležni zaščite, ki je po učinku enakovredna tisti iz členov 39 in 48 Uredbe (EU) št. 648/2012.

2.   ESMA pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov, da opredeli vrste posrednih ureditev klirinških storitev – kjer so te vzpostavljene –, ki izpolnjujejo pogoje iz odstavka 1, pri čemer se zagotovi skladnost z določbami za izvedene finančne instrumente OTC iz poglavja II Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 149/2013 (28).

ESMA te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 3. julija 2015.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje regulativnih tehničnih standardov iz tega odstavka v skladu s členi od 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 31

Stiskanje portfelja

1.   Pri zagotavljanju stiskanja portfelja za investicijska podjetja in udeležence na trgu ne veljajo obveznost najboljše izvedbe iz člena 27 Direktive 2014/65/EU, obveznosti v zvezi s preglednostjo iz členov 8, 10, 18 in 21 te uredbe in obveznost iz člena 1(6) Direktive 2014/65/EU. Člen 28 te uredbe ne velja v primeru prenehanja ali zamenjave izvedenih finančnih instrumentov, ki sestavljajo portfelj, ki je predmet stiskanja.

2.   Investicijska podjetja in udeleženci na trgu, ki zagotavljajo stiskanje portfelja, prek APA objavijo obseg poslov na podlagi stiskanj portfelja in čas, v katerem so bili izvršeni, v okviru rokov iz člena 10.

3.   Investicijska podjetja in udeleženci na trgu, ki zagotavljajo stiskanje portfelja, vodijo popolne in točne evidence vseh stiskanj portfelja, ki jih organizirajo ali pri katerih sodelujejo. Te evidence se na zahtevo nemudoma predložijo zadevnemu pristojnemu organu ali ESMA.

4.   Komisija lahko z delegiranimi akti v skladu s členom 50 sprejme ukrepe, ki določajo:

| (a) | elemente stiskanja portfelja, |
| --- | --- |

(a)

elemente stiskanja portfelja,

| (b) | informacije, ki se objavijo v skladu z odstavkom 2, |
| --- | --- |

(b)

informacije, ki se objavijo v skladu z odstavkom 2,

in sicer tako, da v največji možni meri uporabi morebitne obstoječe zahteve v zvezi z vodenjem evidenc, poročanjem ali objavljanjem.

Člen 32

Postopek v zvezi z obveznostjo trgovanja

1.   ESMA pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov za določitev:

| (a) | s katerim razredom izvedenih finančnih instrumentov, za katere velja obveznost kliringa v skladu s členom 5(2) in (4) Uredbe (EU) št. 648/2012, ali ustrezno podskupino tega razreda se trguje na mestih iz člena 28(1) te uredbe; |
| --- | --- |

(a)

s katerim razredom izvedenih finančnih instrumentov, za katere velja obveznost kliringa v skladu s členom 5(2) in (4) Uredbe (EU) št. 648/2012, ali ustrezno podskupino tega razreda se trguje na mestih iz člena 28(1) te uredbe;

| (b) | datum ali datumi, ko začne veljati obveznost trgovanja, vključno z vsakršnim postopnim uvajanjem in kategorijami nasprotnih strank, za katere velja ta obveznost, če so bili to postopno uvajanje in kategorije nasprotnih strank določeni v regulativnih tehničnih standardih v skladu s členom 5(2)(b) Uredbe (EU) št. 648/2012. |
| --- | --- |

(b)

datum ali datumi, ko začne veljati obveznost trgovanja, vključno z vsakršnim postopnim uvajanjem in kategorijami nasprotnih strank, za katere velja ta obveznost, če so bili to postopno uvajanje in kategorije nasprotnih strank določeni v regulativnih tehničnih standardih v skladu s členom 5(2)(b) Uredbe (EU) št. 648/2012.

Ko Komisija sprejme regulativne tehnične standarde v skladu s členom 5(2) Uredbe (EU) št. 648/2012, ESMA v šestih mesecih po njihovem sprejetju Komisiji predloži osnutek teh regulativnih tehničnih standardov.

Preden ESMA osnutek izvedbenih tehničnih standardov predloži Komisiji za sprejetje, mora izvesti javno posvetovanje, pri čemer se lahko po potrebi posvetuje s pristojnimi organi tretjih držav.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

2.   Pogoja za začetek veljavnosti obveznosti trgovanja:

| (a) | razred izvedenih finančnih instrumentov v skladu z odstavkom 1(a)ali ustrezna podskupina tega razreda mora biti uvrščena v trgovanje ali se mora z njo trgovati na vsaj enem mestu trgovanja iz člena 28(1) in |
| --- | --- |

(a)

razred izvedenih finančnih instrumentov v skladu z odstavkom 1(a)ali ustrezna podskupina tega razreda mora biti uvrščena v trgovanje ali se mora z njo trgovati na vsaj enem mestu trgovanja iz člena 28(1) in

| (b) | za razred izvedenih finančnih instrumentov ali ustrezno podskupino tega razreda mora obstajati zadosten nakupni ali prodajni interes tretjih oseb, da je mogoče šteti, da je ta razred izvedenih finančnih instrumentov dovolj likviden, da se z njim trguje le na mestih iz člena 28(1). |
| --- | --- |

(b)

za razred izvedenih finančnih instrumentov ali ustrezno podskupino tega razreda mora obstajati zadosten nakupni ali prodajni interes tretjih oseb, da je mogoče šteti, da je ta razred izvedenih finančnih instrumentov dovolj likviden, da se z njim trguje le na mestih iz člena 28(1).

3.   Pri pripravi osnutkov regulativnih tehničnih standardov iz odstavka 1 ESMA pri ugotavljanju, ali je razred izvedenih finančnih instrumentov ali ustrezna podskupina tega razreda dovolj likvidna, upošteva naslednja merila:

| (a) | povprečno pogostost in obseg poslov v različnih tržnih pogojih, ob upoštevanju narave in življenjskega cikla produktov v razredu izvedenih finančnih instrumentov; |
| --- | --- |

(a)

povprečno pogostost in obseg poslov v različnih tržnih pogojih, ob upoštevanju narave in življenjskega cikla produktov v razredu izvedenih finančnih instrumentov;

| (b) | število in vrsto dejavnih udeležencev na trgu, vključno z razmerjem med udeleženci na trgu in produkti/pogodbami, s katerimi se trguje na določenem trgu s proizvodi; |
| --- | --- |

(b)

število in vrsto dejavnih udeležencev na trgu, vključno z razmerjem med udeleženci na trgu in produkti/pogodbami, s katerimi se trguje na določenem trgu s proizvodi;

| (c) | povprečno velikost razmikov. |
| --- | --- |

(c)

povprečno velikost razmikov.

ESMA pri pripravi tega osnutka regulativnih tehničnih standardov upošteva pričakovani učinek, ki bi ga ta obveznost glede trgovanja lahko imela na likvidnost razreda izvedenih finančnih instrumentov ali ustrezne podskupine tega razreda in poslovne dejavnosti končnih uporabnikov, ki niso finančni subjekti.

ESMA določi, ali je razred izvedenih finančnih instrumentov ali ustrezna podskupina tega razreda dovolj likvidna le pri poslih pod določenim obsegom.

4.   ESMA na lastno pobudo v skladu z merili iz odstavka 2 in po javnem posvetovanju določi razrede izvedenih finančnih instrumentov ali posameznih pogodb na izvedene finančne instrumente, za katere mora veljati obveznost trgovanja na mestih iz člena 28(1), vendar zanje nobena CNS še ni dobila dovoljenja v skladu s členom 14 ali 15 Uredbe (EU) št. 648/2012 ali niso bili uvrščeni v trgovanje oziroma se z njimi ne trguje na mestu iz člena 28(1), ter o tem uradno obvesti Komisijo.

Komisija lahko po prejetju obvestila ESMA iz prvega pododstavka objavi razpis za pripravo predlogov za trgovanje z zadevnimi izvedenimi finančnimi instrumenti na mestih iz člena 28(1).

5.   ESMA v skladu z odstavkom 1 predloži Komisiji osnutke regulativnih tehničnih standardov, da spremeni, začasno prekliče ali razveljavi obstoječe regulativne tehnične standarde, kadar se merila iz odstavka 2 bistveno spremenijo. Pred tem se lahko ESMA po potrebi posvetuje s pristojnimi organi tretjih držav.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje regulativnih tehničnih standardov iz tega odstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

6.   ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, v katerih so opredeljena merila iz odstavka 2(b).

ESMA predloži Komisiji osnutke teh regulativnih tehničnih standardov do 3. julija 2015.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 33

Mehanizem za preprečevanje podvajanja in nasprotujočih si pravil

1.   Komisija s pomočjo ESMA spremlja uporabo načel iz členov 28 in 29 na mednarodni ravni, predvsem kar zadeva morebitne podvajajoče ali nasprotujoče si zahteve za udeležence na trgu, in priporoči možne ukrepe ter o tem vsaj enkrat letno poroča Evropskemu parlamentu in Svetu.

2.   Komisija lahko sprejme izvedbene akte, v katerih določi, da so pravne, nadzorne in izvršilne ureditve zadevne tretje države:

| (a) | enakovredne zahtevam, določenim v členih 28 in 29; |
| --- | --- |

(a)

enakovredne zahtevam, določenim v členih 28 in 29;

| (b) | zagotavljajo varstvo poslovne skrivnosti, ki je enakovredna poslovni skrivnosti iz te uredbe; |
| --- | --- |

(b)

zagotavljajo varstvo poslovne skrivnosti, ki je enakovredna poslovni skrivnosti iz te uredbe;

| (c) | se uporabljajo in izvršujejo učinkovito in enakopravno ter brez izkrivljanja konkurence, tako da zagotavljajo učinkovit nadzor in izvrševanje v tej tretji državi. |
| --- | --- |

(c)

se uporabljajo in izvršujejo učinkovito in enakopravno ter brez izkrivljanja konkurence, tako da zagotavljajo učinkovit nadzor in izvrševanje v tej tretji državi.

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 51.

3.   V skladu z izvedbenim aktom o enakovrednosti iz odstavka 2 se šteje, da nasprotne stranke, ki sklepajo posle po tej uredbi, izpolnjujejo obveznost iz členov 28 in 29, če ima vsaj ena nasprotna stranka sedež v tej tretji državi ter nasprotne stranke upoštevajo pravno, nadzorno in izvršilno ureditev zadevne tretje države.

4.   Komisija v sodelovanju z ESMA spremlja, ali tretje države, za katere je bil sprejet izvedbeni akt o enakovrednosti, učinkovito izpolnjujejo zahteve, ki so enakovredne zahtevam iz členov 28 in 29, ter o tem redno, vsaj enkrat letno, poroča Evropskemu parlamentu in Svetu.

Če poročilo razkriva, da organi tretje države zelo neustrezno ali neskladno uporabljajo enakovredne zahteve, lahko Komisija v 30 koledarskih dneh od predstavitve poročila prekliče priznanje enakovrednosti pravnega okvira zadevne tretje države. Če se izvedbeni akt o enakovrednosti razveljavi, za posle nasprotnih strank samodejno spet začnejo veljati vse zahteve iz členov 28 in 29 te uredbe.

Člen 34

Register izvedenih finančnih instrumentov, za katere velja obveznost trgovanja

ESMA na svoji spletni strani objavi in posodablja register, v katerem so izčrpno in nedvoumno določeni izvedeni finančni instrumenti, za katere velja obveznost trgovanja na mestih iz člena 28(1), mesta, na katerih so ti instrumenti uvrščeni v trgovanje ali se z njimi trguje, in datumi začetka veljavnosti obveznosti.

NASLOV VI

NEDISKRIMINATORNI DOSTOP DO KLIRINGA ZA FINANČNE INSTRUMENTE

Člen 35

Nediskriminatorni dostop do CNS

1.   Brez poseganja v člen 7 Uredbe (EU) št. 648/2012 CNS nediskriminatorno in pregledno sprejme kliring finančnih instrumentov, tudi kar zadeva zahteve glede zavarovanja s premoženjem in pristojbine, povezane z dostopom, ne glede na mesto trgovanja, kjer se posel opravi. To bi moralo zlasti zagotoviti, da ima mesto trgovanja pravico do nediskriminatorne obravnave v smislu obravnave pogodb, s katerimi se trguje na tem mestu trgovanja, kar zadeva:

| (a) | zahteve glede zavarovanja s premoženjem in netiranja gospodarsko enakovrednih pogodb, če vključitev teh pogodb v postopke izravnave in druge postopke netiranja CNS, ki temeljijo na veljavni zakonodaji o insolventnosti, ne bi ogrozila tekočega in pravilnega delovanja, veljavnosti ali izvršljivosti teh postopkov, ter |
| --- | --- |

(a)

zahteve glede zavarovanja s premoženjem in netiranja gospodarsko enakovrednih pogodb, če vključitev teh pogodb v postopke izravnave in druge postopke netiranja CNS, ki temeljijo na veljavni zakonodaji o insolventnosti, ne bi ogrozila tekočega in pravilnega delovanja, veljavnosti ali izvršljivosti teh postopkov, ter

| (b) | navzkrižno kritje s povezanimi pogodbami, ki jih obračuna ista CNS na podlagi modela tveganja, ki je skladen s členom 41 Uredbe (EU) št. 648/2012. |
| --- | --- |

(b)

navzkrižno kritje s povezanimi pogodbami, ki jih obračuna ista CNS na podlagi modela tveganja, ki je skladen s členom 41 Uredbe (EU) št. 648/2012.

CNS lahko zahteva, da mesto trgovanja izpolnjuje operativne in tehnične zahteve, ki jih določi CNS, vključno z zahtevami glede obvladovanja tveganj. Obveznost iz tega odstavka ne velja za pogodbe na izvedene finančne instrumente, za katere že veljajo obveznosti dostopa v skladu s členom 7 Uredbe (EU) št. 648/2012.

Ta člen za CNS ni zavezujoč, če je tesno povezana z mestom trgovanja, ki je poslalo obvestilo v skladu s členom 36(5).

2.   Prošnja mesta trgovanja za dostop do CNS se uradno predloži CNS in pristojnemu organu mesta trgovanja. V prošnji so navedene vrste finančnih instrumentov, za katere je bil zaprošen dostop.

3.   CNS mestu trgovanja v primeru prenosljivih vrednostnih papirjev in instrumentov denarnega trga v treh mesecih, v primeru izvedenih finančnih instrumentov, s katerimi se trguje na borzi, pa v šestih mesecih pošlje pisni odgovor o odobritvi dostopa, če je zadevni pristojni organ odobril dostop v skladu z odstavkom 4, ali zavrnitvi dostopa. CNS lahko zahtevo po dostopu zavrne le, če so izpolnjeni pogoji iz odstavka 6(a). Če CNS dostop zavrne, mora v svojem odgovoru navesti vse razloge in pristojni organ pisno obvestiti o svoji odločitvi. Če ima mesto trgovanja sedež v drugi državi članici kot CNS, slednja takšno obvestilo in utemeljitev pošlje tudi pristojnemu organu mesta trgovanja. CNS omogoči dostop v treh mesecih od zagotovitve pozitivnega odgovora na zahtevo po dostopu.

4.   Pristojni organ CNS ali mesta trgovanja odobri mestu trgovanju dostop do CNS le, če:

| (a) | za takšen dostop ne bi bil potreben dogovor o interoperabilnosti v primeru izvedenih finančnih instrumentov, ki niso izvedeni finančni instrumenti OTC v skladu s členom 2(7) Uredbe (EU) št. 648/2012, ali |
| --- | --- |

(a)

za takšen dostop ne bi bil potreben dogovor o interoperabilnosti v primeru izvedenih finančnih instrumentov, ki niso izvedeni finančni instrumenti OTC v skladu s členom 2(7) Uredbe (EU) št. 648/2012, ali

| (b) | takšen dostop ne bi ogrožal nemotenega in pravilnega delovanja trgov, zlasti zaradi drobitve likvidnosti, ali ne bi negativno vplival na sistemsko tveganje. |
| --- | --- |

(b)

takšen dostop ne bi ogrožal nemotenega in pravilnega delovanja trgov, zlasti zaradi drobitve likvidnosti, ali ne bi negativno vplival na sistemsko tveganje.

Nič v točki (a) prvega pododstavka ne preprečuje odobritve dostopa, če je za prošnjo iz odstavka 2 potrebna interoperabilnost ter so mesto trgovanja in vse CNS, ki so pogodbenice predlaganega dogovora o interoperabilnosti, soglašale z dogovorom, tveganje, ki mu je izpostavljen prvi upravljavec poravnalnega sistema in izhaja iz pozicij znotraj CNS, pa je zavarovano s premoženjem pri tretji osebi.

Kadar je potreba po dogovoru o interoperabilnosti razlog ali del razloga za zavrnitev prošnje, bo mesto trgovanja svetovalo CNS ter obvestilo ESMA, katere druge CNS imajo dostop do mesta trgovanja, ESMA pa bo objavil to informacijo, tako da se lahko investicijska podjetja odločijo, da bodo uveljavljala svoje pravice v skladu s členom 37 Direktive 2014/65/EU glede teh CNS, s čimer bo omogočena alternativna ureditev dostopa.

Če pristojni organ zavrne dostop, izda svojo odločitev v dveh mesecih po prejetju prošnje iz odstavka 2 ter drug pristojni organ, CNS in mesto trgovanja obvesti o vseh razlogih, vključno z dokazi, na katerih temelji njegova odločitev.

5.   Kar zadeva prenosljive vrednostne papirje in instrumente denarnega trga, lahko CNS, ki je bila na novo ustanovljena in je pridobila dovoljenje za CNS, kot je opredeljena v členu 2(1) Uredbe (EU) št. 648/2012, in dovoljenje za opravljanje kliringa v skladu s členom 17 Uredbe (EU) št. 648/2012, ali je bila priznana v skladu s členom 25 Uredbe (EU) 648/2012 ali ima 2. julija 2014 dovoljenje na podlagi že obstoječe nacionalne ureditve o izdajanju dovoljenj za obdobje največ treh let, pred 3. januarjem 2017 svoj pristojni organ zaprosi za dovoljenje za uporabo prehodne ureditve. Pristojni organ lahko odloči, da se kar zadeva prenosljive vrednostne papirje in instrumente denarnega trga, ta člen v prehodnem obdobju do 3. julija 2019 ne uporablja za CNS.

Kadar se odobri takšno prehodno obdobje, CNS v zvezi s prenosljivimi vrednostnimi papirji in instrumenti denarnega trga v zadevnem obdobju prehodne ureditve nima pravice do dostopa na podlagi člena 36 ali tega člena. Pristojni organ o odobritvi prehodnega obdobja obvesti člane kolegija pristojnih organov CNS in ESMA. ESMA objavi seznam vseh prejetih obvestil.

Kadar je CNS, ki ji je bila odobrena uporaba prehodne ureditve v skladu s tem odstavkom, tesno povezana z enim ali več mesti trgovanja, ta mesta trgovanja v zvezi s prenosljivimi vrednostnimi papirji in instrumenti denarnega trga v obdobju prehodne ureditve nimajo pravice do dostopa na podlagi člena 36 ali tega člena.

CNS, ki dobi dovoljenje v triletnem obdobju pred začetkom veljavnosti, vendar je nastala z združitvijo ali pridobitvijo, ki vključuje vsaj eno CNS, ki je dobila dovoljenje pred zadevnim obdobjem, ne sme zaprositi za uporabo prehodne ureditve v skladu s tem členom.

6.   ESMA pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov, s katerimi določi:

| (a) | posebne pogoje, pod katerimi lahko CNS zavrne prošnjo za dostop, vključno s pričakovanim obsegom poslov, številom in vrsto uporabnikov, ureditvijo za obvladovanje operativnega tveganja ali zapletenosti ali drugimi dejavniki, ki povzročajo znatno nepotrebno tveganje; |
| --- | --- |

(a)

posebne pogoje, pod katerimi lahko CNS zavrne prošnjo za dostop, vključno s pričakovanim obsegom poslov, številom in vrsto uporabnikov, ureditvijo za obvladovanje operativnega tveganja ali zapletenosti ali drugimi dejavniki, ki povzročajo znatno nepotrebno tveganje;

| (b) | pogoje, pod katerimi mora CNS dovoliti dostop, vključno s tajnostjo zagotovljenih informacij o finančnih instrumentih v fazi razvoja, nediskriminatorno in pregledno podlago v zvezi s pristojbinami za kliring, zahtevami glede zavarovanja s premoženjem ter operativnimi zahtevami v zvezi s kritjem; |
| --- | --- |

(b)

pogoje, pod katerimi mora CNS dovoliti dostop, vključno s tajnostjo zagotovljenih informacij o finančnih instrumentih v fazi razvoja, nediskriminatorno in pregledno podlago v zvezi s pristojbinami za kliring, zahtevami glede zavarovanja s premoženjem ter operativnimi zahtevami v zvezi s kritjem;

| (c) | pogoje, pod katerimi bi odobritev dostopa ogrozila nemoteno in pravilno delovanje trgov ali bi negativno vplivala na sistemsko tveganje; |
| --- | --- |

(c)

pogoje, pod katerimi bi odobritev dostopa ogrozila nemoteno in pravilno delovanje trgov ali bi negativno vplivala na sistemsko tveganje;

| (d) | postopek obveščanja v skladu z odstavkom 5; |
| --- | --- |

(d)

postopek obveščanja v skladu z odstavkom 5;

| (e) | pogoje za nediskriminatorno obravnavo v smislu obravnave pogodb, s katerimi se trguje na zadevnem mestu trgovanja, kar zadeva zahteve glede zavarovanja s premoženjem in netiranja gospodarsko enakovrednih pogodb ter navzkrižnega kritja s povezanimi pogodbami, ki jih obračuna ista CNS. |
| --- | --- |

(e)

pogoje za nediskriminatorno obravnavo v smislu obravnave pogodb, s katerimi se trguje na zadevnem mestu trgovanja, kar zadeva zahteve glede zavarovanja s premoženjem in netiranja gospodarsko enakovrednih pogodb ter navzkrižnega kritja s povezanimi pogodbami, ki jih obračuna ista CNS.

ESMA te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 3. julija 2015.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 36

Nediskriminatoren dostop do mesta trgovanja

1.   Brez poseganja v člen 8 Uredbe (EU) št. 648/2012 mesto trgovanja zagotovi podatke o trgovanju na nediskriminatoren in pregleden način, vključno v zvezi s pristojbinami, povezanimi z dostopom, in sicer na zahtevo katere koli CNS, ki ima dovoljenje ali je priznana v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012 ter želi opraviti kliring poslov s finančnimi instrumenti, sklenjenih na tem mestu trgovanja. Ta obveznost ne velja za posle z izvedenimi finančnimi instrumenti, za katere že veljajo obveznosti dostopa v skladu s členom 8 Uredbe (EU) št. 648/2012.

Ta člen ne zavezuje mesta trgovanja, če je tesno povezano s CNS, ki je poslala obvestilo, da bo uporabila prehodno ureditev v skladu s členom 35(5).

2.   Prošnja CNS za dostop do mesta trgovanja se uradno predloži mestu trgovanja, njegovemu ustreznemu pristojnemu organu in pristojnemu organu CNS.

3.   Mesto trgovanja CNS v primeru prenosljivih vrednostnih papirjev in instrumentov denarnega trga v treh mesecih, v primeru izvedenih finančnih instrumentov, s katerimi se trguje na borzi, pa v šestih mesecih pošlje pisni odgovor o odobritvi dostopa, če je zadevni pristojni organ odobril dostop v skladu z odstavkom 4, ali zavrnitvi dostopa. Mesto trgovanja lahko dostop zavrne le, če so izpolnjeni pogoji iz odstavka 6(a). Kadar se dostop zavrne, mesto trgovanja v svojem odgovoru navede vse razloge in pristojni organ pisno obvesti o svoji odločitvi. Če ima CNS sedež v drugi državi članici kot mesto trgovanja, mesto trgovanja takšno obvestilo in utemeljitev pošlje tudi pristojnemu organu CNS. Mesto trgovanja omogoči dostop v treh mesecih od zagotovitve pozitivnega odgovora na zahtevo po dostopu.

4.   Pristojni organ mesta trgovanja ali CNS dostop CNS do mesta trgovanja le, če:

| (a) | za takšen dostop ne bi bil potreben dogovor o interoperabilnosti v primeru izvedenih finančnih instrumentov, ki niso izvedeni finančni instrumenti OTC v skladu s členom 2(7) Uredbe (EU) št. 648/2012, ali |
| --- | --- |

(a)

za takšen dostop ne bi bil potreben dogovor o interoperabilnosti v primeru izvedenih finančnih instrumentov, ki niso izvedeni finančni instrumenti OTC v skladu s členom 2(7) Uredbe (EU) št. 648/2012, ali

| (b) | takšen dostop ne bi ogrožal nemotenega in pravilnega delovanja trgov, zlasti zaradi drobitve likvidnosti in je mesto trgovanja uvedlo ustrezne mehanizme za preprečevanje takšne drobitve, ali ne bi negativno vplival na sistemsko tveganje. |
| --- | --- |

(b)

takšen dostop ne bi ogrožal nemotenega in pravilnega delovanja trgov, zlasti zaradi drobitve likvidnosti in je mesto trgovanja uvedlo ustrezne mehanizme za preprečevanje takšne drobitve, ali ne bi negativno vplival na sistemsko tveganje.

Nič v točki (a) prvega pododstavka ne preprečuje odobritve dostopa, če je za prošnjo iz odstavka 2 potrebna interoperabilnost ter so mesto trgovanja in vse CNS, ki so pogodbenice predlaganega dogovora o interoperabilnosti, soglašale z dogovorom, tveganje, ki mu je izpostavljen prvi upravljavec poravnalnega sistema in izhaja iz pozicij znotraj CNS, pa je zavarovano s premoženjem pri tretji osebi.

Kadar je potreba po dogovoru o interoperabilnosti razlog ali del razloga za zavrnitev prošnje, bo mesto trgovanja svetovalo CNS ter obvestilo ESMA, katere druge CNS imajo dostop do mesta trgovanja, ESMA pa bo objavil to informacijo, tako da se lahko investicijska podjetja odločijo, da bodo uveljavljala svoje pravice v skladu s členom 37 Direktive 2014/65/EU glede teh CNS, s čimer bo omogočena alternativna ureditev dostopa.

Če pristojni organ zavrne dostop, izda svojo odločitev v dveh mesecih po prejetju prošnje iz odstavka 2 ter drug pristojni organ, mesto trgovanja in CNS obvesti o vseh razlogih, vključno z dokazi, na katerih temelji njegova odločitev.

5.   Kar zadeva izvedene finančne instrumente, s katerimi se trguje na borzi, lahko mesto trgovanja, ki v koledarskem letu pred začetkom uporabe te uredbe ne dosega ustreznega praga, pred začetkom uporabe te uredbe obvesti ESMA in svoj pristojni organ, da ne želi, da bi bil ta člen v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na borzi in ki se upoštevajo pri ustreznem pragu, zanj zavezujoč za obdobje trideset mesecev od začetka uporabe te uredbe. Mesto trgovanja, ki v nobenem letu tega ali morebitnega nadaljnjega obdobja trideset mesecev ne dosega ustreznega praga, lahko na koncu obdobja obvesti ESMA in svoj pristojni organ, da ne želi, da bi bil ta člen zanj zavezujoč za nadaljnjih trideset mesecev. Po obvestilu mesto trgovanja v obdobju trajanja izvzetja nima pravice do dostopa na podlagi člena 35 ali tega člena v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na borzi in ki se upoštevajo pri ustreznem pragu. ESMA objavi seznam vseh prejetih obvestil.

Ustrezni prag za izvzetje je letni nominalni znesek trgovanja v višini 1 000 000 milijonov EUR. Nominalni znesek se izračuna z enojnim štetjem in vključuje vse posle z izvedenimi finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na borzi, sklenjene v skladu s pravili mesta trgovanja.

Kadar je mesto trgovanja del skupine, ki je tesno povezana, se prag izračuna kot seštevek letnih nominalnih zneskov trgovanja vseh mest trgovanja v skupini, ki imajo sedež v Uniji.

Kadar je mesto trgovanja, ki je poslalo obvestilo v skladu s tem odstavkom, tesno povezano z eno ali več CNS, te CNS v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na borzi in ki se upoštevajo pri ustreznem pragu, v obdobju izvzetja nimajo pravice do dostopa na podlagi člena 35 ali tega člena.

6.   ESMA pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov, s katerimi določi:

| (a) | posebne pogoje, pod katerimi lahko mesto trgovanja zavrne prošnjo za dostop, vključno s pogoji, ki temeljijo na pričakovanem obsegu poslov, številu in vrsti uporabnikov, ureditvi za obvladovanje operativnega tveganja ali zapletenosti ali drugih dejavnikih, ki povzročajo znatna nepotrebna tveganja; |
| --- | --- |

(a)

posebne pogoje, pod katerimi lahko mesto trgovanja zavrne prošnjo za dostop, vključno s pogoji, ki temeljijo na pričakovanem obsegu poslov, številu in vrsti uporabnikov, ureditvi za obvladovanje operativnega tveganja ali zapletenosti ali drugih dejavnikih, ki povzročajo znatna nepotrebna tveganja;

| (b) | pogoje, pod katerimi se dostop odobri, vključno s tajnostjo zagotovljenih informacij o finančnih instrumentih v fazi razvoja ter nediskriminatorno in pregledno podlago v zvezi s pristojbinami, povezanimi z dostopom; |
| --- | --- |

(b)

pogoje, pod katerimi se dostop odobri, vključno s tajnostjo zagotovljenih informacij o finančnih instrumentih v fazi razvoja ter nediskriminatorno in pregledno podlago v zvezi s pristojbinami, povezanimi z dostopom;

| (c) | pogoje, pod katerimi bo odobritev dostopa ogrozila nemoteno in pravilno delovanje trgov ali bi negativno vplivala na sistemsko tveganje; |
| --- | --- |

(c)

pogoje, pod katerimi bo odobritev dostopa ogrozila nemoteno in pravilno delovanje trgov ali bi negativno vplivala na sistemsko tveganje;

| (d) | postopek obveščanja v skladu s členom 5, vključno s podrobnejšo opredelitvijo izračuna nominalnega zneska in načinom, na katerega lahko ESMA preveri izračun obsegov in odobri izvzetje. |
| --- | --- |

(d)

postopek obveščanja v skladu s členom 5, vključno s podrobnejšo opredelitvijo izračuna nominalnega zneska in načinom, na katerega lahko ESMA preveri izračun obsegov in odobri izvzetje.

ESMA te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 3. julija 2015.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 37

Nediskriminatorni dostop do referenčnih meril in obveznost izdaje dovoljenj za uporabo referenčnih meril

1.   Kadar se vrednost finančnega instrumenta izračuna glede na referenčno merilo, oseba z lastninsko pravico v zvezi s tem referenčnim merilom zagotovi, da imajo CNS in mesta trgovanja za namene trgovanja in kliringa omogočen nediskriminatoren dostop do:

| (a) | ustreznih podatkov o ceni in drugih prenosov podatkov ter informacij o sestavi, metodologiji in oblikovanju cen referenčnega merila za namene kliringa in trgovanja ter |
| --- | --- |

(a)

ustreznih podatkov o ceni in drugih prenosov podatkov ter informacij o sestavi, metodologiji in oblikovanju cen referenčnega merila za namene kliringa in trgovanja ter

| (b) | dovoljenj. |
| --- | --- |

(b)

dovoljenj.

Dovoljenje, ki vključuje dostop do informacij, se odobri na pravični, razumni in nediskriminatorni osnovi v treh mesecih od predložitve zahteve CNS ali mesta trgovanja.

Dostop se omogoči po razumni komercialni ceni ob upoštevanju cene, po kateri se pod enakovrednimi pogoji dovoli dostop do referenčnega merila ali pod enakovrednimi pogoji izda dovoljenje za uporabo pravic intelektualne lastnine drugi CNS, mestom trgovanja ali s tem povezanim osebam za namene kliringa in trgovanja. Različnim CNS, mestom trgovanja ali s tem povezanim osebam se lahko zaračunajo različne cene le, če je to objektivno upravičeno na podlagi razumnih poslovnih razlogov, na primer zahtevane količine, obsega ali področja uporabe.

2.   Kadar se po 3. januarju 2017 oblikuje novo referenčno merilo, začne obveznost izdajanja dovoljenj za uporabo referenčnih meril veljati najkasneje 30 mesecev po tem, ko se začne s finančnim instrumentom, ki se nanaša na to referenčno merilo, trgovati ali je uvrščen v trgovanje. Kadar ima oseba z lastninsko pravico v zvezi z novim referenčnim merilom v lasti že obstoječe merilo, ta oseba zagotovi, da novo merilo v primerjavi z obstoječimi referenčnimi merili izpolnjuje naslednji zahtevi:

| (a) | novo referenčno merilo ni zgolj kopija ali priredba obstoječega referenčnega merila in tudi njegova metodologija, vključno s podatki, na katerih temelji, se bistveno razlikuje od obstoječih referenčnih meril ter |
| --- | --- |

(a)

novo referenčno merilo ni zgolj kopija ali priredba obstoječega referenčnega merila in tudi njegova metodologija, vključno s podatki, na katerih temelji, se bistveno razlikuje od obstoječih referenčnih meril ter

| (b) | novo referenčno merilo ni nadomestek obstoječega referenčnega merila. |
| --- | --- |

(b)

novo referenčno merilo ni nadomestek obstoječega referenčnega merila.

Ta odstavek ne posega v uporabo pravil o konkurenci, zlasti ne v člena 101 in 102 PDEU.

3.   Nobena CNS, mesto trgovanja ali s tem povezan subjekt z nobenim ponudnikom referenčnega merila ne sme skleniti dogovora, s katerim bi se:

| (a) | kateri koli drugi CNS ali mestu trgovanja preprečil dostop do informacij ali pravic iz odstavka 1 ali |
| --- | --- |

(a)

kateri koli drugi CNS ali mestu trgovanja preprečil dostop do informacij ali pravic iz odstavka 1 ali

| (b) | kateri koli drugi CNS ali mestu trgovanja preprečil dostop do dovoljenja iz odstavka 1. |
| --- | --- |

(b)

kateri koli drugi CNS ali mestu trgovanja preprečil dostop do dovoljenja iz odstavka 1.

4.   ESMA pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov, s katerimi določi:

| (a) | informacije, ki so prek izdaje dovoljenja na voljo izključno CNS ali mestu trgovanja v skladu z odstavkom 1(a); |
| --- | --- |

(a)

informacije, ki so prek izdaje dovoljenja na voljo izključno CNS ali mestu trgovanja v skladu z odstavkom 1(a);

| (b) | druge pogoje, v katerih se odobri dostop, vključno z zaupnostjo predloženih informacij; |
| --- | --- |

(b)

druge pogoje, v katerih se odobri dostop, vključno z zaupnostjo predloženih informacij;

| (c) | standarde, ki določajo, kako se lahko dokaže, da je referenčno merilo v skladu z odstavkom 2(a) in (b) zares novo. |
| --- | --- |

(c)

standarde, ki določajo, kako se lahko dokaže, da je referenčno merilo v skladu z odstavkom 2(a) in (b) zares novo.

ESMA osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 3. julija 2015.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 38

Dostop za CNS in mesta trgovanja iz tretjih držav

1.   Mesto trgovanja s sedežem v tretji državi lahko zaprosi za dostop do CNS s sedežem v Uniji le, če je Komisija sprejela sklep o tej tretji državi v skladu s členom 28(4). CNS s sedežem v tretji državi lahko zaprosi za dostop do mesta trgovanja v Uniji, če je priznana v skladu s členom 25 Uredbe (EU) št. 648/2012. CNS in mesta trgovanja s sedežem v tretji državi smejo uveljaviti pravico dostopa iz členov 35 in 36 le, če Komisija sprejme sklep v skladu z odstavkom 3, da pravni in nadzorni okvir te tretje države zagotavlja učinkovit enakovreden sistem, s katerim je CNS in mestom trgovanja, ki imajo dovoljenje v skladu s tujimi ureditvami, omogočen dostop do CNS in mest trgovanja s sedežem v tej tretji državi.

2.   CNS in mesta trgovanja s sedežem v tretji državi smejo zaprositi za dovoljenje in pravico do dostopa v skladu s členom 37 le, če Komisija sprejme sklep v skladu z odstavkom 3 tega člena, da pravni okvir te tretje države zagotavlja učinkovit enakovreden sistem, v katerem je CNS in mestom trgovanja, ki imajo dovoljenje v tujih jurisdikcijah, pravično, smiselno in nediskriminatorno omogočen dostop do:

| (a) | ustreznih podatkov o ceni ter drugih podatkov ter do informacij o sestavi, metodologiji in oblikovanju cen referenčnih meril za namene kliringa in trgovanja ter |
| --- | --- |

(a)

ustreznih podatkov o ceni ter drugih podatkov ter do informacij o sestavi, metodologiji in oblikovanju cen referenčnih meril za namene kliringa in trgovanja ter

| (b) | dovoljenj |
| --- | --- |

(b)

dovoljenj

s strani oseb z lastninskimi pravicami v zvezi z referenčnimi merili, ki se uporabljajo v tej tretji državi.

3.   Komisija lahko v skladu s postopkom pregleda iz člena 51 sprejme sklepe, s katerimi določi, da pravni in nadzorni okvir tretje države zagotavlja, da mesto trgovanja in CNS, ki imata v tej državi dovoljenje, izpolnjujeta pravno zavezujoče zahteve, ki so enakovredne zahtevam iz odstavka 2 tega člena in v zvezi s katerimi se v tej tretji državi izvaja učinkovit nadzor in izvrševanje.

Pravni in nadzorni okvir tretje države velja za enakovrednega, če izpolnjuje vse naslednje pogoje:

| (a) | mesta trgovanja v tej tretji državi imajo dovoljenje ter se v zvezi z njimi izvaja stalen in učinkovit nadzor in uveljavljanje; |
| --- | --- |

(a)

mesta trgovanja v tej tretji državi imajo dovoljenje ter se v zvezi z njimi izvaja stalen in učinkovit nadzor in uveljavljanje;

| (b) | zagotavlja učinkovit enakovreden sistem, v katerem je CNS in mestom trgovanja, ki imajo dovoljenje v tujih ureditvah, omogočen dostop do CNS in mest trgovanja s sedežem v tej tretji državi; |
| --- | --- |

(b)

zagotavlja učinkovit enakovreden sistem, v katerem je CNS in mestom trgovanja, ki imajo dovoljenje v tujih ureditvah, omogočen dostop do CNS in mest trgovanja s sedežem v tej tretji državi;

| (c) | pravni in nadzorni okvir te tretje države zagotavlja učinkovit enakovreden sistem, ki CNS in mestom trgovanja, ki imajo dovoljenje v tujih jurisdikcijah, pravično, smiselno in nediskriminatorno omogoča dostop do:






  (i) | ustreznih podatkov o ceni ter drugih podatkov in informacij o sestavi, metodologiji in oblikovanju cen referenčnih meril uspešnosti namene kliringa in trgovanja; ter |
| --- | --- | --- |

(c)

pravni in nadzorni okvir te tretje države zagotavlja učinkovit enakovreden sistem, ki CNS in mestom trgovanja, ki imajo dovoljenje v tujih jurisdikcijah, pravično, smiselno in nediskriminatorno omogoča dostop do:

(i)

ustreznih podatkov o ceni ter drugih podatkov in informacij o sestavi, metodologiji in oblikovanju cen referenčnih meril uspešnosti namene kliringa in trgovanja; ter

| (ii) | dovoljenj; |
| --- | --- |

(ii)

dovoljenj;

oseb z lastninskimi pravicami v zvezi z referenčnimi merili, ki se uporabljajo v tej tretji državi.

NASLOV VII

NADZORNI UKREPI NA PODROČJU POSEGANJA V ZVEZI S PRODUKTI IN POZICIJ

POGLAVJE 1

Spremljanje produktov in poseganje v zvezi s produkti

Člen 39

Spremljanje trga

1.   ESMA v skladu s členom 9(2) Uredbe (EU) št. 1095/2010 spremlja trg finančnih instrumentov, ki se tržijo, razširjajo ali prodajajo v Uniji.

2.   EBA v skladu s členom 9(2) Uredbe (EU) št. 1093/2010 spremlja trg strukturiranih vlog, ki se tržijo, razširjajo ali prodajajo v Uniji.

3.   Pristojni organi spremljajo trg finančnih instrumentov in strukturiranih vlog, ki se tržijo, razširjajo ali prodajajo v njihovi državi članici ali iz nje.

Člen 40

Pooblastila ESMA za začasno poseganje

1.   V skladu s členom 9(5) Uredbe (EU) št. 1095/2010 lahko ESMA, kadar so izpolnjeni pogoji iz odstavkov 2 in 3, v Uniji začasno prepove ali omeji:

| (a) | trženje, razširjanje ali prodajo nekaterih finančnih instrumentov ali finančnih instrumentov, ki imajo nekatere opredeljene značilnosti, ali |
| --- | --- |

(a)

trženje, razširjanje ali prodajo nekaterih finančnih instrumentov ali finančnih instrumentov, ki imajo nekatere opredeljene značilnosti, ali

| (b) | vrsto finančnega posla ali prakse. |
| --- | --- |

(b)

vrsto finančnega posla ali prakse.

ESMA določi, v katerih okoliščinah se lahko uporablja prepoved ali omejitev oziroma katere izjeme lahko veljajo zanjo.

2.   ESMA sprejme odločitev iz odstavka 1 le, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | predlagani ukrep se nanaša na resnejši zadržek glede zaščite vlagateljev ali resnejšo nevarnost za pravilno delovanje in celovitost finančnih trgov ali trgov primarnih proizvodov ali za stabilnost celotnega finančnega sistema v Uniji ali njegovega dela; |
| --- | --- |

(a)

predlagani ukrep se nanaša na resnejši zadržek glede zaščite vlagateljev ali resnejšo nevarnost za pravilno delovanje in celovitost finančnih trgov ali trgov primarnih proizvodov ali za stabilnost celotnega finančnega sistema v Uniji ali njegovega dela;

| (b) | v regulativnih zahtevah po pravu Unije, ki veljajo za finančni instrument ali posel, ta nevarnost ni obravnavana; |
| --- | --- |

(b)

v regulativnih zahtevah po pravu Unije, ki veljajo za finančni instrument ali posel, ta nevarnost ni obravnavana;

| (c) | pristojni organ ali pristojni organi niso sprejeli ukrepov, s katerimi bi odpravili nevarnost, ali pa sprejeti ukrepi ne zadostujejo za njeno odpravo. |
| --- | --- |

(c)

pristojni organ ali pristojni organi niso sprejeli ukrepov, s katerimi bi odpravili nevarnost, ali pa sprejeti ukrepi ne zadostujejo za njeno odpravo.

Kadar so izpolnjeni pogoji iz prvega pododstavka, lahko ESMA kot previdnostni ukrep uvede prepoved ali omejitev iz odstavka 1, preden se finančni instrument začne tržiti, razširjati ali prodajati strankam.

3.   ESMA pri sprejemanju ukrepa na podlagi tega člena zagotovi, da ukrep:

| (a) | nima negativnega učinka na učinkovitost finančnih trgov ali na vlagatelje, ki bi bil nesorazmeren glede na koristi ukrepa, |
| --- | --- |

(a)

nima negativnega učinka na učinkovitost finančnih trgov ali na vlagatelje, ki bi bil nesorazmeren glede na koristi ukrepa,

| (b) | ne povzroča tveganja regulativne arbitraže in |
| --- | --- |

(b)

ne povzroča tveganja regulativne arbitraže in

| (c) | je sprejet po posvetovanju z javnimi organi, pristojnimi za nadzor nad fizičnimi kmetijskimi trgi ter njihovo upravljanje in reguliranje v skladu z Uredbo (ES) št. 1234/2007, če se ukrep nanaša na izvedene finančne instrumente na kmetijske proizvode. |
| --- | --- |

(c)

je sprejet po posvetovanju z javnimi organi, pristojnimi za nadzor nad fizičnimi kmetijskimi trgi ter njihovo upravljanje in reguliranje v skladu z Uredbo (ES) št. 1234/2007, če se ukrep nanaša na izvedene finančne instrumente na kmetijske proizvode.

Kadar pristojni organ ali pristojni organi sprejmejo ukrep iz člena 42, lahko ESMA sprejme ukrepe iz odstavka 1, pri čemer mu ni treba izdati mnenja iz člena 43.

4.   Preden se ESMA odloči, da bo sprejel ukrep iz tega člena, pristojne organe obvesti o predlaganem ukrepu.

5.   ESMA na svojem spletnem mestu objavi obvestilo o odločitvi glede sprejetja ukrepov iz tega člena. V obvestilu se navedejo podrobnosti o prepovedi ali omejitvi in koliko časa po objavi obvestila začnejo ukrepi veljati. Prepoved ali omejitev velja le za ukrepe, sprejete po začetku veljavnosti ukrepov.

6.   ESMA prepoved ali omejitev iz odstavka 1 pregleda v ustreznih intervalih in vsaj vsake tri mesece. Če se prepoved ali omejitev po treh mesecih ne podaljša, samodejno preneha veljati.

7.   Ukrep, ki ga ESMA sprejme v skladu s tem členom, ima prednost pred morebitnimi prejšnjimi ukrepi, ki jih je sprejel pristojni organ.

8.   Komisija v skladu s členom 50 sprejme delegirane akte, v katerih opredeli merila in dejavnike, ki jih mora ESMA upoštevati pri določanju, kdaj pride do resnejših zadržkov glede zaščite vlagateljev ali kdaj so resneje ogroženi pravilno delovanje in celovitost finančnih trgov ali trgov primarnih proizvodov ali stabilnost celotnega finančnega sistema v Uniji ali njegovega dela, kakor je navedeno v odstavku 2(a).

Med temi merili in dejavniki so:

| (a) | stopnja kompleksnosti finančnega instrumenta ter povezava z vrsto stranke, ki se ji trži in proda; |
| --- | --- |

(a)

stopnja kompleksnosti finančnega instrumenta ter povezava z vrsto stranke, ki se ji trži in proda;

| (b) | obseg ali nominalna vrednost izdaje finančnih instrumentov; |
| --- | --- |

(b)

obseg ali nominalna vrednost izdaje finančnih instrumentov;

| (c) | stopnja inovativnosti finančnega instrumenta, dejavnosti ali prakse; |
| --- | --- |

(c)

stopnja inovativnosti finančnega instrumenta, dejavnosti ali prakse;

| (d) | vzvod, ki ga finančni instrument ali praksa zagotavlja. |
| --- | --- |

(d)

vzvod, ki ga finančni instrument ali praksa zagotavlja.

Člen 41

Pooblastila EBA za začasno poseganje

1.   V skladu s členom 9(5) Uredbe (EU) št. 1093/2010 lahko EBA, kadar so izpolnjeni pogoji iz odstavkov 2 in 3, v Uniji začasno prepove ali omeji:

| (a) | trženje, razširjanje ali prodajo nekaterih strukturiranih vlog ali strukturiranih vlog z nekaterimi opredeljenimi značilnostmi ali |
| --- | --- |

(a)

trženje, razširjanje ali prodajo nekaterih strukturiranih vlog ali strukturiranih vlog z nekaterimi opredeljenimi značilnostmi ali

| (b) | vrsto finančnega posla ali prakse. |
| --- | --- |

(b)

vrsto finančnega posla ali prakse.

EBA lahko določi, v katerih okoliščinah se prepoved ali omejitev uporablja oziroma da zanjo veljajo izjeme.

2.   EBA sprejme odločitev iz odstavka 1 le, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | predlagani ukrep se nanaša na resen zadržek glede zaščite vlagateljev ali ogroženo pravilno delovanje in celovitost finančnih trgov ali stabilnost celotnega finančnega sistema v Uniji ali njegovega dela; |
| --- | --- |

(a)

predlagani ukrep se nanaša na resen zadržek glede zaščite vlagateljev ali ogroženo pravilno delovanje in celovitost finančnih trgov ali stabilnost celotnega finančnega sistema v Uniji ali njegovega dela;

| (b) | v regulativnih zahtevah po pravu Unije, ki veljajo za finančni instrument ali posel, ta nevarnost ni obravnavana; |
| --- | --- |

(b)

v regulativnih zahtevah po pravu Unije, ki veljajo za finančni instrument ali posel, ta nevarnost ni obravnavana;

| (c) | pristojni organ ali pristojni organi niso sprejeli ukrepov, s katerimi bi odpravili nevarnost, ali pa sprejeti ukrepi ne zadostujejo za njeno odpravo. |
| --- | --- |

(c)

pristojni organ ali pristojni organi niso sprejeli ukrepov, s katerimi bi odpravili nevarnost, ali pa sprejeti ukrepi ne zadostujejo za njeno odpravo.

Kadar so izpolnjeni pogoji iz prvega pododstavka, lahko EBA kot previdnostni ukrep uvede prepoved ali omejitev iz odstavka 1, preden se strukturirana vloga začne tržiti, razširjati ali prodajati strankam.

3.   EBA pri sprejemanju ukrepa na podlagi tega člena zagotovi, da ukrep:

| (a) | nima negativnega učinka na učinkovitost finančnih trgov ali na vlagatelje, ki bi bil nesorazmeren glede na koristi ukrepa, in |
| --- | --- |

(a)

nima negativnega učinka na učinkovitost finančnih trgov ali na vlagatelje, ki bi bil nesorazmeren glede na koristi ukrepa, in

| (b) | ne povzroča tveganja regulativne arbitraže. |
| --- | --- |

(b)

ne povzroča tveganja regulativne arbitraže.

Kadar pristojni organ ali pristojni organi sprejmejo ukrep iz člena 42, lahko EBA sprejme ukrepe iz odstavka 1, ne da bi izdal mnenje iz člena 43.

4.   Preden se EBA odloči, da bo sprejel ukrep iz tega člena, pristojne organe uradno obvesti o predlaganem ukrepu.

5.   EBA na svojem spletnem mestu objavi obvestilo o vseh odločitvah za ukrepanje v skladu s tem členom. V obvestilu se navedejo podrobnosti o prepovedi ali omejitvi in koliko časa po objavi obvestila začnejo ukrepi veljati. Prepoved ali omejitev velja le za ukrepe, sprejete po začetku veljavnosti ukrepov.

6.   EBA prepoved ali omejitev iz odstavka 1 pregleda v ustreznih časovnih presledkih in vsaj vsake tri mesece. Če se prepoved ali omejitev po treh mesecih ne podaljša, preneha veljati.

7.   Ukrep, ki ga EBA sprejme v skladu s tem členom, ima prednost pred morebitnimi prejšnjimi ukrepi, ki jih je sprejel pristojni organ.

8.   Komisija v skladu s členom 50 sprejme delegirane akte, v katerih opredeli merila in dejavnike, ki jih mora EBA upoštevati pri določanju, kdaj pride do resnejših zadržkov glede zaščite vlagateljev ali kdaj so resneje ogroženi pravilno delovanje in celovitost finančnih trgov ter stabilnost celotnega finančnega sistema v Uniji ali njegovega dela, kakor je navedeno v odstavku 2(a).

Med temi merili in dejavniki so:

| (a) | stopnja kompleksnosti strukturirane vloge ter povezava z vrsto stranke, ki se ji trži in proda; |
| --- | --- |

(a)

stopnja kompleksnosti strukturirane vloge ter povezava z vrsto stranke, ki se ji trži in proda;

| (b) | obseg ali nominalna vrednost izdaje strukturiranih vlog; |
| --- | --- |

(b)

obseg ali nominalna vrednost izdaje strukturiranih vlog;

| (c) | stopnja inovativnosti strukturirane vloge, dejavnosti ali prakse; |
| --- | --- |

(c)

stopnja inovativnosti strukturirane vloge, dejavnosti ali prakse;

| (d) | vzvod, ki ga strukturirana vloga ali praksa zagotavlja. |
| --- | --- |

(d)

vzvod, ki ga strukturirana vloga ali praksa zagotavlja.

Člen 42

Poseganje pristojnih organov v zvezi s produkti

1.   Pristojni organ lahko v državi članici ali iz države članice prepove ali omeji naslednje:

| (a) | trženje, razširjanje ali prodajo nekaterih finančnih instrumentov ali strukturiranih vlog ali pa finančnih instrumentov ali strukturiranih vlog, ki imajo nekatere opredeljene značilnosti, ali |
| --- | --- |

(a)

trženje, razširjanje ali prodajo nekaterih finančnih instrumentov ali strukturiranih vlog ali pa finančnih instrumentov ali strukturiranih vlog, ki imajo nekatere opredeljene značilnosti, ali

| (b) | vrsto finančnega posla ali prakse. |
| --- | --- |

(b)

vrsto finančnega posla ali prakse.

2.   Pristojni organ lahko sprejme ukrep iz odstavka 1, če na podlagi utemeljenih razlogov meni, da:

| (a) | bodisi






  (i) | zaradi finančnega instrumenta, strukturirane vloge ali dejavnosti ali prakse nastane resen zadržek glede zaščite vlagateljev ali je resneje ogroženo pravilno delovanje in celovitost finančnih trgov ali trgov primarnih proizvodov ali stabilnost celotnega finančnega sistema ali njegovega dela v vsaj eni državi članici ali |
| --- | --- | --- |

(a)

bodisi

(i)

zaradi finančnega instrumenta, strukturirane vloge ali dejavnosti ali prakse nastane resen zadržek glede zaščite vlagateljev ali je resneje ogroženo pravilno delovanje in celovitost finančnih trgov ali trgov primarnih proizvodov ali stabilnost celotnega finančnega sistema ali njegovega dela v vsaj eni državi članici ali

| (ii) | ima izvedeni finančni instrument negativen učinek na mehanizme oblikovanja cen na osnovnem trgu; |
| --- | --- |

(ii)

ima izvedeni finančni instrument negativen učinek na mehanizme oblikovanja cen na osnovnem trgu;

| (b) | obstoječe regulativne zahteve v skladu s pravom Unije, ki veljajo za finančni instrument, strukturirano vlogo ali dejavnost ali prakso, ne obravnavajo zadostno tveganj iz točke (a), zadevno vprašanje pa z boljšim nadzorom ali izvrševanjem obstoječih zahtev ne bi bilo bolje obravnavalo; |
| --- | --- |

(b)

obstoječe regulativne zahteve v skladu s pravom Unije, ki veljajo za finančni instrument, strukturirano vlogo ali dejavnost ali prakso, ne obravnavajo zadostno tveganj iz točke (a), zadevno vprašanje pa z boljšim nadzorom ali izvrševanjem obstoječih zahtev ne bi bilo bolje obravnavalo;

| (c) | je ukrep sorazmeren ob upoštevanju narave ugotovljenih tveganj, strukture zadevnih vlagateljev ali udeležencev na trgu in verjetnega vpliva ukrepa na vlagatelje in udeležence na trgu, ki lahko imajo ali uporabljajo finančni instrument, strukturirano vlogo ali dejavnost ali prakso oziroma imajo koristi od nje; |
| --- | --- |

(c)

je ukrep sorazmeren ob upoštevanju narave ugotovljenih tveganj, strukture zadevnih vlagateljev ali udeležencev na trgu in verjetnega vpliva ukrepa na vlagatelje in udeležence na trgu, ki lahko imajo ali uporabljajo finančni instrument, strukturirano vlogo ali dejavnost ali prakso oziroma imajo koristi od nje;

| (d) | se je pristojni organ ustrezno posvetoval s pristojnimi organi v drugih državah članicah, na katere morda ukrep znatno vpliva; |
| --- | --- |

(d)

se je pristojni organ ustrezno posvetoval s pristojnimi organi v drugih državah članicah, na katere morda ukrep znatno vpliva;

| (e) | ukrep nima diskriminatornega učinka na storitve ali dejavnosti, ki se zagotavljajo iz druge države članice, in |
| --- | --- |

(e)

ukrep nima diskriminatornega učinka na storitve ali dejavnosti, ki se zagotavljajo iz druge države članice, in

| (f) | se je ustrezno posvetoval z javnimi organi, pristojnimi za nadziranje, upravljanje in urejanje fizičnega kmetijskega trga v skladu z Uredbo 1234/2007/ES, kadar finančni instrument ali dejavnost ali praksa resno ogroža pravilno delovanje in celovitost fizičnega kmetijskega trga. |
| --- | --- |

(f)

se je ustrezno posvetoval z javnimi organi, pristojnimi za nadziranje, upravljanje in urejanje fizičnega kmetijskega trga v skladu z Uredbo 1234/2007/ES, kadar finančni instrument ali dejavnost ali praksa resno ogroža pravilno delovanje in celovitost fizičnega kmetijskega trga.

Kadar so izpolnjeni pogoji iz prvega pododstavka, lahko pristojni organ kot previdnostni ukrep uvede prepoved ali omejitev iz odstavka 1, preden se finančni instrument ali strukturirana vloga začne tržiti, razširjati ali prodajati strankam.

Pristojni organ lahko opredeli, v katerih okoliščinah se prepoved ali omejitev uporablja oziroma da zanjo veljajo izjeme.

3.   Pristojni organ v skladu s tem členom ne uvede prepovedi ali omejitve, razen če najmanj en mesec, preden naj bi ukrep začel učinkovati, pisno ali na drug način, o katerem se organi dogovorijo, obvesti vse druge pristojne organe in ESMA o podrobnostih:

| (a) | finančnega instrumenta, dejavnosti ali prakse, s katero je povezan predlagani ukrep; |
| --- | --- |

(a)

finančnega instrumenta, dejavnosti ali prakse, s katero je povezan predlagani ukrep;

| (b) | natančne narave predlagane prepovedi ali omejitve in predvidenem začetku njene veljavnosti ter |
| --- | --- |

(b)

natančne narave predlagane prepovedi ali omejitve in predvidenem začetku njene veljavnosti ter

| (c) | dokazov, na katerih temelji njegova odločitev in na podlagi katerih meni, da so izpolnjeni vsi pogoji iz odstavka 2. |
| --- | --- |

(c)

dokazov, na katerih temelji njegova odločitev in na podlagi katerih meni, da so izpolnjeni vsi pogoji iz odstavka 2.

4.   Kadar pristojni organ v izjemnih primerih meni, da mora sprejeti nujne ukrepe na podlagi tega člena in preprečiti, da bi finančni instrumenti, strukturirane vloge, prakse ali dejavnosti iz odstavka 1 povzročili škodo, lahko sprejme začasni ukrep, a mora najmanj 24 ur pred nameravanim začetkom njegovega učinkovanja o tem uradno pisno obvestiti vse druge pristojne organe in ESMA – pri strukturiranih vlogah pa EBA –, če so izpolnjena vsa merila iz tega člena in če ni dvoma, da enomesečni rok za obvestilo ne bi omogočil ustrezne obravnave tega zadržka ali nevarnosti. Začasni ukrep pristojnega organa ne traja več kot tri mesece.

5.   Pristojni organ na svojem spletnem mestu objavi obvestilo o odločitvi glede uvedbe prepovedi ali omejitve iz odstavka 1. V obvestilu so navedene podrobnosti o prepovedi ali omejitvi, koliko časa po objavi obvestila začnejo veljati ukrepi, in dokazi, na podlagi katerih pristojni organ meni, da so izpolnjeni vsi pogoji iz odstavka 2. Prepoved ali omejitev velja le za ukrepe, sprejete po objavi obvestila.

6.   Pristojni organ prekliče prepoved ali omejitev, če pogoji iz odstavka 2 ne veljajo več.

7.   Komisija v skladu s členom 50 sprejme delegirane akte, v katerih opredeli merila in dejavnike, ki jih mora ESMA upoštevati pri določanju, kdaj pride do resnejših zadržkov glede zaščite vlagateljev ali so resneje ogroženi pravilno delovanje in celovitost finančnih trgov ali trgov primarnih proizvodov ali stabilnost celotnega finančnega sistema v Uniji ali njegovega dela v vsaj eni državi članici, kakor je navedeno v odstavku 2(a).

Med temi merili in dejavniki so:

| (a) | stopnja zapletenosti finančnega instrumenta ali strukturirane vloge ter povezava z vrsto stranke, ki se ji trži, razširja ali proda; |
| --- | --- |

(a)

stopnja zapletenosti finančnega instrumenta ali strukturirane vloge ter povezava z vrsto stranke, ki se ji trži, razširja ali proda;

| (b) | stopnja inovativnosti finančnega instrumenta ali strukturirane vloge, dejavnosti ali prakse; |
| --- | --- |

(b)

stopnja inovativnosti finančnega instrumenta ali strukturirane vloge, dejavnosti ali prakse;

| (c) | vzvod, ki ga finančni instrument ali strukturirana vloga ali praksa zagotavlja; |
| --- | --- |

(c)

vzvod, ki ga finančni instrument ali strukturirana vloga ali praksa zagotavlja;

| (d) | velikost ali nominalna vrednost izdaje finančnih instrumentov ali strukturiranih vlog glede na pravilno delovanje in celovitost finančnih trgov ali trgov primarnih proizvodov. |
| --- | --- |

(d)

velikost ali nominalna vrednost izdaje finančnih instrumentov ali strukturiranih vlog glede na pravilno delovanje in celovitost finančnih trgov ali trgov primarnih proizvodov.

Člen 43

Usklajevanje, ki ga izvajata ESMA in EBA

1.   ESMA – pri strukturiranih vlogah pa EBA – opravlja vlogo spodbujanja in usklajevanja v zvezi z ukrepi, ki jih sprejmejo pristojni organi v skladu s členom 42. ESMA – pri strukturiranih vlogah pa EBA – zlasti zagotavlja, da so ukrepi, ki jih sprejme pristojni organ, utemeljeni in sorazmerni ter da pristojni organi po potrebi sprejmejo skladen pristop.

2.   Potem ko ESMA – pri strukturiranih vlogah pa EBA – v skladu s členom 42 prejme uradno obvestilo o ukrepu, ki bo uveden v skladu z navedenim členom, sprejme mnenje, ali je prepoved ali omejitev utemeljena in sorazmerna. Če ESMA – pri strukturiranih vlogah pa EBA – meni, da je za obravnavo tveganja potreben ukrep drugih pristojnih organov, to navede v mnenju. Mnenje se objavi na spletnem mestu ESMA, pri strukturiranih vlogah pa na spletnem mestu EBA.

3.   Če pristojni organ predlaga sprejetje ukrepov ali sprejme ukrepe, ki so v nasprotju z mnenjem ESMA oziroma EBA na podlagi odstavka 2, ali v nasprotju s tem mnenjem zavrne sprejetje ukrepov, na svojem spletnem mestu takoj objavi obvestilo, v katerem v celoti pojasni razloge za tako ravnanje.

POGLAVJE 2

Pozicije

Člen 44

Usklajevanje nacionalnih ukrepov za upravljanje pozicij in omejevanje pozicij, ki ga izvaja ESMA

1.   ESMA opravlja nalogo spodbujanja in usklajevanja v zvezi z ukrepi, ki jih sprejmejo pristojni organi v skladu s členom 69(2)(o) in (p) Direktive 2014/65/EU. ESMA zlasti zagotavlja, da pristojni organi sprejmejo skladen pristop v zvezi s časom izvajanja teh pooblastil, vrsto in obsegom sprejetih ukrepov ter trajanjem in spremljanjem morebitnih ukrepov.

2.   Potem ko ESMA prejme uradno obvestilo o ukrepu v skladu s členom 79(5) Direktive 2014/65/EU, zabeleži ukrep in razloge zanj. ESMA v zvezi z ukrepi, sprejetimi v skladu s členom 69(2)(o) ali (p) Direktive 2014/65/EU, na svojem spletnem mestu objavi in posodablja zbirko podatkov s povzetki o veljavnih ukrepih, vključno s podrobnostmi o zadevni osebi, veljavnih finančnih instrumentih, omejitvah glede velikosti pozicije, ki jo lahko katera koli oseba kadar koli ima, morebitnih izjemah pri teh omejitvah, ki se odobrijo v skladu s členom 57 Direktive 2014/65/EU, in razlogih zanje.

Člen 45

Pooblastila ESMA na področju upravljanja pozicij

1.   V skladu s členom 9(5) Uredbe (EU) št. 1095/2010 lahko ESMA, če sta izpolnjena oba pogoja iz odstavka 2, sprejme enega ali več naslednjih ukrepov:

| (a) | zahteva po ustreznih informacijah od katere koli osebe o velikosti in namenu pozicije ali izpostavljenosti, ki izhaja iz izvedenega finančnega instrumenta; |
| --- | --- |

(a)

zahteva po ustreznih informacijah od katere koli osebe o velikosti in namenu pozicije ali izpostavljenosti, ki izhaja iz izvedenega finančnega instrumenta;

| (b) | po analizi pridobljenih informacij v skladu s točko (a), zahteva, da te osebe zmanjšajo ali odpravijo pozicije ali izpostavljenosti v skladu z delegiranim aktom iz odstavka 10(b); |
| --- | --- |

(b)

po analizi pridobljenih informacij v skladu s točko (a), zahteva, da te osebe zmanjšajo ali odpravijo pozicije ali izpostavljenosti v skladu z delegiranim aktom iz odstavka 10(b);

| (c) | kot skrajni ukrep omeji možnosti, da osebe sklepajo posle z izvedenimi finančnimi instrumenti na primarne proizvode. |
| --- | --- |

(c)

kot skrajni ukrep omeji možnosti, da osebe sklepajo posle z izvedenimi finančnimi instrumenti na primarne proizvode.

2.   ESMA sprejme odločitev iz odstavka 1 le, če sta izpolnjena oba naslednja pogoja:

| (a) | ukrepi, našteti v odstavku 1 obravnavajo nevarnost za pravilno delovanje in celovitost finančnih trgov, vključno s trgi primarnih proizvodov, v skladu s cilji iz člena 57(1) Direktive 2014/65/EU in tudi v zvezi z ureditvijo dobave fizičnega blaga, ali nevarnost za stabilnost celotnega finančnega sistema v Uniji ali njegovega dela; |
| --- | --- |

(a)

ukrepi, našteti v odstavku 1 obravnavajo nevarnost za pravilno delovanje in celovitost finančnih trgov, vključno s trgi primarnih proizvodov, v skladu s cilji iz člena 57(1) Direktive 2014/65/EU in tudi v zvezi z ureditvijo dobave fizičnega blaga, ali nevarnost za stabilnost celotnega finančnega sistema v Uniji ali njegovega dela;

| (b) | pristojni organ ali pristojni organi niso sprejeli ukrepov za obravnavo nevarnosti ali pa je sprejeti ukrepi ne obravnavajo zadostno. |
| --- | --- |

(b)

pristojni organ ali pristojni organi niso sprejeli ukrepov za obravnavo nevarnosti ali pa je sprejeti ukrepi ne obravnavajo zadostno.

ESMA oceni izpolnjevanje pogojev iz točk (a) in (b) prvega pododstavka tega odstavka v skladu z merili in dejavniki, opredeljenimi v delegiranem aktu iz odstavka 10(a) tega člena.

3.   ESMA pri sprejemanju ukrepov iz člena 1 zagotovi, da ukrep:

| (a) | pomembno obravnava nevarnost za pravilno delovanje in celovitost finančnih trgov, vključno s trgi primarnih proizvodov v skladu s cilji iz člena 57(1) Direktive 2014/65/EU in tudi v zvezi z ureditvijo dostave fizičnih primarnih proizvodov ali za stabilnost celotnega finančnega sistema v Uniji ali njegovega dela ali znatno izboljša zmožnosti pristojnih organov za spremljanje nevarnosti, izmerjene v skladu z merili in dejavniki, opredeljenimi v delegiranem aktu iz odstavka 10(a) tega člena; |
| --- | --- |

(a)

pomembno obravnava nevarnost za pravilno delovanje in celovitost finančnih trgov, vključno s trgi primarnih proizvodov v skladu s cilji iz člena 57(1) Direktive 2014/65/EU in tudi v zvezi z ureditvijo dostave fizičnih primarnih proizvodov ali za stabilnost celotnega finančnega sistema v Uniji ali njegovega dela ali znatno izboljša zmožnosti pristojnih organov za spremljanje nevarnosti, izmerjene v skladu z merili in dejavniki, opredeljenimi v delegiranem aktu iz odstavka 10(a) tega člena;

| (b) | ne ustvarja tveganja regulativne arbitraže, izmerjene v skladu z odstavkom 10(c) tega člena; |
| --- | --- |

(b)

ne ustvarja tveganja regulativne arbitraže, izmerjene v skladu z odstavkom 10(c) tega člena;

| (c) | se učinkovitost finančnih trgov ne zmanjša nesorazmerno zaradi naslednjih negativnih učinkov ukrepa (glede na njegove koristi): zmanjšanje likvidnosti teh trgov, omejitev pogojev za zmanjšanje tveganj, ki so neposredno povezana s poslovno dejavnostjo nefinančne nasprotne stranke, ali ustvarjanjem negotovosti za udeležence na trgih. |
| --- | --- |

(c)

se učinkovitost finančnih trgov ne zmanjša nesorazmerno zaradi naslednjih negativnih učinkov ukrepa (glede na njegove koristi): zmanjšanje likvidnosti teh trgov, omejitev pogojev za zmanjšanje tveganj, ki so neposredno povezana s poslovno dejavnostjo nefinančne nasprotne stranke, ali ustvarjanjem negotovosti za udeležence na trgih.

ESMA se pred sprejetjem ukrepov, ki se nanašajo na energetske proizvode na debelo, posvetuje z Agencijo za sodelovanje energetskih regulatorjev, ustanovljeno v skladu z Uredbo (ES) št. 713/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (29).

ESMA se pred sprejetjem ukrepov, ki se nanašajo na izvedene finančne instrumente na kmetijske proizvode posvetuje z javnimi organi, pristojnimi za nadzor nad fizičnimi kmetijskimi trgi ter njihovo upravljanje in reguliranje v skladu z Uredbo (ES) št. 1234/2007.

4.   Preden ESMA sprejme odločitev o uvedbi ali podaljšanju ukrepov iz odstavka 1, o predlaganem ukrepu obvesti ustrezne pristojne organe. V primeru zahteve v skladu s točkama (a) ali (b) odstavka 1 obvestilo vključuje podatke o osebi ali osebah, na katere je naslovljeno, ter podrobnosti in razloge zanj. V primeru ukrepa iz točke (c) odstavka 1 uradno obvestilo vsebuje podatke o zadevni osebi, veljavnih finančnih instrumentih, zadevnih količinskih ukrepih, kot je največja velikost pozicije, ki jo lahko sklene zadevna oseba, ter razloge za ukrep.

5.   Obvestilo se posreduje najmanj 24 ur pred predvidenim začetkom veljavnosti ali podaljšanjem ukrepa. Kadar ni mogoče upoštevati 24-urnega roka, lahko ESMA obvestilo izjemoma posreduje manj kot 24 ur pred začetkom veljavnosti ukrepa.

6.   ESMA na svojem spletnem mestu objavi obvestilo o odločitvi o uvedbi ali podaljšanju ukrepov iz odstavka 1(c). Obvestilo vsebuje podatke o zadevni osebi, veljavnih finančnih instrumentih, zadevnih količinskih ukrepih, kot je največja velikost pozicije, ki jo lahko sklene zadevna oseba, ter razloge za ukrep.

7.   Ukrep v skladu z odstavkom 1(c) začne veljati, ko je obvestilo objavljeno, ali po objavi na datum, določen v obvestilu, in velja samo za posle, sklenjene po začetku veljavnosti ukrepa.

8.   ESMA svoje ukrepe iz odstavka 1(c) pregleduje v ustreznih intervalih in vsaj vsake tri mesece. Če se ukrep po treh mesecih ne podaljša, samodejno preneha veljati. Odstavki od 2 do 8 se uporabljajo tudi za podaljšanje ukrepov.

9.   Ukrep, ki ga ESMA sprejme v skladu s tem členom, ima prednost pred morebitnimi prejšnjimi ukrepi, ki jih je sprejel pristojni organ v skladu s členom 69(2)(o) ali (p) Direktive 2014/65/EU.

10.   Komisija v skladu s členom 50 sprejme delegirane akte, v katerih opredeli merila in dejavnike za določitev:

| (a) | obstoja nevarnosti za pravilno delovanje in celovitost finančnih trgov, vključno s trgi primarnih proizvodov, v skladu s cilji iz člena 57(1) Direktive 2014/65/EU in v zvezi z ureditvijo dobave fizičnega blaga, ali za stabilnost celotnega finančnega sistema v Uniji ali njegovega dela, kakor je navedeno v odstavku 2(a), pri čemer je treba upoštevati stopnjo, do katere se pozicije uporabljajo za zavarovanje pozicij v fizičnih primarnih proizvodih ali pogodbah na primarne proizvode, ter stopnjo, do katere so cene na zadevnih trgih določene glede na cene izvedenih finančnih instrumentov na blago; |
| --- | --- |

(a)

obstoja nevarnosti za pravilno delovanje in celovitost finančnih trgov, vključno s trgi primarnih proizvodov, v skladu s cilji iz člena 57(1) Direktive 2014/65/EU in v zvezi z ureditvijo dobave fizičnega blaga, ali za stabilnost celotnega finančnega sistema v Uniji ali njegovega dela, kakor je navedeno v odstavku 2(a), pri čemer je treba upoštevati stopnjo, do katere se pozicije uporabljajo za zavarovanje pozicij v fizičnih primarnih proizvodih ali pogodbah na primarne proizvode, ter stopnjo, do katere so cene na zadevnih trgih določene glede na cene izvedenih finančnih instrumentov na blago;

| (b) | ustreznega zmanjšanja pozicije ali izpostavljenosti, ki izhaja iz izvedenega finančnega instrumenta iz odstavka 1(b) tega člena; |
| --- | --- |

(b)

ustreznega zmanjšanja pozicije ali izpostavljenosti, ki izhaja iz izvedenega finančnega instrumenta iz odstavka 1(b) tega člena;

| (c) | okoliščin, ko bi utegnilo nastati tveganje regulativne arbitraže iz odstavka 3(b) tega člena. |
| --- | --- |

(c)

okoliščin, ko bi utegnilo nastati tveganje regulativne arbitraže iz odstavka 3(b) tega člena.

Pri teh merilih in dejavnikih je treba upoštevati osnutke regulativnih tehničnih standardov iz člena 57(3) Direktive 2014/65/EU in razlikovati med primeri, ko ESMA sprejme ukrepe, ker pristojni organ ni ukrepal, in primeri, ko ESMA obravnava dodatno tveganje, ki ga pristojni organ ne more ustrezno obravnavati, v skladu s členom 69(2)(j) ali (o) Direktive 2014/65/EU.

NASLOV VIII

STORITVE IN DEJAVNOSTI, KI JIH PODJETJA TRETJIH DRŽAV S PODRUŽNICO ALI BREZ NJE OPRAVLJAJO PO ODLOČITVI O ENAKOVREDNOSTI

Člen 46

Splošne določbe

1.   Podjetje tretje države lahko opravlja investicijske storitve ali izvaja investicijske posle z ali brez pomožnih storitev, za primerne nasprotne stranke in poklicne stranke v smislu oddelka I Priloge II k Direktivi 2014/65/EU s sedežem v vsej Uniji, ne da bi zato moralo ustanoviti podružnice, če je registrirano v registru podjetij tretjih držav, ki ga vodi ESMA v skladu s členom 47.

2.   ESMA registrira podjetje tretje države, ki je vložilo vlogo za zagotavljanje investicijskih storitev ali opravljanje poslov v vsej Uniji v skladu z odstavkom 1 le, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | Komisija sprejme sklep v skladu s členom 47(1); |
| --- | --- |

(a)

Komisija sprejme sklep v skladu s členom 47(1);

| (b) | podjetje ima dovoljenje v jurisdikciji, v kateri je ustanovljen glavni sedež za opravljanje investicijskih storitev ali poslov, ki jih je treba opraviti v Uniji, ter je predmet učinkovitega nadzora in uveljavljanja, s čimer se zagotovi popolna skladnost z zahtevami, ki veljajo v tej tretji državi; |
| --- | --- |

(b)

podjetje ima dovoljenje v jurisdikciji, v kateri je ustanovljen glavni sedež za opravljanje investicijskih storitev ali poslov, ki jih je treba opraviti v Uniji, ter je predmet učinkovitega nadzora in uveljavljanja, s čimer se zagotovi popolna skladnost z zahtevami, ki veljajo v tej tretji državi;

| (c) | sklenjeni so dogovori o sodelovanju v skladu z odstavkom 47(2). |
| --- | --- |

(c)

sklenjeni so dogovori o sodelovanju v skladu z odstavkom 47(2).

3.   Kadar je podjetje tretje države registrirano v skladu s tem členom, mu države članice ne naložijo dodatnih zahtev v zvezi z zadevami, ki jih zajema ta uredba ali Direktiva 2014/65/EU, in podjetij tretjih držav ne obravnavajo bolj ugodno kot podjetja z Unije.

4.   Podjetje tretje države iz odstavka 1 svojo vlogo predloži ESMA po sprejetju sklepa Komisije iz člena 47, v katerem je določeno, da je pravni in nadzorni okvir tretje države, v katerem ima podjetje tretje države dovoljenje, enakovreden zahtevam iz člena 47(1).

Podjetje tretje države, ki je vlagatelj, predloži ESMA vse potrebne informacije za svojo registracijo. V 30 delovnih dneh od dneva prejema vloge ESMA oceni, ali je vloga popolna. Če vloga ni popolna, ESMA določi rok, v katerem mora podjetje tretje države, ki je vlagatelj, predložiti dodatne informacije.

Sklep o registraciji temelji na pogojih iz odstavka 2.

V 180 delovnih dneh od predložitve popolne vloge ESMA pisno obvesti podjetje iz tretje države, ki je vlagatelj, o odobritvi ali zavrnitvi registracije, pri čemer navede v celoti utemeljeno obrazložitev.

Države članice lahko podjetjem tretjih držav na svojem ozemlju dovolijo opravljanje investicijskih storitev ali investicijskih poslov skupaj s pomožnimi dejavnostmi za primerne nasprotne stranke in poklicne stranke v smislu oddelka I Priloge II k Direktivi 2014/65/EU v skladu z nacionalnimi ureditvami, če Komisija ne sprejme sklepa v skladu s členom 47(1) ali če ta sklepni ni več veljaven.

5.   Podjetja tretjih držav, ki opravljajo storitve v skladu s tem členom, še pred opravljanjem katere koli investicijske storitve obvestijo stranke s sedežem v Uniji, da ne smejo opravljati storitev za stranke, ki niso primerne nasprotne stranke, in poklicne stranke v smislu oddelka I Priloge II k Direktivi 2014/65/EU, ter da zanje nadzor v Uniji ne velja. Pri tem morajo navesti naziv in naslov pristojnega organa, ki je odgovoren za nadzor v zadevni tretji državi.

Informacije iz prvega pododstavka se predložijo v pisni obliki in na jasen način.

Države članice zagotovijo, da se v primeru, ko upravičena nasprotna stranka ali poklicna stranka v smislu oddelka I Priloge II k Direktivi 2014/65/EU, ki ima sedež ali je locirana v Uniji, izključno na lastno pobudo sproži zagotavljanje investicijske storitve ali posla s strani podjetja iz tretje države, se ta člen ne uporablja za zagotavljanje te storitve ali posla za to osebo s strani podjetja iz tretje države, kar velja tudi za odnos, posebej povezan z zagotavljanjem te storitve ali posla. Pobuda takih strank podjetju iz tretje države ne daje pravice do trženja novih kategorij investicijskih produktov ali investicijskih storitev pri tem posamezniku.

6.   Podjetja tretjih držav, ki zagotavljajo storitve ali opravljajo posle v skladu s tem členom, pred zagotavljanjem storitev ali opravljanjem poslov za stranko s sedežem v Uniji zagotovijo možnost, da morebitne spore, povezane s temi storitvami ali posli, predložijo pristojnemu sodišču ali arbitražnemu sodišču v državi članici.

7.   ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, v katerih so natančno opredeljene informacije, ki jih podjetje iz tretje države, ki je vlagatelj, predloži ESMA v svoji vlogi za registracijo v skladu z odstavkom 4, ter oblika informacij, ki jo je treba zagotoviti v skladu z odstavkom 5.

ESMA predloži ta osnutek regulativnih tehničnih standardov Komisiji do 3. julija 2015.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 47

Sklep o enakovrednosti

1.   Komisija lahko sprejme sklep v skladu s postopkom pregleda iz člena 51(2) za tretjo državo, v katerem navede, da pravne in nadzorne ureditve te tretje države zagotavljajo, da podjetja z dovoljenjem v tej tretji državi izpolnjujejo pravno zavezujoče zahteve skrbnega upravljanja in poslovanja, ki imajo enakovreden učinek kot zahteve iz te uredbe, Direktive 2013/36/EU in Direktive 2014/65/EU in izvedbenih ukrepov, sprejetih v skladu s to uredbo in navedenimi direktivami ter da pravni okvir te tretje države določa enakovreden učinkovit sistem za priznavanje investicijskih podjetij, ki imajo dovoljenje v skladu s pravno ureditvijo tretje države.

Lahko se šteje, da ima okvir tretje države za skrbno upravljanje in poslovanje enakovreden učinek, če izpolnjuje vse naslednje pogoje:

| (a) | podjetja, ki opravljajo investicijske storitve in posle v tej tretji državi, potrebujejo dovoljenje in so ves čas predmet učinkovitega nadzora in izvrševanja; |
| --- | --- |

(a)

podjetja, ki opravljajo investicijske storitve in posle v tej tretji državi, potrebujejo dovoljenje in so ves čas predmet učinkovitega nadzora in izvrševanja;

| (b) | za podjetja, ki opravljajo investicijske storitve in posle v tej tretji državi, veljajo zadostne kapitalske zahteve in ustrezne zahteve, ki se uporabljajo za zainteresirane strani in člane njihovega upravljalnega organa; |
| --- | --- |

(b)

za podjetja, ki opravljajo investicijske storitve in posle v tej tretji državi, veljajo zadostne kapitalske zahteve in ustrezne zahteve, ki se uporabljajo za zainteresirane strani in člane njihovega upravljalnega organa;

| (c) | za podjetja, ki opravljajo investicijske storitve in posle, veljajo ustrezne organizacijske zahteve na področjih funkcij notranjega nadzora; |
| --- | --- |

(c)

za podjetja, ki opravljajo investicijske storitve in posle, veljajo ustrezne organizacijske zahteve na področjih funkcij notranjega nadzora;

| (d) | za podjetja, ki opravljajo investicijske storitve in posle, veljajo ustrezna pravila poslovanja; |
| --- | --- |

(d)

za podjetja, ki opravljajo investicijske storitve in posle, veljajo ustrezna pravila poslovanja;

| (e) | zagotavlja preglednost in celovitost trga s preprečevanjem tržnih zlorab v obliki trgovanja z notranjimi informacijami in tržne manipulacije. |
| --- | --- |

(e)

zagotavlja preglednost in celovitost trga s preprečevanjem tržnih zlorab v obliki trgovanja z notranjimi informacijami in tržne manipulacije.

2.   ESMA sklene dogovore o sodelovanju z zadevnimi pristojnimi organi tretjih držav, katerih pravni in nadzorni okviri so bili priznani kot dejansko enakovredni v skladu z odstavkom 1. V takšnih dogovorih se natančno opredeli vsaj naslednje:

| (a) | mehanizem za izmenjavo informacij med ESMA in pristojnimi organi zadevnih tretjih držav, ki ga zahteva ESMA, vključno z dostopom do vseh informacij o podjetjih iz držav zunaj Unije, ki imajo dovoljenje v tretjih državah; |
| --- | --- |

(a)

mehanizem za izmenjavo informacij med ESMA in pristojnimi organi zadevnih tretjih držav, ki ga zahteva ESMA, vključno z dostopom do vseh informacij o podjetjih iz držav zunaj Unije, ki imajo dovoljenje v tretjih državah;

| (b) | mehanizem za takojšnje obveščanje ESMA, kadar pristojni organ tretje države meni, da podjetje tretje države, ki ga nadzoruje in ga je ESMA registriral v registru iz člena 48, krši pogoje iz dovoljenja ali drugega prava, ki ga mora upoštevati; |
| --- | --- |

(b)

mehanizem za takojšnje obveščanje ESMA, kadar pristojni organ tretje države meni, da podjetje tretje države, ki ga nadzoruje in ga je ESMA registriral v registru iz člena 48, krši pogoje iz dovoljenja ali drugega prava, ki ga mora upoštevati;

| (c) | postopke v zvezi s sodelovanjem nadzornih dejavnosti, vključno s pregledi na kraju samem, kjer je potrebno. |
| --- | --- |

(c)

postopke v zvezi s sodelovanjem nadzornih dejavnosti, vključno s pregledi na kraju samem, kjer je potrebno.

3.   Podjetje tretje države s sedežem v državi, katere pravni in nadzorni okvir je bil priznan kot dejansko enakovreden v skladu z odstavkom 1 in ki ima dovoljenje v skladu s členom 39 Direktive 2014/65/EU, lahko opravlja storitve in posle, zajete v dovoljenju, za primerne nasprotne stranke in poklicne stranke v smislu Oddelka I Priloge II k Direktivi 2014/65/EU v drugih državah članicah Unije, ne da bi za to moralo ustanoviti nove podružnice. V ta namen mora spoštovati zahteve po informacijah za čezmejno opravljanje storitev in poslov iz člena 34 Direktive 2014/65/EU.

Podružnica ostane pod nadzorom države članice, v kateri je podružnica ustanovljena, v skladu s členom 39 Direktive 2014/65/EU. Brez poseganja v obveznosti sodelovanja iz Direktive 2014/65/EU pa lahko pristojni organ države članice, v kateri je podružnica ustanovljena, in pristojni organ države članice gostiteljice skleneta ustrezne sporazume o sodelovanju, da bi zagotovila, da bo podružnica podjetja iz tretje države, ki opravlja investicijske storitve znotraj Unije, nudila ustrezno raven zaščite vlagateljev.

4.   Podjetje tretje države ne sme več uporabljati pravic iz člena 46(1), če Komisija sprejme sklep v skladu s postopkom pregleda iz člena 51(2), s katerim razveljavi svojo odločitev na podlagi odstavka 1 tega člena v zvezi s to tretjo državo.

Člen 48

Register

ESMA vodi register podjetij tretjih držav, ki lahko opravljajo investicijske storitve ali investicijske posle v Uniji v skladu s členom 46. Register je javno dostopen na spletni strani ESMA in vsebuje informacije o storitvah ali poslih, ki jih lahko podjetja tretjih držav opravljajo, ter sklic na pristojni organ, odgovoren za nadzor teh podjetij v tretji državi.

Člen 49

Preklic registracije

1.   ESMA prekliče registracijo podjetja iz tretje države v registru iz člena 48, če:

| (a) | ima utemeljene razloge na podlagi dokumentiranih dokazov, da je podjetje iz tretje države pri opravljanju investicijskih storitev in poslov v Uniji ravnalo tako, da je nedvomno škodovalo interesom vlagateljev ali pravilnemu delovanju trgov; ali |
| --- | --- |

(a)

ima utemeljene razloge na podlagi dokumentiranih dokazov, da je podjetje iz tretje države pri opravljanju investicijskih storitev in poslov v Uniji ravnalo tako, da je nedvomno škodovalo interesom vlagateljev ali pravilnemu delovanju trgov; ali

| (b) | ima utemeljene razloge na podlagi dokumentiranih dokazov, da je podjetje iz tretje države pri opravljanju investicijskih storitev in poslov v Uniji resno kršilo določbe, ki veljajo zanj v tretji državi, ter na podlagi katerih je Komisija sprejela sklep v skladu s členom 47(1); |
| --- | --- |

(b)

ima utemeljene razloge na podlagi dokumentiranih dokazov, da je podjetje iz tretje države pri opravljanju investicijskih storitev in poslov v Uniji resno kršilo določbe, ki veljajo zanj v tretji državi, ter na podlagi katerih je Komisija sprejela sklep v skladu s členom 47(1);

| (c) | zadevo posreduje pristojnemu organu tretje države, ta pa ne sprejme ustreznih ukrepov, potrebnih za zaščito vlagateljev in ustrezno delovanje trgov v Uniji, ali ne dokaže, da zadevno podjetje tretje države izpolnjuje zahteve, ki veljajo zanj v tretji državi; ter |
| --- | --- |

(c)

zadevo posreduje pristojnemu organu tretje države, ta pa ne sprejme ustreznih ukrepov, potrebnih za zaščito vlagateljev in ustrezno delovanje trgov v Uniji, ali ne dokaže, da zadevno podjetje tretje države izpolnjuje zahteve, ki veljajo zanj v tretji državi; ter

| (d) | najmanj 30 dni pred preklicem pristojnemu organu tretje države sporoči, da namerava preklicati registracijo podjetja tretje države. |
| --- | --- |

(d)

najmanj 30 dni pred preklicem pristojnemu organu tretje države sporoči, da namerava preklicati registracijo podjetja tretje države.

2.   ESMA Komisijo takoj obvesti o vsakem ukrepu, sprejetem v skladu z odstavkom 1, in svojo odločitev objavi na spletni strani.

3.   Komisija oceni, ali pogoji, v skladu s katerimi je bil sklep iz člena 47(1) sprejet, za zadevno tretjo državo veljajo še naprej.

NASLOV IX

DELEGIRANI IN IZVEDBENI AKTI

POGLAVJE 1

Delegirani akti

Člen 50

Izvajanje pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 1(9), člena 2(2), člena 13(2), člena 15(5), člena 17(3), člena 19(2) in (3), člena 31(4), člena 40(8), člena 41(8), člena 42(7), člena 45(10) ter člena 52(10) in (12) se prenese na Komisijo za nedoločen čas od 2. julija 2014.

3.   Pooblastilo iz člena 1(9), člena 2(2), člena 13(2), člena 15(5), člena 17(3), člena 19(2) in (3), člena 31(4), člena 40(8), člena 41(8), člena 42(7), člena 45(10) ter člena 52(10) in (12) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 1(9), členom 2(2), členom 13(2), členom 15(5), členom 17(3), členom 19(2) in (3), členom 31(4), členom 40(8), členom 41(8), členom 42(7), členom 45(10) ter členom 52(10) in (12), začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku treh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu, ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za tri mesece.

POGLAVJE 2

Izvedbeni akti

Člen 51

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga Evropski odbor za vrednostne papirje, ustanovljen s Sklepom Komisije 2001/528/ES (30). Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

NASLOV X

KONČNE DOLOČBE

Člen 52

Poročila in pregled

1.   Do 3. marca 2019 Komisija po posvetovanju z ESMA predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu o tem, kakšen vpliv imajo obveznosti glede preglednosti, uvedene v skladu s členi 3 do 13, v praksi, zlasti vpliv mehanizma največjega obsega iz člena 5 – tudi na stroške trgovanja za upravičene nasprotne stranke in poklicne stranke ter na trgovanje z delnicam malih in srednjih podjetij – in na njegovo učinkovitost pri zagotavljanju, da uporaba ustreznih oprostitev ne bo vplivala na oblikovanje cen, in kako bi lahko deloval ustrezen mehanizem nalaganja sankcij pri kršitvah največjega obsega, ter kakšen vpliv naj bi imela uporaba in nadaljnja ustreznost opustitev obveznosti glede preglednosti pred trgovanjem, uvedene v skladu s členoma 4(2) in (3) ter člena 9(2) do (5).

2.   Poročilo iz odstavka 1 zajema vpliv uporabe opustitve na podlagi člena 4(1)(a) in (b)(i) na evropske trge lastniških vrednostnih papirjev ter mehanizem največjega obsega po členu 5, zlasti glede:

| (a) | ravni in trenda trgovanja v okviru nevidnih knjig naročil v Uniji od uvedbe te uredbe; |
| --- | --- |

(a)

ravni in trenda trgovanja v okviru nevidnih knjig naročil v Uniji od uvedbe te uredbe;

| (b) | vpliva na kotirane razmike v zvezi s preglednostjo pred trgovanjem; |
| --- | --- |

(b)

vpliva na kotirane razmike v zvezi s preglednostjo pred trgovanjem;

| (c) | vpliva na obseg likvidnosti v vidnih knjigah naročil; |
| --- | --- |

(c)

vpliva na obseg likvidnosti v vidnih knjigah naročil;

| (d) | vpliva na konkurenco in vlagatelje v Uniji; |
| --- | --- |

(d)

vpliva na konkurenco in vlagatelje v Uniji;

| (e) | vpliva trgovanja z delnicami malih in srednjih podjetij; |
| --- | --- |

(e)

vpliva trgovanja z delnicami malih in srednjih podjetij;

| (f) | dogodkov na mednarodni ravni ter pogovorov s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami. |
| --- | --- |

(f)

dogodkov na mednarodni ravni ter pogovorov s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami.

3.   Če je v poročilu ugotovljeno, da bi uporaba opustitve na podlagi člena 4(1)(a) in (b)(i) škodila oblikovanju cen ali trgovanju z delnicami malih in srednjih podjetij, Komisija po potrebi pripravi predloge glede uporabe navedenih opustitev, vključno s spremembami te uredbe. Takšni predlogi vključujejo oceno učinka predlaganih sprememb ter upoštevajo cilje te uredbe, učinek na motnje na trgu in konkurenco ter morebiten vpliv na vlagatelje v Uniji.

4.   Do 3. marca 2019 Komisija po posvetovanju z ESMA predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu o delovanju člena 26, vključno s tem, ali vsebina in oblika poročil o poslih, ki jih prejemajo in si jih izmenjujejo pristojni organi, v celoti omogočata spremljanje poslov investicijskih podjetij v skladu s členom 26(1). Komisija lahko sprejme katere koli ustrezne predloge, vključno z zagotavljanjem, da se podatki o poslih posredujejo v sistem, ki ga določi ESMA, namesto pristojnim organom, kar zadevnim pristojnim organom omogoča dostop do vseh informacij, sporočenih v skladu s tem členom za namene te uredbe in Direktive 2014/65/EU in odkrivanje trgovanja z notranjimi informacijami in zlorabe trga v skladu z Uredbo (EU) št. 596/2014.

5.   Do 3. marca 2019 Komisija po posvetovanju z ESMA predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu o primernih rešitvah za zmanjšanje nesimetričnosti informacij med udeleženci na trgu ter orodja, s katerimi bi regulativni organi na mestih trgovanja lahko bolje spremljali dejavnosti ponudbe. V tem poročilu je treba vsaj oceniti, ali je za izpolnitev teh ciljev izvedljiva uvedba evropskega sistema najboljše ponudbe in povpraševanja (European best bid and offer system – EBBO) za konsolidirane tečaje.

6.   Do 3. marca 2019 Komisija po posvetovanju z ESMA predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu o doseženem napredku pri selitvi trgovanja s standardiziranimi izvedenimi finančnimi instrumenti OTC na borze ali elektronske trgovalne platforme v skladu s členoma 25 in 28.

7.   Do 3. julija 2019 Komisija po posvetovanju z ESMA predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu o gibanju cen za podatke o preglednosti pred trgovanjem in po njem z reguliranih trgov, MTF, OTF, od APA in iz CTP.

8.   Do 3. julija 2019 Komisija po posvetovanju z ESMA predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu o pregledu določb o interoperabilnosti iz člena 36 te uredbe in člena 8 Uredbe (EU) št. 648/2012.

9.   Do 3. julija 2019 Komisija po posvetovanju z ESMA predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu o uporabi členov 35 in 36 te uredbe ter členov 7 in 8 Uredbe (EU) št. 648/2012.

Do 3. julija 2021 Komisija po posvetovanju z ESMA predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu o uporabi člena 37.

10.   Do 3. julija 2019 Komisija po posvetovanju z ESMA predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu o vplivu členov 35 in 36 te uredbe na novoustanovljene in pooblaščene CNS iz člena 35(5) in mesta trgovanja, ki so s temi CNS tesno povezana, ter o tem, ali se podaljša prehodno ureditev iz člena 35(5), ob upoštevanju morebitnih koristi za potrošnike zaradi izboljšanja konkurence in stopnje izbire, ki jo imajo udeleženci na trgu, pa tudi morebitnega nesorazmernega vpliva teh določb na novoustanovljene in pooblaščene CNS in omejitev lokalnih udeležencev na trgu pri dostopu do globalnih CNS ter nemoteno delovanje trga.

Komisija lahko na podlagi ugotovitev tega poročila sprejme delegirani akt v skladu s členom 50, s katerim podaljša prehodno obdobje v skladu s členom 35(5) za največ 30 mesecev.

11.   Do 3. julija 2019 Komisija po posvetovanju z ESMA predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu o tem, ali je prag iz člena 36(5) še naprej ustrezen in ali je še naprej na voljo mehanizem izvzetja v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na borzi.

12.   Do 3. julija 2016 Komisija na podlagi ocene tveganja, ki jo pripravi ESMA, ob posvetovanju z ESRB, predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu, v katerem oceni potrebo po začasnem izvzetju izvedenih finančnih instrumentov, s katerimi se trguje na borzi, iz področja uporabe členov 35 in 36. To poročilo upošteva morebitna tveganja za splošno stabilnost in pravilno delovanje finančnih trgov v vsej Uniji zaradi določb o prostem dostopu v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na borzi.

Komisija lahko na podlagi ugotovitev navedenega poročila sprejme delegirani akt v skladu s členom 50, s katerim izvzame izvedene finančne instrumente, s katerimi se trguje na borzi, iz področja uporabe členov 35 in 36 za največ 30 mesecev od 3. januarja 2017.

Člen 53

Spremembe Uredbe (EU) št. 648/2012

Uredba (EU) št. 648/2012 se spremeni:

| 1. | členu 5(2) se doda naslednji pododstavek:
  „ESMA pri pripravi osnutkov regulativnih tehničnih standardov v skladu s tem odstavkom ne posega v predhodno določbo glede pogodb o izvedenih finančnih instrumentih na energente C6, kot je določeno v členu 95 Direktive 2014/65/EU (31).

  (31)  Direktiva 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov ter spremembi Direktive 2002/92/ES in Direktive 2011/61/EU (UL L 173, 12.6.2014, str. 349).“;" |
| --- | --- |

1.

členu 5(2) se doda naslednji pododstavek:

„ESMA pri pripravi osnutkov regulativnih tehničnih standardov v skladu s tem odstavkom ne posega v predhodno določbo glede pogodb o izvedenih finančnih instrumentih na energente C6, kot je določeno v členu 95 Direktive 2014/65/EU (31).

(31)  Direktiva 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov ter spremembi Direktive 2002/92/ES in Direktive 2011/61/EU (UL L 173, 12.6.2014, str. 349).“;"

| 2. | člen 7 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   CNS z dovoljenjem za kliring pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC mediskriminatorno in pregledno sprejme kliring takšnih pogodb, tudi kar zadeva zahteve glede zavarovanja s premoženjem in pristojbine, povezane z dostopom, ne glede na mesto trgovanja. To zlasti zagotovi, da bo imelo mesto trgovanja pravico do nediskriminatorne obravnave pogodb, s katerimi se trguje na tem mestu trgovanja, kar zadeva:






  (a) | zahteve glede zavarovanja s premoženjem in pobota ekonomsko enakovrednih pogodb, če vključitev teh pogodb v postopke realizacije in druge postopke pobota CNS, ki temeljijo na veljavni zakonodaji o insolventnosti, ne bi ogrozila tekočega in pravilnega delovanja, veljavnosti ali izvršljivosti teh postopkov; ter |
| --- | --- | --- | --- |

2.

člen 7 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   CNS z dovoljenjem za kliring pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC mediskriminatorno in pregledno sprejme kliring takšnih pogodb, tudi kar zadeva zahteve glede zavarovanja s premoženjem in pristojbine, povezane z dostopom, ne glede na mesto trgovanja. To zlasti zagotovi, da bo imelo mesto trgovanja pravico do nediskriminatorne obravnave pogodb, s katerimi se trguje na tem mestu trgovanja, kar zadeva:

(a)

zahteve glede zavarovanja s premoženjem in pobota ekonomsko enakovrednih pogodb, če vključitev teh pogodb v postopke realizacije in druge postopke pobota CNS, ki temeljijo na veljavni zakonodaji o insolventnosti, ne bi ogrozila tekočega in pravilnega delovanja, veljavnosti ali izvršljivosti teh postopkov; ter

| (b) | navzkrižno kritje s povezanimi pogodbami, ki jih obračuna ista CNS na podlagi modela tveganja, skladnega s členom 41. |
| --- | --- |

(b)

navzkrižno kritje s povezanimi pogodbami, ki jih obračuna ista CNS na podlagi modela tveganja, skladnega s členom 41.

CNS lahko zahteva, da zadevno mesto trgovanja izpolnjuje operativne in tehnične zahteve CNS, tudi zahteve o obvladovanju tveganja.“;

| (b) | doda se naslednji odstavek:
  „6.   Pogoji iz odstavka 1 glede nediskriminatorne obravnave v smislu obravnave pogodb, s katerimi se trguje na zadevnem mestu trgovanja, kar zadeva zahteve glede zavarovanja s premoženjem in pobota gospodarsko enakovrednih pogodb ter navzkrižnega kritja s povezanimi pogodbami, ki jih obračuna ista CNS, se natančneje določijo s tehničnimi standardi, ki se sprejmejo v skladu s členom 35(6)(e) Uredbe (EU) št. 600/2014 (32).“; |
| --- | --- |

(b)

doda se naslednji odstavek:

„6.   Pogoji iz odstavka 1 glede nediskriminatorne obravnave v smislu obravnave pogodb, s katerimi se trguje na zadevnem mestu trgovanja, kar zadeva zahteve glede zavarovanja s premoženjem in pobota gospodarsko enakovrednih pogodb ter navzkrižnega kritja s povezanimi pogodbami, ki jih obračuna ista CNS, se natančneje določijo s tehničnimi standardi, ki se sprejmejo v skladu s členom 35(6)(e) Uredbe (EU) št. 600/2014 (32).“;

| 3. | v členu 81(3) se doda naslednji pododstavek:
  „Repozitorij sklenjenih poslov posreduje podatke pristojnim organom v skladu z zahtevami iz člena 26 Uredbe (EU) št. 600/2014 (32)“. |
| --- | --- |

3.

v členu 81(3) se doda naslednji pododstavek:

„Repozitorij sklenjenih poslov posreduje podatke pristojnim organom v skladu z zahtevami iz člena 26 Uredbe (EU) št. 600/2014 (32)“.

Člen 54

Prehodne določbe

1.   Podjetja tretjih držav lahko še naprej opravljajo storitve in posle v državah članicah v skladu z nacionalnimi ureditvami do tri leta po tem, ko Komisija v skladu s členom 47 sprejme sklep v zvezi z zadevno tretjo državo.

2.   Če Komisija oceni, da izvedenih finančnih instrumentov, s katerimi se trguje na borzi, v skladu s členom 52(12) ni potrebno izključiti iz področja uporabe členov 35 in 36, lahko CNS ali mesto trgovanja pred začetkom uporabe te uredbe pri svojem pristojnem organu zaprosi za dovoljenje za uporabo prehodne ureditve. Pristojni organ lahko ob upoštevanju tveganj zaradi uporabe pravic dostopa iz člena 35 ali 36 glede izvedenih finančnih instrumentov, s katerimi se trguje na borzi, za pravilno delovanje ustrezne CNS ali mesta trgovanja ob upoštevanju finančnih instrumentov, s katerimi se trguje na borzi, odloči, da se člen 35 ali 36 ne uporablja za ustrezno CNS oz. mesto trgovanja v prehodnem obdobju do 3. julija 2019. Kadar se odobri prehodno obdobje, CNS ali mesto trgovanja v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na borzi, v tem prehodnem obdobju nima pravice dostopa po členu 35 ali 36. Pristojni organ o odobritvi prehodnega obdobja obvesti ESMA in v zvezi s CNS kolegij pristojnih organov za to CNS.

Kadar je CNS, ki ji je bila odobrena uporaba prehodne ureditve, tesno povezana z enim ali več mesti trgovanja, ta mesta trgovanja v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na borzi, v prehodnem obdobju nimajo pravice dostopa po členu 35 ali 36.

Kadar je mesto trgovanja, ki mu je bila odobrena uporaba prehodne ureditve, tesno povezano z eno ali več CNS, te CNS v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na borzi, v prehodnem obdobju nimajo pravice dostopa po členu 35 ali 36.

Člen 55

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba se uporablja od 3. januarja 2017.

Ne glede na drugi odstavek se člen 1(8) in(9), člen 2(2), člen 5(6) in(9), člen 7(2), člen 9(5), člen 11(4), člen 12(2), člen 13(2), člen 14(7), člen 15(5), člen 17(3), člen 19(2) in (3), člen 20(3), člen 21(5), člen 22(4), člen 23(3), člen 25(3), člen 26(9), člen 27(3), člen 28(4), člen 28(5), člen 29(3), člen 30(2), člen 31(4), člen 32(1),(5) in (6), člen 33(2), člen 35(6), člen 36(6), člen 37(4), člen 38(3), člen 40(8), člen 41(8), člen 42(7), člen 45(10), člen 46(7), člen 47(1) in (4), člen 52(10) in (12) ter člen 54(1) uporabljajo takoj po začetku veljavnosti te uredbe.

Ne glede na drugi odstavek se člen 37(1), (2) in (3) uporablja od 3. januarja 2019.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. maja 2014

Za Evropski parlament

Predsednik

M. SCHULZ

Za Svet

Predsednik

D. KOURKOULAS

---

(1)  UL C 161, 7.6.2012, str. 3.

1

(2)  UL C 143, 22.5.2012, str. 74.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 15. aprila 2014 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 13. maja 2014.

3

(4)  Direktiva 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov in o spremembah Direktiv Sveta 85/611/EGS, 93/6/EGS in Direktive 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi Direktive Sveta 93/22/EGS (UL L 145, 30.4.2004, str. 1).

4

(5)  Direktiva 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov ter spremembi Direktive 2002/92/ES in Direktive 2011/61/EU (Glej stran 349 tega Uradnega lista).

5

(6)  Uredba (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (UL L 201, 27.7.2012, str. 1).

6

(7)  Uredba Komisije (ES) št. 1287/2006 z dne 10. avgusta 2006 o izvajanju Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z obveznostmi vodenja evidenc za investicijske družbe, poročanjem o transakcijah, tržno preglednostjo, sprejemanjem finančnih instrumentov v trgovanje in pojmi, opredeljenimi v navedeni direktivi (UL L 241, 2.9.2006, str. 1).

7

(8)  Uredba (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/77/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 84).

8

(9)  Uredba Komisije (ES) št. 809/2004 z dne 29. aprila 2004 o izvajanju Direktive 2003/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta o informacijah, ki jih vsebujejo prospekti, in o obliki prospektov, vključitvi informacij s sklicevanjem in objavi teh prospektov in razširjanju oglaševanj (UL L 149, 30.4.2004, str. 1).

9

(10)  Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 281, 23.11.1995, str. 31).

10

(11)  Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8, 12.1.2001, str. 1).

11

(12)  Uredba (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/78/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 12).

12

(13)  Uredba (EU) št. 236/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2012 o prodaji na kratko in določenih vidikih poslov kreditnih zamenjav (UL L 86, 24.3.2012, str. 1).

13

(14)  Direktiva 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (UL L 275, 25.10.2003, str. 32).

14

(15)  Uredba (EU) št. 596/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o zlorabi trga (uredba o zlorabi trga) ter razveljavitvi Direktive 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter direktiv Komisije 2003/124/ES, 2003/125/ES in 2004/72/ES (Glej stran 1 tega Uradnega lista).

15

(16)  Direktiva 2014/57/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o kazenskih sankcijah za zlorabo trga (direktiva o zlorabi trga) (Glej stran 179 tega Uradnega lista).

16

(17)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

17

(18)  UL C 147, 25.5.2012, str. 1.

18

(19)  Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, str. 338).

19

(20)  Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1).

20

(21)  Direktiva 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) (UL L 335, 17.12.2009, str. 1).

21

(22)  Direktiva 2009/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) (UL L 302, 17.11.2009, str. 32).

22

(23)  Direktiva 2003/41/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. junija 2003 o dejavnostih in nadzoru institucij za poklicno pokojninsko zavarovanje (UL L 235, 23.9.2003, str. 10).

23

(24)  Direktiva 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2011 o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov in spremembah direktiv 2003/41/ES in 2009/65/ES ter uredb (ES) št. 1060/2009 in (EU) št. 1095/2010 (UL L 174, 1.7.2011, str. 1).

24

(25)  Uredba (EU) št. 1227/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o celovitosti in preglednosti energetskega trga na debelo (UL L 326, 8.12.2011, str. 1).

25

(26)  Uredba (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (UL L 347, 20.12.2013, str. 671).

26

(27)  Direktiva 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2005 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma (UL L 309, 25.11.2005, str. 15).

27

(28)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 149/2013 z dne 19. decembra 2012 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi glede posrednih ureditev kliringa, obveznosti kliringa, javnega registra, dostopa do mesta trgovanja, nefinančnih nasprotnih strank in tehnik zmanjševanja tveganja za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez kliringa prek CNS (UL L 52, 23.2.2013, str. 11).

28

(29)  Uredba (ES) št. 713/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o ustanovitvi Agencije za sodelovanje energetskih regulatorjev (UL L 211, 14.8.2009, str. 1).

29

(30)  Sklep Komisije 2001/528/ES z dne 6. junija 2001 o ustanovitvi Evropskega odbora za vrednostne papirje (UL L 191, 13.7.2001, str. 45).

30

(32)  Uredba (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov in spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 173, 12.6.2014, str. 84.

32

---

DIREKTIVE

| 12.6.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 173/149 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 173/149

---

DIREKTIVA 2014/49/EU EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 16. aprila 2014

o sistemih jamstva za vloge

(prenovitev)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 53(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 94/19/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3) je bila znatno spremenjena (4). Ker so potrebne dodatne spremembe, bi bilo treba zaradi jasnosti navedeno direktivo prenoviti. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 94/19/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3) je bila znatno spremenjena (4). Ker so potrebne dodatne spremembe, bi bilo treba zaradi jasnosti navedeno direktivo prenoviti.

| (2) | Da bi olajšali začetek opravljanja in opravljanje dejavnosti kreditnih institucij, je treba odstraniti nekatere razlike med pravom posameznih držav članic glede pravil o sistemih jamstva za vloge, ki jih morajo kreditne institucije upoštevati. |
| --- | --- |

(2)

Da bi olajšali začetek opravljanja in opravljanje dejavnosti kreditnih institucij, je treba odstraniti nekatere razlike med pravom posameznih držav članic glede pravil o sistemih jamstva za vloge, ki jih morajo kreditne institucije upoštevati.

| (3) | Ta direktiva je bistveni pravni akt za vzpostavitev notranjega trga z vidika tako svobode ustanavljanja kot svobode opravljanja finančnih storitev na področju kreditnih institucij, hkrati pa izboljšuje stabilnost bančnega sistema ter zaščito vlagateljev. Zaradi stroškov, ki jih propad kreditne institucije povzroči gospodarstvu na splošno, ter negativnega učinka na finančno stabilnost in zaupanje vlagateljev je zaželeno ne le sprejeti določbe o izplačilih vlagateljem, temveč državam članicam zagotoviti tudi dovolj prožnosti, da bodo lahko sistemi jamstva za vloge izvedli ukrepe za zmanjšanje verjetnosti prihodnjih terjatev do teh sistemov. Ti ukrepi bi morali biti vselej usklajeni s pravili o državni pomoči. |
| --- | --- |

(3)

Ta direktiva je bistveni pravni akt za vzpostavitev notranjega trga z vidika tako svobode ustanavljanja kot svobode opravljanja finančnih storitev na področju kreditnih institucij, hkrati pa izboljšuje stabilnost bančnega sistema ter zaščito vlagateljev. Zaradi stroškov, ki jih propad kreditne institucije povzroči gospodarstvu na splošno, ter negativnega učinka na finančno stabilnost in zaupanje vlagateljev je zaželeno ne le sprejeti določbe o izplačilih vlagateljem, temveč državam članicam zagotoviti tudi dovolj prožnosti, da bodo lahko sistemi jamstva za vloge izvedli ukrepe za zmanjšanje verjetnosti prihodnjih terjatev do teh sistemov. Ti ukrepi bi morali biti vselej usklajeni s pravili o državni pomoči.

| (4) | Da bi upoštevali vse večje povezovanje notranjega trga, bi bilo treba omogočiti povezovanje sistemov jamstva za vloge različnih držav članic ali ustanavljanje ločenih prostovoljnih čezmejnih sistemov. Države članice bi morale zagotoviti zadostno stabilnost in uravnoteženo sestavo novih in obstoječih sistemov jamstva za vloge. Izogniti bi se bilo treba neželenim učinkom na finančno stabilnost, na primer, ko bi se v čezmejni sistem jamstva za vloge prenesle le vloge kreditnih institucij z visokim profilom tveganja. |
| --- | --- |

(4)

Da bi upoštevali vse večje povezovanje notranjega trga, bi bilo treba omogočiti povezovanje sistemov jamstva za vloge različnih držav članic ali ustanavljanje ločenih prostovoljnih čezmejnih sistemov. Države članice bi morale zagotoviti zadostno stabilnost in uravnoteženo sestavo novih in obstoječih sistemov jamstva za vloge. Izogniti bi se bilo treba neželenim učinkom na finančno stabilnost, na primer, ko bi se v čezmejni sistem jamstva za vloge prenesle le vloge kreditnih institucij z visokim profilom tveganja.

| (5) | Direktiva 94/19/ES Komisiji nalaga, naj po potrebi predstavi predloge za spremembo navedene direktive. Ta direktiva zajema uskladitev mehanizmov za financiranje sistemov jamstva za vloge, uvedbo prispevkov na podlagi tveganja ter uskladitev obsega kritih produktov in vlagateljev. |
| --- | --- |

(5)

Direktiva 94/19/ES Komisiji nalaga, naj po potrebi predstavi predloge za spremembo navedene direktive. Ta direktiva zajema uskladitev mehanizmov za financiranje sistemov jamstva za vloge, uvedbo prispevkov na podlagi tveganja ter uskladitev obsega kritih produktov in vlagateljev.

| (6) | Direktiva 94/19/ES temelji na načelu minimalnega usklajevanja. Zato sedaj v Uniji obstaja več sistemov jamstva za vloge z zelo različnimi značilnostmi. S skupnimi zahtevami, določenimi v tej direktivi, bi se tako morala zagotoviti enaka raven zaščite za vlagatelje po vsej Uniji ter enaka raven stabilnosti sistemov jamstva za vloge. Te skupne zahteve so izjemno pomembne tudi zato, da bi odpravili izkrivljanje trga. Ta direktiva tako prispeva k dokončnemu oblikovanju notranjega trga. |
| --- | --- |

(6)

Direktiva 94/19/ES temelji na načelu minimalnega usklajevanja. Zato sedaj v Uniji obstaja več sistemov jamstva za vloge z zelo različnimi značilnostmi. S skupnimi zahtevami, določenimi v tej direktivi, bi se tako morala zagotoviti enaka raven zaščite za vlagatelje po vsej Uniji ter enaka raven stabilnosti sistemov jamstva za vloge. Te skupne zahteve so izjemno pomembne tudi zato, da bi odpravili izkrivljanje trga. Ta direktiva tako prispeva k dokončnemu oblikovanju notranjega trga.

| (7) | Ta direktiva zagotavlja širši in jasneje določen obseg kritja, krajša obdobja izplačila, boljšo obveščenost in stroge zahteve za financiranje ter tako vlagateljem omogoča bistveno boljši dostop do sistemov jamstva za vloge. To bo izboljšalo zaupanje potrošnikov v finančno stabilnost na celotnem notranjem trgu. |
| --- | --- |

(7)

Ta direktiva zagotavlja širši in jasneje določen obseg kritja, krajša obdobja izplačila, boljšo obveščenost in stroge zahteve za financiranje ter tako vlagateljem omogoča bistveno boljši dostop do sistemov jamstva za vloge. To bo izboljšalo zaupanje potrošnikov v finančno stabilnost na celotnem notranjem trgu.

| (8) | Države članice bi morale zagotoviti, da imajo njihovi sistemi jamstva za vloge vzpostavljene prakse dobrega upravljanja in da pripravijo letno poročilo o svojih dejavnostih. |
| --- | --- |

(8)

Države članice bi morale zagotoviti, da imajo njihovi sistemi jamstva za vloge vzpostavljene prakse dobrega upravljanja in da pripravijo letno poročilo o svojih dejavnostih.

| (9) | Vlagatelji bi morali biti pri vseh podružnicah, ki so v drugi državi članici in ne tisti, v kateri ima kreditna institucija svoj sedež, v primeru zaprtja plačilno nesposobne kreditne institucije zaščiteni z enakim sistemom jamstva za vloge kot drugi vlagatelji kreditne institucije. |
| --- | --- |

(9)

Vlagatelji bi morali biti pri vseh podružnicah, ki so v drugi državi članici in ne tisti, v kateri ima kreditna institucija svoj sedež, v primeru zaprtja plačilno nesposobne kreditne institucije zaščiteni z enakim sistemom jamstva za vloge kot drugi vlagatelji kreditne institucije.

| (10) | Ta direktiva državam članicam ne bi smela preprečevati, da bi v področje uporabe direktive vključile kreditne institucije, kakor so opredeljene v točki 1 člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (5), ki so izvzete iz področja uporabe Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (6) v skladu s členom 2(5) navedene direktive. Države članice bi morale imeti možnost, da odločijo, da se za namene te direktive centralni organ in vse kreditne institucije, povezane s tem centralnim organom, obravnavajo kot ena kreditna institucija. |
| --- | --- |

(10)

Ta direktiva državam članicam ne bi smela preprečevati, da bi v področje uporabe direktive vključile kreditne institucije, kakor so opredeljene v točki 1 člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (5), ki so izvzete iz področja uporabe Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (6) v skladu s členom 2(5) navedene direktive. Države članice bi morale imeti možnost, da odločijo, da se za namene te direktive centralni organ in vse kreditne institucije, povezane s tem centralnim organom, obravnavajo kot ena kreditna institucija.

| (11) | Ta direktiva načeloma zahteva, da se mora vsaka kreditna institucija vključiti v sistem jamstva za vloge. Država članica, ki dovoljuje podružnice kreditne institucije s sedežem v tretji državi, bi morala odločiti, kako uporabljati to direktivo za takšne podružnice, ter hkrati upoštevati potrebo po zaščiti vlagateljev in ohranjanju celovitosti finančnega sistema. Vlagatelji takšnih podružnic bi morali biti polno obveščeni o jamstvenih ukrepih, ki jih zadevajo. |
| --- | --- |

(11)

Ta direktiva načeloma zahteva, da se mora vsaka kreditna institucija vključiti v sistem jamstva za vloge. Država članica, ki dovoljuje podružnice kreditne institucije s sedežem v tretji državi, bi morala odločiti, kako uporabljati to direktivo za takšne podružnice, ter hkrati upoštevati potrebo po zaščiti vlagateljev in ohranjanju celovitosti finančnega sistema. Vlagatelji takšnih podružnic bi morali biti polno obveščeni o jamstvenih ukrepih, ki jih zadevajo.

| (12) | Treba bi bilo upoštevati, da obstajajo institucionalne sheme za zaščito vlog, ki ščitijo samo kreditno institucijo in ki zlasti zagotavljajo njeno likvidnost in solventnost. Kadar je taka shema ločena od sistema jamstva za vloge, bi bilo treba pri določanju prispevkov njenih članic v sistem jamstva za vloge upoštevati, da ima ta shema dodatno zaščitno vlogo. Usklajena raven kritja, določena s to direktivo, ne bi smela vplivati na sheme, ki ščitijo samo kreditno institucijo, razen v primeru izplačila vlagateljem. |
| --- | --- |

(12)

Treba bi bilo upoštevati, da obstajajo institucionalne sheme za zaščito vlog, ki ščitijo samo kreditno institucijo in ki zlasti zagotavljajo njeno likvidnost in solventnost. Kadar je taka shema ločena od sistema jamstva za vloge, bi bilo treba pri določanju prispevkov njenih članic v sistem jamstva za vloge upoštevati, da ima ta shema dodatno zaščitno vlogo. Usklajena raven kritja, določena s to direktivo, ne bi smela vplivati na sheme, ki ščitijo samo kreditno institucijo, razen v primeru izplačila vlagateljem.

| (13) | Vse kreditne institucije bi morale biti vključene v sistem jamstva za vloge, priznan na podlagi te direktive, s čimer se zagotovijo visoka raven zaščite potrošnikov in enaki konkurenčni pogoji za kreditne institucije ter prepreči regulativna arbitraža. Sistem jamstva za vloge bi moral biti zmožen to zaščito zagotoviti kadar koli. |
| --- | --- |

(13)

Vse kreditne institucije bi morale biti vključene v sistem jamstva za vloge, priznan na podlagi te direktive, s čimer se zagotovijo visoka raven zaščite potrošnikov in enaki konkurenčni pogoji za kreditne institucije ter prepreči regulativna arbitraža. Sistem jamstva za vloge bi moral biti zmožen to zaščito zagotoviti kadar koli.

| (14) | Glavna naloga sistema jamstva za vloge je zaščita vlagateljev pred posledicami insolventnosti kreditne institucije. Sistemi jamstva za vloge bi morali biti zmožni to zaščito zagotavljati na različne načine. Sistem jamstva za vloge bi se moral uporabljati predvsem za izplačilo vlagateljem v skladu s to direktivo (izključna naloga izplačevanja – „paybox“ function). |
| --- | --- |

(14)

Glavna naloga sistema jamstva za vloge je zaščita vlagateljev pred posledicami insolventnosti kreditne institucije. Sistemi jamstva za vloge bi morali biti zmožni to zaščito zagotavljati na različne načine. Sistem jamstva za vloge bi se moral uporabljati predvsem za izplačilo vlagateljem v skladu s to direktivo (izključna naloga izplačevanja – „paybox“ function).

| (15) | Sistemi jamstva za vloge bi morali pomagati tudi pri financiranju reševanja kreditnih institucij v skladu z Direktivo 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta (7). |
| --- | --- |

(15)

Sistemi jamstva za vloge bi morali pomagati tudi pri financiranju reševanja kreditnih institucij v skladu z Direktivo 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta (7).

| (16) | Sistemom jamstva za vloge bi moralo biti na podlagi nacionalnega prava omogočeno tudi, da presežejo izključno nalogo izplačevanja ter razpoložljiva finančna sredstva uporabijo za preprečitev propada kreditne institucije, da bi se tako izognili stroškom povračil vlagateljem ter drugim negativnim učinkom. Ti ukrepi bi se morali sicer izvajati v jasno opredeljenem okviru, v vsakem primeru pa bi morali biti skladni s pravili o državni pomoči. Sistemi jamstva za vloge bi morali med drugim imeti ustrezne sisteme in postopke za izbor in izvajanje takih ukrepov ter spremljanje s tem povezanih tveganj. Izvajanje takih ukrepov bi moralo biti pogojeno s posebnimi zahtevami do kreditne institucije, ki vključujejo vsaj povečan nadzor nad tveganji in obsežnejše pravice preverjanja s strani sistema jamstva za vloge. Stroški sprejetih ukrepov za preprečitev propada kreditne institucije ne bi smeli presegati stroškov za izpolnitev zakonsko predpisanih ali pogodbenih mandatov zadevnega sistema jamstva za vloge v zvezi z varstvom kritih vlog v kreditni instituciji ali same institucije. |
| --- | --- |

(16)

Sistemom jamstva za vloge bi moralo biti na podlagi nacionalnega prava omogočeno tudi, da presežejo izključno nalogo izplačevanja ter razpoložljiva finančna sredstva uporabijo za preprečitev propada kreditne institucije, da bi se tako izognili stroškom povračil vlagateljem ter drugim negativnim učinkom. Ti ukrepi bi se morali sicer izvajati v jasno opredeljenem okviru, v vsakem primeru pa bi morali biti skladni s pravili o državni pomoči. Sistemi jamstva za vloge bi morali med drugim imeti ustrezne sisteme in postopke za izbor in izvajanje takih ukrepov ter spremljanje s tem povezanih tveganj. Izvajanje takih ukrepov bi moralo biti pogojeno s posebnimi zahtevami do kreditne institucije, ki vključujejo vsaj povečan nadzor nad tveganji in obsežnejše pravice preverjanja s strani sistema jamstva za vloge. Stroški sprejetih ukrepov za preprečitev propada kreditne institucije ne bi smeli presegati stroškov za izpolnitev zakonsko predpisanih ali pogodbenih mandatov zadevnega sistema jamstva za vloge v zvezi z varstvom kritih vlog v kreditni instituciji ali same institucije.

| (17) | Sistemi jamstva za vloge bi morali imeti možnost, da imajo obliko institucionalne sheme za zaščito vlog. Pristojni organi bi lahko institucionalne sheme za zaščito vlog priznali za sisteme jamstva za vloge, če izpolnjujejo vse pogoje iz te direktive. |
| --- | --- |

(17)

Sistemi jamstva za vloge bi morali imeti možnost, da imajo obliko institucionalne sheme za zaščito vlog. Pristojni organi bi lahko institucionalne sheme za zaščito vlog priznali za sisteme jamstva za vloge, če izpolnjujejo vse pogoje iz te direktive.

| (18) | Ta direktiva se ne bi smela uporabljati za pogodbene sisteme in institucionalne sheme za zaščito vlog, ki niso uradno priznani kot sistemi jamstva za vloge, razen glede omejenih zahtev v zvezi z oglaševanjem in obveščanjem vlagateljev v primeru izključitve ali prenehanja članstva kreditne institucije. V vseh primerih se za pogodbene sisteme in institucionalne sheme za zaščito vlog uporabljajo pravila o državni pomoči. |
| --- | --- |

(18)

Ta direktiva se ne bi smela uporabljati za pogodbene sisteme in institucionalne sheme za zaščito vlog, ki niso uradno priznani kot sistemi jamstva za vloge, razen glede omejenih zahtev v zvezi z oglaševanjem in obveščanjem vlagateljev v primeru izključitve ali prenehanja članstva kreditne institucije. V vseh primerih se za pogodbene sisteme in institucionalne sheme za zaščito vlog uporabljajo pravila o državni pomoči.

| (19) | Med nedavno finančno krizo je neusklajeno povečanje kritja po vsej Uniji v nekaterih primerih povzročilo, da so vlagatelji prenašali denar na kreditne institucije v državah, kjer so bila jamstva za vloge višja. Taka neusklajena povečanja so v času izjemnih situacij zmanjšala likvidnost kreditne institucije. V času stabilnosti se lahko zgodi, da se vlagatelji zaradi različnega kritja odločijo za najvišjo raven zaščite vloge in ne za produkt, ki je zanje najprimernejši. Takšno različno kritje lahko povzroči izkrivljanje konkurence na notranjem trgu. Zato je treba zagotoviti, da vsi priznani sistemi jamstva za vloge zagotavljajo usklajeno raven zaščite vlog, ne glede na to, kje v Uniji so vloge locirane. Vendar bi bilo treba za določen čas omogočiti, da so določene vloge, ki so povezane z osebnim položajem vlagatelja, krite na višji ravni. |
| --- | --- |

(19)

Med nedavno finančno krizo je neusklajeno povečanje kritja po vsej Uniji v nekaterih primerih povzročilo, da so vlagatelji prenašali denar na kreditne institucije v državah, kjer so bila jamstva za vloge višja. Taka neusklajena povečanja so v času izjemnih situacij zmanjšala likvidnost kreditne institucije. V času stabilnosti se lahko zgodi, da se vlagatelji zaradi različnega kritja odločijo za najvišjo raven zaščite vloge in ne za produkt, ki je zanje najprimernejši. Takšno različno kritje lahko povzroči izkrivljanje konkurence na notranjem trgu. Zato je treba zagotoviti, da vsi priznani sistemi jamstva za vloge zagotavljajo usklajeno raven zaščite vlog, ne glede na to, kje v Uniji so vloge locirane. Vendar bi bilo treba za določen čas omogočiti, da so določene vloge, ki so povezane z osebnim položajem vlagatelja, krite na višji ravni.

| (20) | Za vse vlagatelje bi se morala uporabljati enaka stopnja kritja, ne glede na to, ali je v državi članici valuta euro. Države članice, katerih valuta ni euro, bi morale imeti možnost, da zneske po valutni pretvorbi zaokrožijo, pri čemer pa ne smejo ogroziti enake zaščite vlagateljev. |
| --- | --- |

(20)

Za vse vlagatelje bi se morala uporabljati enaka stopnja kritja, ne glede na to, ali je v državi članici valuta euro. Države članice, katerih valuta ni euro, bi morale imeti možnost, da zneske po valutni pretvorbi zaokrožijo, pri čemer pa ne smejo ogroziti enake zaščite vlagateljev.

| (21) | Po eni strani bi morala raven kritja, določena v tej direktivi, vključevati čim več vlog, kar je v interesu zaščite potrošnika in stabilnosti finančnega sistema. Po drugi strani bi se morali upoštevati stroški financiranja sistemov jamstva za vloge. Zato je primerno določiti, da znaša usklajena raven kritja 100 000 EUR. |
| --- | --- |

(21)

Po eni strani bi morala raven kritja, določena v tej direktivi, vključevati čim več vlog, kar je v interesu zaščite potrošnika in stabilnosti finančnega sistema. Po drugi strani bi se morali upoštevati stroški financiranja sistemov jamstva za vloge. Zato je primerno določiti, da znaša usklajena raven kritja 100 000 EUR.

| (22) | Ta direktiva ohranja načelo usklajene zgornje meje na vlagatelja in ne na vlogo. Zato je treba upoštevati vloge vlagateljev, ki niso navedeni kot imetniki računa ali ki niso edini imetniki računa. Zgornja meja bi morala veljati za vsakega vlagatelja, čigar istovetnost je mogoče ugotoviti. To načelo zgornje meje za vsakega vlagatelja, čigar istovetnost je mogoče ugotoviti, se ne bi smelo uporabljati za kolektivne naložbene podjeme, za katere veljajo posebni zaščitni predpisi, ki se ne uporabljajo za take vloge. |
| --- | --- |

(22)

Ta direktiva ohranja načelo usklajene zgornje meje na vlagatelja in ne na vlogo. Zato je treba upoštevati vloge vlagateljev, ki niso navedeni kot imetniki računa ali ki niso edini imetniki računa. Zgornja meja bi morala veljati za vsakega vlagatelja, čigar istovetnost je mogoče ugotoviti. To načelo zgornje meje za vsakega vlagatelja, čigar istovetnost je mogoče ugotoviti, se ne bi smelo uporabljati za kolektivne naložbene podjeme, za katere veljajo posebni zaščitni predpisi, ki se ne uporabljajo za take vloge.

| (23) | Z Direktivo 2009/14/ES Evropskega parlamenta in Sveta (8) je bila uvedena fiksna raven kritja 100 000 EUR, kar je nekatere države članice postavilo v položaj, da so morale znižati svojo raven kritja in tvegale omajanje zaupanja potrošnikov. Čeprav je uskladitev nujna, da se zagotovijo enaki pogoji in finančna stabilnost na notranjem trgu, bi bilo treba upoštevati tveganja za omajanje zaupanja potrošnikov. Zato bi države članice morale imeti možnost, da uporabljajo višjo raven kritja, če so predvidele raven kritja, ki je bila višja od usklajene ravni pred uporabo Direktive 2009/14/ES. Taka višja raven kritja bi morala biti omejena tako glede trajanja kot obsega uporabe, zadevne države članice pa bi morale sorazmerno prilagoditi ciljno raven in prispevke, ki se vplačajo v njihov sistem jamstva za vloge. Ker ni mogoče prilagoditi ciljne ravni, če je raven kritja neomejena, je primerno omejiti to možnost na države članice, ki so 1. januarja 2008 uporabljale raven kritja v obsegu med 100 000 EUR in 300 000 EUR. Da bi omejili učinek različnih ravni kritja in ob upoštevanju, da bo Komisija do 31. decembra 2018 pregledala izvajanje te direktive, je primerno določiti, da se ta možnost lahko uporablja do navedenega datuma. |
| --- | --- |

(23)

Z Direktivo 2009/14/ES Evropskega parlamenta in Sveta (8) je bila uvedena fiksna raven kritja 100 000 EUR, kar je nekatere države članice postavilo v položaj, da so morale znižati svojo raven kritja in tvegale omajanje zaupanja potrošnikov. Čeprav je uskladitev nujna, da se zagotovijo enaki pogoji in finančna stabilnost na notranjem trgu, bi bilo treba upoštevati tveganja za omajanje zaupanja potrošnikov. Zato bi države članice morale imeti možnost, da uporabljajo višjo raven kritja, če so predvidele raven kritja, ki je bila višja od usklajene ravni pred uporabo Direktive 2009/14/ES. Taka višja raven kritja bi morala biti omejena tako glede trajanja kot obsega uporabe, zadevne države članice pa bi morale sorazmerno prilagoditi ciljno raven in prispevke, ki se vplačajo v njihov sistem jamstva za vloge. Ker ni mogoče prilagoditi ciljne ravni, če je raven kritja neomejena, je primerno omejiti to možnost na države članice, ki so 1. januarja 2008 uporabljale raven kritja v obsegu med 100 000 EUR in 300 000 EUR. Da bi omejili učinek različnih ravni kritja in ob upoštevanju, da bo Komisija do 31. decembra 2018 pregledala izvajanje te direktive, je primerno določiti, da se ta možnost lahko uporablja do navedenega datuma.

| (24) | Sistemi jamstva za vloge bi morali imeti možnost, da poravnajo obveznosti vlagateljev v primeru njihovih zahtev za izplačilo le, če te obveznosti zapadejo na datum ali pred datumom nerazpoložljivosti. Takšna poravnava ne bi smela ovirati sposobnosti sistemov jamstva za vloge, da izplačajo vloge v roku, določenem v tej direktivi. Državam članicam se ne bi smelo preprečiti, da sprejmejo ustrezne ukrepe v zvezi s pravicami sistemov jamstva za vloge pri postopku likvidacije ali reorganizacije kreditne institucije. |
| --- | --- |

(24)

Sistemi jamstva za vloge bi morali imeti možnost, da poravnajo obveznosti vlagateljev v primeru njihovih zahtev za izplačilo le, če te obveznosti zapadejo na datum ali pred datumom nerazpoložljivosti. Takšna poravnava ne bi smela ovirati sposobnosti sistemov jamstva za vloge, da izplačajo vloge v roku, določenem v tej direktivi. Državam članicam se ne bi smelo preprečiti, da sprejmejo ustrezne ukrepe v zvezi s pravicami sistemov jamstva za vloge pri postopku likvidacije ali reorganizacije kreditne institucije.

| (25) | Vloge bi moralo biti mogoče izključiti iz izplačila, kadar v skladu z nacionalnim pravom vlagatelj ne more razpolagati z vloženimi sredstvi, ker sta se vlagatelj in kreditna institucija pogodbeno dogovorila, da se bo vloga uporabila le za poplačilo posojila, najetega za nakup zasebnih nepremičnin. Take vloge bi bilo treba odšteti od preostalega zneska posojila. |
| --- | --- |

(25)

Vloge bi moralo biti mogoče izključiti iz izplačila, kadar v skladu z nacionalnim pravom vlagatelj ne more razpolagati z vloženimi sredstvi, ker sta se vlagatelj in kreditna institucija pogodbeno dogovorila, da se bo vloga uporabila le za poplačilo posojila, najetega za nakup zasebnih nepremičnin. Take vloge bi bilo treba odšteti od preostalega zneska posojila.

| (26) | Države članice bi morale zagotoviti, da je zaščita vlog, ki izhajajo iz nekaterih transakcij ali so namenjene za nekatere socialne ali druge vidike, za določen čas višja od 100 000 EUR. Države članice bi morale odločiti o začasni največji ravni kritja za take vloge ter pri tem upoštevati pomembnost zaščite vlagateljev in življenjske pogoje v državah članicah. V vseh takih primerih bi bilo treba spoštovati pravila o državni pomoči. |
| --- | --- |

(26)

Države članice bi morale zagotoviti, da je zaščita vlog, ki izhajajo iz nekaterih transakcij ali so namenjene za nekatere socialne ali druge vidike, za določen čas višja od 100 000 EUR. Države članice bi morale odločiti o začasni največji ravni kritja za take vloge ter pri tem upoštevati pomembnost zaščite vlagateljev in življenjske pogoje v državah članicah. V vseh takih primerih bi bilo treba spoštovati pravila o državni pomoči.

| (27) | Uskladiti je treba postopke za financiranje sistemov jamstva za vloge. Po eni strani bi morale kreditne institucije stroške financiranja sistemov jamstva za vloge načeloma nositi same, po drugi strani pa bi morala biti sposobnost financiranja teh sistemov sorazmerna z njihovimi obveznostmi. Da bi zagotovili podobno visoko raven zaščite vlagateljev v vseh državah članicah, bi bilo treba financiranje sistemov jamstva za vloge uskladiti na visoki ravni, pri čemer bi za vse sisteme jamstva za vloge določili enotno predhodno ciljno raven finančnega kritja. |
| --- | --- |

(27)

Uskladiti je treba postopke za financiranje sistemov jamstva za vloge. Po eni strani bi morale kreditne institucije stroške financiranja sistemov jamstva za vloge načeloma nositi same, po drugi strani pa bi morala biti sposobnost financiranja teh sistemov sorazmerna z njihovimi obveznostmi. Da bi zagotovili podobno visoko raven zaščite vlagateljev v vseh državah članicah, bi bilo treba financiranje sistemov jamstva za vloge uskladiti na visoki ravni, pri čemer bi za vse sisteme jamstva za vloge določili enotno predhodno ciljno raven finančnega kritja.

| (28) | Vendar pa lahko v določenih okoliščinah kreditne institucije delujejo na zelo zgoščenem trgu, kjer je večina kreditnih institucij tako velikih in medsebojno povezanih, da jih verjetno ne bi bilo mogoče likvidirati po običajnem postopku zaradi insolventnosti, ne da bi bila pri tem ogrožena finančna stabilnost, in bi se zanje zato verjetneje uporabil običajen postopek reševanja. V takih okoliščinah bi se za sisteme lahko določila nižja ciljna raven. |
| --- | --- |

(28)

Vendar pa lahko v določenih okoliščinah kreditne institucije delujejo na zelo zgoščenem trgu, kjer je večina kreditnih institucij tako velikih in medsebojno povezanih, da jih verjetno ne bi bilo mogoče likvidirati po običajnem postopku zaradi insolventnosti, ne da bi bila pri tem ogrožena finančna stabilnost, in bi se zanje zato verjetneje uporabil običajen postopek reševanja. V takih okoliščinah bi se za sisteme lahko določila nižja ciljna raven.

| (29) | Elektronskega denarja in sredstev, prejetih v zameno za elektronski denar, v skladu z Direktivo 2009/110/ES Evropskega parlamenta in Sveta (9) ne bi smeli obravnavati kot vloge in zato ne bi smeli biti zajeti s področjem uporabe te direktive. |
| --- | --- |

(29)

Elektronskega denarja in sredstev, prejetih v zameno za elektronski denar, v skladu z Direktivo 2009/110/ES Evropskega parlamenta in Sveta (9) ne bi smeli obravnavati kot vloge in zato ne bi smeli biti zajeti s področjem uporabe te direktive.

| (30) | Da bi se omejila zaščita vlog do take mere, ki bi zagotavljala pravno varnost in preglednost za vlagatelje, ter da se tveganja naložb ne bi prenesla na sisteme jamstva za vloge, bi bilo treba iz obsega kritja izključiti finančne instrumente, z izjemo obstoječih varčevalnih produktov, katerih obstoj je mogoče dokazati s potrdilom o vlogi, ki se glasi na določeno ime. |
| --- | --- |

(30)

Da bi se omejila zaščita vlog do take mere, ki bi zagotavljala pravno varnost in preglednost za vlagatelje, ter da se tveganja naložb ne bi prenesla na sisteme jamstva za vloge, bi bilo treba iz obsega kritja izključiti finančne instrumente, z izjemo obstoječih varčevalnih produktov, katerih obstoj je mogoče dokazati s potrdilom o vlogi, ki se glasi na določeno ime.

| (31) | Nekateri vlagatelji ne bi smeli biti upravičeni do zaščite vlog, zlasti javni organi ali druge finančne institucije. Glede na manjše število teh vlagateljev v primerjavi z vsemi drugimi vlagatelji se zmanjša verjetnost, da bi v primeru propada kreditne institucije to vplivalo na finančno stabilnost. Poleg tega imajo organi veliko lažji dostop do posojil kot državljani. Vendar pa bi morale države članice imeti možnost, da odločijo, da so vloge lokalnih organov, katerih letni proračun ne presega 500 000 EUR, vključene v kritje. Nefinančna podjetja bi načeloma morala biti krita, ne glede na njihovo velikost. |
| --- | --- |

(31)

Nekateri vlagatelji ne bi smeli biti upravičeni do zaščite vlog, zlasti javni organi ali druge finančne institucije. Glede na manjše število teh vlagateljev v primerjavi z vsemi drugimi vlagatelji se zmanjša verjetnost, da bi v primeru propada kreditne institucije to vplivalo na finančno stabilnost. Poleg tega imajo organi veliko lažji dostop do posojil kot državljani. Vendar pa bi morale države članice imeti možnost, da odločijo, da so vloge lokalnih organov, katerih letni proračun ne presega 500 000 EUR, vključene v kritje. Nefinančna podjetja bi načeloma morala biti krita, ne glede na njihovo velikost.

| (32) | Vlagatelji, katerih dejavnosti vključujejo pranje denarja v smislu člena 1(2) ali (3) Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2005/60/ES (10), bi morali biti izključeni iz izplačila iz sistema jamstva za vloge. |
| --- | --- |

(32)

Vlagatelji, katerih dejavnosti vključujejo pranje denarja v smislu člena 1(2) ali (3) Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2005/60/ES (10), bi morali biti izključeni iz izplačila iz sistema jamstva za vloge.

| (33) | Stroški kreditnih institucij, ki sodelujejo v sistemu jamstva za vloge, niso primerljivi s stroški, ki bi nastali zaradi množičnega dvigovanja vlog ne le v kreditni instituciji v težavah, temveč tudi v zdravih institucijah, če bi se porušilo zaupanje vlagateljev v stabilnost bančnega sistema. |
| --- | --- |

(33)

Stroški kreditnih institucij, ki sodelujejo v sistemu jamstva za vloge, niso primerljivi s stroški, ki bi nastali zaradi množičnega dvigovanja vlog ne le v kreditni instituciji v težavah, temveč tudi v zdravih institucijah, če bi se porušilo zaupanje vlagateljev v stabilnost bančnega sistema.

| (34) | Treba je zagotoviti, da razpoložljiva finančna sredstva sistemov jamstva za vloge ustrezajo določeni ciljni ravni in da se lahko zbirajo tudi izredni prispevki. V vsakem primeru bi morali sistemi jamstva za vloge imeti urejene ustrezne alternativne finančne dogovore, s pomočjo katerih si lahko zagotovijo kratkoročno financiranje, potrebno za plačilo terjatev do njih. Treba bi bilo določiti, da lahko razpoložljiva finančna sredstva sistema jamstva za vloge vključujejo gotovino, vloge, plačilne obveznosti in sredstva z nizkim tveganjem, ki se lahko unovčijo v kratkem roku. Zneski prispevkov v sistem jamstva za vloge bi morali ustrezno upoštevati poslovni cikel, stabilnost sektorja, ki sprejema vloge, in obstoječe obveznosti sistema jamstva za vloge. |
| --- | --- |

(34)

Treba je zagotoviti, da razpoložljiva finančna sredstva sistemov jamstva za vloge ustrezajo določeni ciljni ravni in da se lahko zbirajo tudi izredni prispevki. V vsakem primeru bi morali sistemi jamstva za vloge imeti urejene ustrezne alternativne finančne dogovore, s pomočjo katerih si lahko zagotovijo kratkoročno financiranje, potrebno za plačilo terjatev do njih. Treba bi bilo določiti, da lahko razpoložljiva finančna sredstva sistema jamstva za vloge vključujejo gotovino, vloge, plačilne obveznosti in sredstva z nizkim tveganjem, ki se lahko unovčijo v kratkem roku. Zneski prispevkov v sistem jamstva za vloge bi morali ustrezno upoštevati poslovni cikel, stabilnost sektorja, ki sprejema vloge, in obstoječe obveznosti sistema jamstva za vloge.

| (35) | Sistemi jamstva za vloge bi morali vlagati v sredstva z nizkim tveganjem. |
| --- | --- |

(35)

Sistemi jamstva za vloge bi morali vlagati v sredstva z nizkim tveganjem.

| (36) | Prispevki v sisteme jamstva za vloge bi morali temeljiti na znesku kritih vlog in stopnji tveganja posamezne članice. S tem bi se odražali profili tveganj posameznih kreditnih institucij, vključno z njihovimi različnimi poslovnimi modeli. S tem bi se omogočil pošten izračun prispevkov in spodbujalo poslovanje po manj tveganem poslovnem modelu. Da bi prispevke prilagodili tržnim okoliščinam in profilom tveganj, bi sistemi jamstva za vloge morali imeti možnost, da uporabijo lastne metode na podlagi tveganja. Da bi upoštevali sektorje s posebej nizkim tveganjem, ki so urejeni z nacionalnim pravom, bi države članice morale imeti možnost, da določijo ustrezna zmanjšanja prispevkov, pri čemer bi spoštovale ciljno raven za vsak sistem jamstva za vloge. V vsakem primeru bi morali metode izračuna odobriti pristojni organi. Evropski nadzorni organ (Evropski bančni organ) (v nadaljnjem besedilu: EBA), ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (11), bi moral izdati smernice za določitev metod za izračun prispevkov. |
| --- | --- |

(36)

Prispevki v sisteme jamstva za vloge bi morali temeljiti na znesku kritih vlog in stopnji tveganja posamezne članice. S tem bi se odražali profili tveganj posameznih kreditnih institucij, vključno z njihovimi različnimi poslovnimi modeli. S tem bi se omogočil pošten izračun prispevkov in spodbujalo poslovanje po manj tveganem poslovnem modelu. Da bi prispevke prilagodili tržnim okoliščinam in profilom tveganj, bi sistemi jamstva za vloge morali imeti možnost, da uporabijo lastne metode na podlagi tveganja. Da bi upoštevali sektorje s posebej nizkim tveganjem, ki so urejeni z nacionalnim pravom, bi države članice morale imeti možnost, da določijo ustrezna zmanjšanja prispevkov, pri čemer bi spoštovale ciljno raven za vsak sistem jamstva za vloge. V vsakem primeru bi morali metode izračuna odobriti pristojni organi. Evropski nadzorni organ (Evropski bančni organ) (v nadaljnjem besedilu: EBA), ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (11), bi moral izdati smernice za določitev metod za izračun prispevkov.

| (37) | Zaščita vlog je bistveni element za dokončno oblikovanje notranjega trga in nepogrešljivo dopolnilo sistema za nadzor kreditnih institucij zaradi solidarnosti, ki jo vzpostavi med vsemi institucijami na danem finančnem trgu v primeru insolventnosti katere koli med njimi. Zato bi morale države članice imeti možnost, da sistemom jamstva za vloge dovolijo prostovoljno medsebojno posojanje denarja. |
| --- | --- |

(37)

Zaščita vlog je bistveni element za dokončno oblikovanje notranjega trga in nepogrešljivo dopolnilo sistema za nadzor kreditnih institucij zaradi solidarnosti, ki jo vzpostavi med vsemi institucijami na danem finančnem trgu v primeru insolventnosti katere koli med njimi. Zato bi morale države članice imeti možnost, da sistemom jamstva za vloge dovolijo prostovoljno medsebojno posojanje denarja.

| (38) | Veljavno obdobje za izplačilo je v nasprotju s potrebo po ohranitvi zaupanja vlagatelja in ne ustreza potrebam vlagateljev. Zato bi bilo treba obdobje za izplačilo skrajšati na sedem delovnih dni. |
| --- | --- |

(38)

Veljavno obdobje za izplačilo je v nasprotju s potrebo po ohranitvi zaupanja vlagatelja in ne ustreza potrebam vlagateljev. Zato bi bilo treba obdobje za izplačilo skrajšati na sedem delovnih dni.

| (39) | Pogosto pa potrebni postopki za kratek rok izplačila še ne obstajajo. Države članice bi zato morale imeti možnost, da v prehodnem obdobju postopoma skrajšajo obdobje za izplačilo na sedem delovnih dni. Najdaljše obdobje za izplačilo, določeno v tej direktivi, sistemom jamstva za vloge ne bi smelo preprečevati, da izplačila vlagateljem izvršijo že prej. Da bi zagotovili, da se vlagatelji v prehodnem obdobju v primeru propada njihove kreditne institucije ne bodo znašli v finančnih težavah, bi se moral vlagateljem na zahtevo omogočiti dostop do ustreznega zneska njihovih kritih vlog za kritje življenjskih stroškov. Tak dostop bi moral biti mogoč le na podlagi podatkov, ki jih predloži kreditna institucija. Ker se življenjski stroški med državami članicami razlikujejo, bi morale ta znesek določiti države članice. |
| --- | --- |

(39)

Pogosto pa potrebni postopki za kratek rok izplačila še ne obstajajo. Države članice bi zato morale imeti možnost, da v prehodnem obdobju postopoma skrajšajo obdobje za izplačilo na sedem delovnih dni. Najdaljše obdobje za izplačilo, določeno v tej direktivi, sistemom jamstva za vloge ne bi smelo preprečevati, da izplačila vlagateljem izvršijo že prej. Da bi zagotovili, da se vlagatelji v prehodnem obdobju v primeru propada njihove kreditne institucije ne bodo znašli v finančnih težavah, bi se moral vlagateljem na zahtevo omogočiti dostop do ustreznega zneska njihovih kritih vlog za kritje življenjskih stroškov. Tak dostop bi moral biti mogoč le na podlagi podatkov, ki jih predloži kreditna institucija. Ker se življenjski stroški med državami članicami razlikujejo, bi morale ta znesek določiti države članice.

| (40) | Obdobje, potrebno za izplačilo vlog, bi moralo upoštevati primere, ko imajo sistemi težave z določanjem zneska izplačila in pravic vlagatelja, zlasti če vloge izhajajo iz transakcij s stanovanjskimi nepremičninami ali iz nekaterih življenjskih dogodkov, če vlagatelj nima pravice neomejeno razpolagati z vloženimi zneski na računu, če je vloga predmet pravnega spora ali nasprotujočih si zahtevkov do zneskov na računu, ali če za vlogo veljajo gospodarske sankcije, ki jih uvedejo nacionalne vlade ali mednarodna telesa. |
| --- | --- |

(40)

Obdobje, potrebno za izplačilo vlog, bi moralo upoštevati primere, ko imajo sistemi težave z določanjem zneska izplačila in pravic vlagatelja, zlasti če vloge izhajajo iz transakcij s stanovanjskimi nepremičninami ali iz nekaterih življenjskih dogodkov, če vlagatelj nima pravice neomejeno razpolagati z vloženimi zneski na računu, če je vloga predmet pravnega spora ali nasprotujočih si zahtevkov do zneskov na računu, ali če za vlogo veljajo gospodarske sankcije, ki jih uvedejo nacionalne vlade ali mednarodna telesa.

| (41) | Da bi zagotovili izplačilo, bi morali biti sistemi jamstva za vloge upravičeni, da prevzamejo pravice izplačanih vlagateljev zoper propadlo kreditno institucijo. Države članice bi morale imeti možnost, da omejijo čas, v katerem lahko vlagatelji, katerih vloge niso bile izplačane ali priznane v roku za izplačilo, zahtevajo izplačilo svojih vlog, da bi lahko sistemi jamstva za vloge uveljavljali prevzete pravice do datuma, ko morajo biti te pravice zavedene v postopku zaradi insolventnosti. |
| --- | --- |

(41)

Da bi zagotovili izplačilo, bi morali biti sistemi jamstva za vloge upravičeni, da prevzamejo pravice izplačanih vlagateljev zoper propadlo kreditno institucijo. Države članice bi morale imeti možnost, da omejijo čas, v katerem lahko vlagatelji, katerih vloge niso bile izplačane ali priznane v roku za izplačilo, zahtevajo izplačilo svojih vlog, da bi lahko sistemi jamstva za vloge uveljavljali prevzete pravice do datuma, ko morajo biti te pravice zavedene v postopku zaradi insolventnosti.

| (42) | Sistem jamstva za vloge v državi članici, kjer je kreditna institucija odprla podružnice, bi moral vlagatelje obveščati ter jih izplačati v imenu sistema jamstva za vloge v državi članici, kjer je sama kreditna institucija pooblaščena. Zaščitni ukrepi so potrebni zaradi zagotovitve, da sistem jamstva za vloge, ki izplača vlagatelje, od sistema jamstva za vloge matične države pred takim izplačilom prejme potrebna finančna sredstva in navodila. Da bi se ti postopki poenostavili, bi morali potencialno zadevni sistemi jamstva za vloge med seboj predhodno skleniti sporazume. |
| --- | --- |

(42)

Sistem jamstva za vloge v državi članici, kjer je kreditna institucija odprla podružnice, bi moral vlagatelje obveščati ter jih izplačati v imenu sistema jamstva za vloge v državi članici, kjer je sama kreditna institucija pooblaščena. Zaščitni ukrepi so potrebni zaradi zagotovitve, da sistem jamstva za vloge, ki izplača vlagatelje, od sistema jamstva za vloge matične države pred takim izplačilom prejme potrebna finančna sredstva in navodila. Da bi se ti postopki poenostavili, bi morali potencialno zadevni sistemi jamstva za vloge med seboj predhodno skleniti sporazume.

| (43) | Informacija je bistveni element zaščite vlagatelja. Zato bi bilo treba vlagatelje obveščati o njihovem kritju ter o pristojnem sistemu jamstva za vloge preko njihovih izpiskov računa. Morebitne vlagatelje pa bi bilo treba obveščati o istih informacijah s standardiziranim informativnim listom, katerega prejetje bi morali potrditi. Vsebina takih obvestil bi morala biti enaka za vse vlagatelje. Neurejena uporaba navedb ravni kritja in obsega sistema jamstva za vloge pri oglaševanju bi lahko vplivala na stabilnost bančnega sistema ali na zaupanje vlagateljev. Zato bi bilo treba pri oglaševanju omembe sistemov jamstva za vloge omejiti na kratke stvarne izjave. |
| --- | --- |

(43)

Informacija je bistveni element zaščite vlagatelja. Zato bi bilo treba vlagatelje obveščati o njihovem kritju ter o pristojnem sistemu jamstva za vloge preko njihovih izpiskov računa. Morebitne vlagatelje pa bi bilo treba obveščati o istih informacijah s standardiziranim informativnim listom, katerega prejetje bi morali potrditi. Vsebina takih obvestil bi morala biti enaka za vse vlagatelje. Neurejena uporaba navedb ravni kritja in obsega sistema jamstva za vloge pri oglaševanju bi lahko vplivala na stabilnost bančnega sistema ali na zaupanje vlagateljev. Zato bi bilo treba pri oglaševanju omembe sistemov jamstva za vloge omejiti na kratke stvarne izjave.

| (44) | Za obdelavo osebnih podatkov v skladu s to direktivo se uporablja Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (12). Sistemi jamstva za vloge in ustrezni organi bi morali s podatki, ki se nanašajo na posamezne vloge, ravnati izredno previdno in ohranjati visok standard varstva podatkov v skladu z navedeno direktivo. |
| --- | --- |

(44)

Za obdelavo osebnih podatkov v skladu s to direktivo se uporablja Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (12). Sistemi jamstva za vloge in ustrezni organi bi morali s podatki, ki se nanašajo na posamezne vloge, ravnati izredno previdno in ohranjati visok standard varstva podatkov v skladu z navedeno direktivo.

| (45) | Ta direktiva ne bi smela povzročiti odgovornosti držav članic ali njihovih pristojnih organov do vlagateljev, če so poskrbele za ustanovitev in uradno priznanje enega ali več sistemov, ki ščitijo vloge ali kreditne institucije same in zagotavljajo plačilo odškodnin ali zaščito vlagateljev pod pogoji iz te direktive. |
| --- | --- |

(45)

Ta direktiva ne bi smela povzročiti odgovornosti držav članic ali njihovih pristojnih organov do vlagateljev, če so poskrbele za ustanovitev in uradno priznanje enega ali več sistemov, ki ščitijo vloge ali kreditne institucije same in zagotavljajo plačilo odškodnin ali zaščito vlagateljev pod pogoji iz te direktive.

| (46) | Z Uredbo (EU) št. 1093/2010 je bilo na Evropski bančni organ prenesenih več nalog v zvezi z Direktivo 94/19/ES. |
| --- | --- |

(46)

Z Uredbo (EU) št. 1093/2010 je bilo na Evropski bančni organ prenesenih več nalog v zvezi z Direktivo 94/19/ES.

| (47) | Ob upoštevanju nadzora držav članic nad sistemi jamstva za vloge bi moral EBA prispevati k izpolnitvi cilja olajševanja začetka in opravljanja dejavnosti za kreditne institucije, hkrati pa bi moral zagotavljati učinkovito zaščito vlagateljev in zmanjšati tveganje za davkoplačevalce. Ob upoštevanju zahteve po sodelovanju med EBA in imenovanimi organi, določenimi v tej direktivi, bi morale države članice Komisijo in EBA obveščati o tem, kateri je njihov imenovani organ. |
| --- | --- |

(47)

Ob upoštevanju nadzora držav članic nad sistemi jamstva za vloge bi moral EBA prispevati k izpolnitvi cilja olajševanja začetka in opravljanja dejavnosti za kreditne institucije, hkrati pa bi moral zagotavljati učinkovito zaščito vlagateljev in zmanjšati tveganje za davkoplačevalce. Ob upoštevanju zahteve po sodelovanju med EBA in imenovanimi organi, določenimi v tej direktivi, bi morale države članice Komisijo in EBA obveščati o tem, kateri je njihov imenovani organ.

| (48) | Treba je uvesti smernice na področju finančnih storitev, da se zagotovijo enaki konkurenčni pogoji in ustrezna zaščita vlagateljev po Uniji. Take smernice bi bilo treba izdati za opredelitev načina izračuna prispevkov na podlagi tveganja. |
| --- | --- |

(48)

Treba je uvesti smernice na področju finančnih storitev, da se zagotovijo enaki konkurenčni pogoji in ustrezna zaščita vlagateljev po Uniji. Take smernice bi bilo treba izdati za opredelitev načina izračuna prispevkov na podlagi tveganja.

| (49) | Za zagotovitev smotrnega in učinkovitega delovanja sistemov jamstva za vloge ter uravnoteženega upoštevanja njihovih položajev v različnih državah članicah bi moral imeti EBA pristojnost za reševanje sporov med njimi z zavezujočim učinkom. |
| --- | --- |

(49)

Za zagotovitev smotrnega in učinkovitega delovanja sistemov jamstva za vloge ter uravnoteženega upoštevanja njihovih položajev v različnih državah članicah bi moral imeti EBA pristojnost za reševanje sporov med njimi z zavezujočim učinkom.

| (50) | Zaradi razlik v upravnih praksah v zvezi s sistemi jamstva za vloge v državah članicah bi države članice morale imeti možnost, da same določijo, kateri organ ugotavlja nerazpoložljivost vlog. |
| --- | --- |

(50)

Zaradi razlik v upravnih praksah v zvezi s sistemi jamstva za vloge v državah članicah bi države članice morale imeti možnost, da same določijo, kateri organ ugotavlja nerazpoložljivost vlog.

| (51) | Pristojni organi, imenovani organi, organi za reševanje, ustrezni upravni organi in sistemi jamstva za vloge bi morali medsebojno sodelovati in uresničevati svoja pooblastila v skladu s to direktivo. Sodelovati bi morali že v zgodnji fazi priprave in izvajanja ukrepov za reševanje, da bi določili znesek, do katerega mora v primeru uporabe finančnih sredstev sistem jamstva za vloge financirati reševanje kreditnih institucij. |
| --- | --- |

(51)

Pristojni organi, imenovani organi, organi za reševanje, ustrezni upravni organi in sistemi jamstva za vloge bi morali medsebojno sodelovati in uresničevati svoja pooblastila v skladu s to direktivo. Sodelovati bi morali že v zgodnji fazi priprave in izvajanja ukrepov za reševanje, da bi določili znesek, do katerega mora v primeru uporabe finančnih sredstev sistem jamstva za vloge financirati reševanje kreditnih institucij.

| (52) | Pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije bi bilo treba prenesti na Komisijo, da bi prilagodili raven kritja, kot je določena v tej direktivi, za vse vloge istega vlagatelja glede na inflacijo v Uniji na podlagi sprememb v indeksu cen življenjskih potrebščin. Zlasti je pomembno, da Komisija med pripravljalnim delom opravi ustrezna posvetovanja, tudi na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti sočasno, pravočasno in ustrezno predložitev ustreznih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu. |
| --- | --- |

(52)

Pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije bi bilo treba prenesti na Komisijo, da bi prilagodili raven kritja, kot je določena v tej direktivi, za vse vloge istega vlagatelja glede na inflacijo v Uniji na podlagi sprememb v indeksu cen življenjskih potrebščin. Zlasti je pomembno, da Komisija med pripravljalnim delom opravi ustrezna posvetovanja, tudi na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti sočasno, pravočasno in ustrezno predložitev ustreznih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu.

| (53) | V skladu s skupno politično izjavo držav članic in Komisije o obrazložitvenih dokumentih (13) se države članice zavezujejo, da bodo v utemeljenih primerih uradnemu obvestilu o ukrepih za prenos priložile enega ali več dokumentov, v katerih bo pojasnjeno razmerje med sestavnimi deli direktive in ustreznimi deli nacionalnih instrumentov za prenos. Zakonodajalec meni, da je predložitev takih dokumentov v primeru te direktive upravičena. |
| --- | --- |

(53)

V skladu s skupno politično izjavo držav članic in Komisije o obrazložitvenih dokumentih (13) se države članice zavezujejo, da bodo v utemeljenih primerih uradnemu obvestilu o ukrepih za prenos priložile enega ali več dokumentov, v katerih bo pojasnjeno razmerje med sestavnimi deli direktive in ustreznimi deli nacionalnih instrumentov za prenos. Zakonodajalec meni, da je predložitev takih dokumentov v primeru te direktive upravičena.

| (54) | Ker cilja te direktive, in sicer uskladitev pravil v zvezi z delovanjem sistemov jamstva za vloge, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(54)

Ker cilja te direktive, in sicer uskladitev pravil v zvezi z delovanjem sistemov jamstva za vloge, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

| (55) | Obveznost prenosa te direktive v nacionalno pravo bi morala biti omejena na tiste določbe, ki pomenijo vsebinsko spremembo v primerjavi s predhodnima direktivama. Obveznost prenosa določb, ki so nespremenjene, izhaja iz predhodnih direktiv. |
| --- | --- |

(55)

Obveznost prenosa te direktive v nacionalno pravo bi morala biti omejena na tiste določbe, ki pomenijo vsebinsko spremembo v primerjavi s predhodnima direktivama. Obveznost prenosa določb, ki so nespremenjene, izhaja iz predhodnih direktiv.

| (56) | Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic glede rokov za prenos direktiv iz Priloge II v nacionalno pravo – |
| --- | --- |

(56)

Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic glede rokov za prenos direktiv iz Priloge II v nacionalno pravo –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Predmet urejanja in področje uporabe

1.   Ta direktiva določa pravila in postopke v zvezi z ustanovitvijo in delovanjem sistemov jamstva za vloge.

2.   Ta direktiva se uporablja za:

| (a) | zakonsko predpisane sisteme jamstva za vloge; |
| --- | --- |

(a)

zakonsko predpisane sisteme jamstva za vloge;

| (b) | pogodbene sisteme jamstva za vloge, ki so uradno priznani kot sistemi jamstva za vloge v skladu s členom 4(2); |
| --- | --- |

(b)

pogodbene sisteme jamstva za vloge, ki so uradno priznani kot sistemi jamstva za vloge v skladu s členom 4(2);

| (c) | institucionalne sheme za zaščito vlog, ki so uradno priznane kot sistemi jamstva za vloge v skladu s členom 4(2); |
| --- | --- |

(c)

institucionalne sheme za zaščito vlog, ki so uradno priznane kot sistemi jamstva za vloge v skladu s členom 4(2);

| (d) | kreditne institucije, pridružene sistemom in shemam iz točk (a), (b) ali (c) tega odstavka. |
| --- | --- |

(d)

kreditne institucije, pridružene sistemom in shemam iz točk (a), (b) ali (c) tega odstavka.

3.   Brez poseganja v člen 16(5) in (7) ta direktiva ne velja za naslednje sisteme in sheme:

| (a) | pogodbene sisteme, ki niso uradno priznani kot sistemi jamstva za vloge, vključno s sistemi, ki poleg ravni kritja iz člena 6(1) nudijo dodatno zaščito; |
| --- | --- |

(a)

pogodbene sisteme, ki niso uradno priznani kot sistemi jamstva za vloge, vključno s sistemi, ki poleg ravni kritja iz člena 6(1) nudijo dodatno zaščito;

| (b) | institucionalne sheme za zaščito vlog, ki niso uradno priznane kot sistemi jamstva za vloge. |
| --- | --- |

(b)

institucionalne sheme za zaščito vlog, ki niso uradno priznane kot sistemi jamstva za vloge.

Države članice zagotovijo, da imajo sistemi in sheme iz točk (a) in (b) prvega pododstavka na voljo zadostna finančna sredstva ali ustrezne sheme financiranja, da lahko izpolnjujejo svoje obveznosti.

Člen 2

Opredelitev pojmov

1.   V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „sistemi jamstva za vloge“ pomenijo sisteme in sheme iz točke (a), (b) ali (c) člena 1(2); |
| --- | --- |

(1)

„sistemi jamstva za vloge“ pomenijo sisteme in sheme iz točke (a), (b) ali (c) člena 1(2);

| (2) | „institucionalne sheme za zaščito vlog“ pomenijo institucionalne sheme za zaščito vlog iz člena 113(7) Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- |

(2)

„institucionalne sheme za zaščito vlog“ pomenijo institucionalne sheme za zaščito vlog iz člena 113(7) Uredbe (EU) št. 575/2013;

| (3) | „vloga“ pomeni pozitivni saldo, ki je posledica sredstev, ostalih na računu, ali začasnih stanj, ki so posledica običajnih bančnih transakcij, in jih mora kreditna institucija vrniti po veljavnih pravnih in pogodbenih pogojih, vključno z vezanim depozitom in hranilno vlogo, razen pozitivnega salda, kadar:






  (a) | se da njegov obstoj dokazati le s finančnim instrumentom, kot je opredeljen v točki 17 člena 4(1) Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta (14), razen če gre za varčevalni produkt, katerega obstoj je mogoče dokazati s potrdilom o vlogi, ki se glasi na določeno ime, in ki obstaja v državi članici 2. julija 2014; |
| --- | --- | --- |

(3)

„vloga“ pomeni pozitivni saldo, ki je posledica sredstev, ostalih na računu, ali začasnih stanj, ki so posledica običajnih bančnih transakcij, in jih mora kreditna institucija vrniti po veljavnih pravnih in pogodbenih pogojih, vključno z vezanim depozitom in hranilno vlogo, razen pozitivnega salda, kadar:

(a)

se da njegov obstoj dokazati le s finančnim instrumentom, kot je opredeljen v točki 17 člena 4(1) Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta (14), razen če gre za varčevalni produkt, katerega obstoj je mogoče dokazati s potrdilom o vlogi, ki se glasi na določeno ime, in ki obstaja v državi članici 2. julija 2014;

| (b) | njegova glavnica ni odplačljiva po nominalni vrednosti; |
| --- | --- |

(b)

njegova glavnica ni odplačljiva po nominalni vrednosti;

| (c) | njegova glavnica je odplačljiva samo s posebnim jamstvom ali sporazumom s strani kreditne institucije ali tretje osebe; |
| --- | --- |

(c)

njegova glavnica je odplačljiva samo s posebnim jamstvom ali sporazumom s strani kreditne institucije ali tretje osebe;

| (4) | „upravičene vloge“ pomenijo tiste vloge, ki niso izključene iz zaščite v skladu s členom 5; |
| --- | --- |

(4)

„upravičene vloge“ pomenijo tiste vloge, ki niso izključene iz zaščite v skladu s členom 5;

| (5) | „krite vloge“ pomenijo del upravičenih vlog, ki ne presega ravni kritja, določenega v členu 6; |
| --- | --- |

(5)

„krite vloge“ pomenijo del upravičenih vlog, ki ne presega ravni kritja, določenega v členu 6;

| (6) | „vlagatelj“ pomeni imetnika oziroma v primeru skupnega računa vsakega od imetnikov vloge; |
| --- | --- |

(6)

„vlagatelj“ pomeni imetnika oziroma v primeru skupnega računa vsakega od imetnikov vloge;

| (7) | „skupni račun“ pomeni račun, odprt v imenu dveh ali več oseb ali do katerega imata pravico dve ali več osebi, ta pravica pa se lahko uveljavlja s podpisom ene ali več od teh oseb; |
| --- | --- |

(7)

„skupni račun“ pomeni račun, odprt v imenu dveh ali več oseb ali do katerega imata pravico dve ali več osebi, ta pravica pa se lahko uveljavlja s podpisom ene ali več od teh oseb;

| (8) | „nerazpoložljiva vloga“ pomeni vlogo, ki je na temelju veljavnih zakonskih in pogodbenih pogojev sicer zapadla v plačilo in jo mora kreditna institucija plačati, vendar še ni plačana iz enega od naslednjih dveh razlogov:






  (a) | pristojni upravni organi so ugotovili, da po njihovem mnenju kreditna institucija zaradi vzrokov, ki so neposredno povezani z njenim finančnim položajem, za zdaj ni sposobna vrniti vloge in tudi ni pričakovati, da bi institucija to lahko storila; ali |
| --- | --- | --- |

(8)

„nerazpoložljiva vloga“ pomeni vlogo, ki je na temelju veljavnih zakonskih in pogodbenih pogojev sicer zapadla v plačilo in jo mora kreditna institucija plačati, vendar še ni plačana iz enega od naslednjih dveh razlogov:

(a)

pristojni upravni organi so ugotovili, da po njihovem mnenju kreditna institucija zaradi vzrokov, ki so neposredno povezani z njenim finančnim položajem, za zdaj ni sposobna vrniti vloge in tudi ni pričakovati, da bi institucija to lahko storila; ali

| (b) | sodni organ je iz razlogov, neposredno povezanih s finančnim položajem kreditne institucije, sprejel odločitev, s katero so preklicane pravice vlagateljev, da pri tej instituciji zahtevajo izplačilo; |
| --- | --- |

(b)

sodni organ je iz razlogov, neposredno povezanih s finančnim položajem kreditne institucije, sprejel odločitev, s katero so preklicane pravice vlagateljev, da pri tej instituciji zahtevajo izplačilo;

| (9) | „kreditna institucija“ pomeni kreditno institucijo, kot je opredeljena v točki 1 člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- |

(9)

„kreditna institucija“ pomeni kreditno institucijo, kot je opredeljena v točki 1 člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013;

| (10) | „podružnica“ pomeni poslovno enoto v državi članici, ki je pravno odvisen del kreditne institucije in neposredno izvaja vse ali nekatere posle, ki so del dejavnosti kreditnih institucij; |
| --- | --- |

(10)

„podružnica“ pomeni poslovno enoto v državi članici, ki je pravno odvisen del kreditne institucije in neposredno izvaja vse ali nekatere posle, ki so del dejavnosti kreditnih institucij;

| (11) | „ciljna raven“ pomeni znesek razpoložljivih finančnih sredstev, ki jih mora sistem jamstva za vloge zbrati v skladu s členom 10(2), izražen kot odstotek kritih vlog njegovih članic; |
| --- | --- |

(11)

„ciljna raven“ pomeni znesek razpoložljivih finančnih sredstev, ki jih mora sistem jamstva za vloge zbrati v skladu s členom 10(2), izražen kot odstotek kritih vlog njegovih članic;

| (12) | „razpoložljiva finančna sredstva“ pomenijo gotovino, vloge in sredstva z nizkim tveganjem, ki se lahko unovčijo v roku, ki ne presega roka iz člena 8(1), in plačilne obveznosti do zgornje meje iz člena 10(3); |
| --- | --- |

(12)

„razpoložljiva finančna sredstva“ pomenijo gotovino, vloge in sredstva z nizkim tveganjem, ki se lahko unovčijo v roku, ki ne presega roka iz člena 8(1), in plačilne obveznosti do zgornje meje iz člena 10(3);

| (13) | „plačilne obveznosti“ pomenijo plačilne obveznosti kreditne institucije do sistema jamstva za vloge, ki so polno zavarovane, kadar zavarovanje:






  (a) | sestavljajo sredstva z nizkim tveganjem; |
| --- | --- | --- |

(13)

„plačilne obveznosti“ pomenijo plačilne obveznosti kreditne institucije do sistema jamstva za vloge, ki so polno zavarovane, kadar zavarovanje:

(a)

sestavljajo sredstva z nizkim tveganjem;

| (b) | ni obremenjeno s pravicami tretjih oseb in lahko sistem jamstva za vloge z njim prosto razpolaga; |
| --- | --- |

(b)

ni obremenjeno s pravicami tretjih oseb in lahko sistem jamstva za vloge z njim prosto razpolaga;

| (14) | „sredstva z nizkim tveganjem“ pomenijo sredstva, ki spadajo v prvo ali drugo kategorijo iz tabele 1 v členu 336 Uredbe (EU) št. 575/2013, ali vsa sredstva, ki jih pristojni ali imenovani organ šteje za podobno varna in likvidna; |
| --- | --- |

(14)

„sredstva z nizkim tveganjem“ pomenijo sredstva, ki spadajo v prvo ali drugo kategorijo iz tabele 1 v členu 336 Uredbe (EU) št. 575/2013, ali vsa sredstva, ki jih pristojni ali imenovani organ šteje za podobno varna in likvidna;

| (15) | „matična država članica“ pomeni matično državo članico, kot je opredeljena v točki 43 člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- |

(15)

„matična država članica“ pomeni matično državo članico, kot je opredeljena v točki 43 člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013;

| (16) | „država članica gostiteljica“ pomeni državo članico gostiteljico, kot je opredeljena v točki 44 člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- |

(16)

„država članica gostiteljica“ pomeni državo članico gostiteljico, kot je opredeljena v točki 44 člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013;

| (17) | „pristojni organ“ pomeni nacionalni pristojni organ, kot je opredeljen v točki 40 člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- |

(17)

„pristojni organ“ pomeni nacionalni pristojni organ, kot je opredeljen v točki 40 člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013;

| (18) | „imenovani organ“ pomeni telo, ki upravlja sistem jamstva za vloge v skladu s to direktivo, ali kadar sistem jamstva za vloge upravlja zasebni subjekt, javni organ, ki ga zadevna država članica določi za nadzor tega sistema v skladu s to direktivo. |
| --- | --- |

(18)

„imenovani organ“ pomeni telo, ki upravlja sistem jamstva za vloge v skladu s to direktivo, ali kadar sistem jamstva za vloge upravlja zasebni subjekt, javni organ, ki ga zadevna država članica določi za nadzor tega sistema v skladu s to direktivo.

2.   Kjer se ta direktiva sklicuje na Uredbo (EU) št. 1093/2010, se za namene navedene uredbe telo, ki upravlja sistem jamstva za vloge, ali kadar delovanje sistema jamstva za vloge upravlja zasebni subjekt, javni organ, ki nadzira ta sistem, šteje za pristojni organ, kot je opredeljen v členu 4(2) navedene uredbe.

3.   Delnice stanovanjskih hipotekarnih družb iz Irske ali Združenega kraljestva, razen kapitalskih iz točke (b) člena 5(1) te direktive, se obravnavajo kot vloge.

Člen 3

Pristojni upravni organi

1.   Vsaka država članica opredeli svoj pristojni upravni organ za namene točke (8)(a) člena 2(1).

2.   Pristojni organi, imenovani organi, organi za reševanje in pristojni upravni organi medsebojno sodelujejo in izvršujejo svoja pooblastila v skladu s to direktivo.

Pristojni upravni organ sprejme ugotovitev iz točke (8)(a) člena 2(1) čim prej in najpozneje pet delovnih dni po tem, ko je prvič ugotovil, da kreditna institucija ni vrnila zapadlih in vračljivih vlog.

Člen 4

Uradno priznanje, članstvo in nadzor

1.   Vsaka država članica na svojem ozemlju zagotovi ustanovitev in uradno priznanje enega ali več sistemov jamstva za vloge.

To ne izključuje združitve sistemov jamstva za vloge iz različnih držav članic ali ustanovitve čezmejnih sistemov jamstva za vloge. Odobritev takih čezmejnih ali združenih sistemov jamstva za vloge se pridobi od države članice, v kateri so zadevni sistemi jamstva za vloge ustanovljeni.

2.   Pogodbeni sistem iz točke (b) člena 1(2) te direktive je lahko uradno priznan kot sistem jamstva za vloge, če je skladen s to direktivo.

Institucionalna shema za zaščito vlog je lahko uradno priznana kot sistem jamstva za vloge, če izpolnjuje merila iz člena 113(7) Uredbe (EU) št. 575/2013 in je skladna s to direktivo.

3.   Kreditna institucija, ki je pooblaščena v državi članici na podlagi člena 8 Direktive 2013/36/EU, ne sprejema vlog, razen če je članica sistema, uradno priznanega v njeni matični državi članici na podlagi odstavka 1 tega člena.

4.   Če kreditna institucija ne izpolnjuje svojih obveznosti članice sistema jamstva za vloge, so o tem nemudoma obveščeni pristojni organi, ki v sodelovanju s sistemom jamstva za vloge takoj storijo vse potrebno, vključno po potrebi z izrekom kazni, da bi zagotovili, da kreditna institucija izpolnjuje svoje obveznosti.

5.   Če kreditna institucija kljub ukrepom iz odstavka 4 ne izpolnjuje svojih obveznosti, lahko sistem jamstva za vloge, če nacionalno pravo to dopušča in z izrecnim dovoljenjem pristojnih organov, kreditno institucijo obvesti o svoji nameri, da ji z odpovednim rokom najmanj en mesec odpove članstvo v sistemu jamstva za vloge. S sistemom jamstva za vloge so še naprej v celoti zaščitene vloge, ki so bile položene pred iztekom tega odpovednega roka. Če kreditna institucija ob preteku odpovednega roka svojih obveznosti ne izpolni, sistem jamstva za vloge kreditno institucijo izključi.

6.   Vloge, ki jih ima kreditna institucija na datum njene izključitve iz članstva v sistemu jamstva za vloge, so še naprej zaščitene s sistemom jamstva za vloge.

7.   Imenovani organi redno nadzorujejo skladnost sistemov jamstva za vloge iz člena 1 s to direktivo.

Čezmejne sisteme jamstva za vloge nadzorujejo predstavniki imenovanih organov držav članic, v katerih so pooblaščene pridružene kreditne institucije.

8.   Države članice zagotovijo, da sistem jamstva za vloge kadar koli in na njegovo zahtevo prejme od vseh svojih članic vse podatke, ki so potrebni za pripravo izplačila vlagateljem, vključno z oznakami iz člena 5(4).

9.   Sistemi jamstva za vloge zagotovijo zaupnost in varstvo podatkov o računih vlagateljev. Obdelava takih podatkov se izvaja v skladu z Direktivo 95/46/ES.

10.   Države članice zagotovijo, da sistemi jamstva za vloge s stresnimi testi preverjajo svoje mehanizme delovanja in da se jih čim prej obvesti, če pristojni organi v kreditni instituciji opazijo težave, ki bi lahko povzročile intervencijo sistema jamstva za vloge.

Taka preverjanja se opravijo najmanj vsaka tri leta in pogosteje, če je to ustrezno. Prvo preverjanje se opravi najpozneje do 3. julija 2017.

EBA na podlagi rezultatov stresnih testov najmanj vsakih pet let opravi medsebojne strokovne preglede v skladu s členom 30 Uredbe (EU) št. 1093/2010 in tako preveri odpornost sistemov jamstva za vloge. Sistemi jamstva za vloge so pri izmenjavanju podatkov z EBA zavezani k poklicni skrivnosti v skladu s členom 70 navedene uredbe.

11.   Sistemi jamstva za vloge podatke, potrebne za opravljanje preverjanj svojih mehanizmov delovanja s stresnimi testi, uporabijo le za opravljanje teh preverjanj in podatkov ne hranijo dlje, kot je potrebno za ta namen.

12.   Države članice zagotovijo, da imajo sistemi jamstva za vloge vzpostavljene prakse dobrega in preglednega upravljanja. Sistemi jamstva za vloge pripravijo letno poročilo o svojih dejavnostih.

Člen 5

Upravičenost vlog

1.   Naslednje vloge so izključene iz kakršnega koli izplačila iz sistema jamstva za vloge:

| (a) | ob upoštevanju člena 7(3) te direktive vloge drugih kreditnih institucij v svojem imenu in za svoj račun; |
| --- | --- |

(a)

ob upoštevanju člena 7(3) te direktive vloge drugih kreditnih institucij v svojem imenu in za svoj račun;

| (b) | kapital, kot je opredeljen v točki 118 člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- |

(b)

kapital, kot je opredeljen v točki 118 člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013;

| (c) | vloge, ki izhajajo iz transakcij, v zvezi s katerimi je bila izrečena kazenska obsodba zaradi pranja denarja, kot je opredeljeno v členu 1(2) Direktive 2005/60/ES; |
| --- | --- |

(c)

vloge, ki izhajajo iz transakcij, v zvezi s katerimi je bila izrečena kazenska obsodba zaradi pranja denarja, kot je opredeljeno v členu 1(2) Direktive 2005/60/ES;

| (d) | vloge finančnih institucij, kot so opredeljene v točki 26 člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- |

(d)

vloge finančnih institucij, kot so opredeljene v točki 26 člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013;

| (e) | vloge investicijskih podjetij, kot so opredeljena v točki 1 člena 4(1) Direktive 2004/39/ES; |
| --- | --- |

(e)

vloge investicijskih podjetij, kot so opredeljena v točki 1 člena 4(1) Direktive 2004/39/ES;

| (f) | vloge, katerih lastnik ni bil nikoli identificiran v skladu s členom 9(1) Direktive 2005/60/ES, ko so te postale nerazpoložljive; |
| --- | --- |

(f)

vloge, katerih lastnik ni bil nikoli identificiran v skladu s členom 9(1) Direktive 2005/60/ES, ko so te postale nerazpoložljive;

| (g) | vloge zavarovalnic in pozavarovalnic iz člena 13(1) do (6) Direktive 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta (15); |
| --- | --- |

(g)

vloge zavarovalnic in pozavarovalnic iz člena 13(1) do (6) Direktive 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta (15);

| (h) | vloge kolektivnih naložbenih podjemov; |
| --- | --- |

(h)

vloge kolektivnih naložbenih podjemov;

| (i) | vloge pokojninskih in rentnih skladov; |
| --- | --- |

(i)

vloge pokojninskih in rentnih skladov;

| (j) | vloge javnih organov; |
| --- | --- |

(j)

vloge javnih organov;

| (k) | dolžniški vrednostni papirji kreditne institucije ter obveznosti iz lastnih akceptov in menic. |
| --- | --- |

(k)

dolžniški vrednostni papirji kreditne institucije ter obveznosti iz lastnih akceptov in menic.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 tega člena lahko države članice zagotovijo, da so do ravni kritja, določene v členu 6(1), vključene naslednje vloge:

| (a) | vloge malih in srednjih podjetij v zasebnih pokojninskih sistemih ali sistemih poklicnega pokojninskega zavarovanja; |
| --- | --- |

(a)

vloge malih in srednjih podjetij v zasebnih pokojninskih sistemih ali sistemih poklicnega pokojninskega zavarovanja;

| (b) | vloge v lokalnih organih, katerih letni proračun ne presega 500 000 EUR. |
| --- | --- |

(b)

vloge v lokalnih organih, katerih letni proračun ne presega 500 000 EUR.

3.   Države članice lahko določijo, da so vloge, ki se lahko v skladu z nacionalnim pravom sprostijo le za poplačilo posojila za zasebne nepremičnine pri kreditni instituciji ali drugi instituciji, v kateri so vloge, izključene iz izplačila iz sistema jamstva za vloge.

4.   Države članice zagotovijo, da kreditne institucije označijo upravičene vloge na tak način, ki omogoča takojšnjo identifikacijo takih vlog.

Člen 6

Raven kritja

1.   Države članice zagotovijo, da je v primeru nerazpoložljivosti vlog raven kritja celotnih vlog istega vlagatelja 100 000 EUR.

2.   Poleg odstavka 1 države članice zagotovijo, da so za najmanj tri mesece in največ 12 mesecev po dobropisu zneska ali po tem, ko postanejo takšne vloge zakonito prenosljive, naslednje vloge krite nad 100 000 EUR:

| (a) | vloge, ki izhajajo iz nepremičninskih transakcij v zvezi z zasebnimi stanovanjskimi nepremičninami; |
| --- | --- |

(a)

vloge, ki izhajajo iz nepremičninskih transakcij v zvezi z zasebnimi stanovanjskimi nepremičninami;

| (b) | vloge, ki so namenjene socialnim vidikom, določenim v nacionalnem pravu, in so povezane s posebnimi dogodki v življenju vlagatelja, kot so poroka, razveza, upokojitev, odpoved, odpuščanje, invalidnost ali smrt; |
| --- | --- |

(b)

vloge, ki so namenjene socialnim vidikom, določenim v nacionalnem pravu, in so povezane s posebnimi dogodki v življenju vlagatelja, kot so poroka, razveza, upokojitev, odpoved, odpuščanje, invalidnost ali smrt;

| (c) | vloge, namenjene vidikom, določenim v nacionalnem pravu, ki izhajajo iz nekaterih oblik zavarovalnine ali nadomestila za poškodbe pri kaznivih dejanjih ali krivičnih obsodbah. |
| --- | --- |

(c)

vloge, namenjene vidikom, določenim v nacionalnem pravu, ki izhajajo iz nekaterih oblik zavarovalnine ali nadomestila za poškodbe pri kaznivih dejanjih ali krivičnih obsodbah.

3.   Odstavka 1 in 2 državam članicam ne preprečujeta ohranitve ali uvedbe sistemov, ki ščitijo proizvode v zvezi s starostjo in pokojnine, če ti sistemi poleg zaščite vlog ponujajo tudi razumljivo zaščito za vse produkte in situacije, ki pridejo v poštev v zvezi z njimi.

4.   Države članice zagotovijo, da se izplačila izvršijo na enega od naslednjih načinov:

| (a) | v valuti države članice, v kateri je lociran sistem jamstva za vloge; |
| --- | --- |

(a)

v valuti države članice, v kateri je lociran sistem jamstva za vloge;

| (b) | v valuti države članice, v kateri ima imetnik računa običajno prebivališče; |
| --- | --- |

(b)

v valuti države članice, v kateri ima imetnik računa običajno prebivališče;

| (c) | v eurih; |
| --- | --- |

(c)

v eurih;

| (d) | v valuti računa; |
| --- | --- |

(d)

v valuti računa;

| (e) | v valuti države članice, v kateri je lociran račun. |
| --- | --- |

(e)

v valuti države članice, v kateri je lociran račun.

Vlagatelji so obveščeni o valuti izplačila.

Če je bil račun voden v drugi valuti, kot je valuta izplačila, se uporabi menjalni tečaj na datum, ko pristojni upravni organ sprejme ugotovitev iz točke (8)(a) člena 2(1) ali ko sodni organ sprejme odločitev iz točke (8)(b) člena 2(1).

5.   Države članice, ki znesek iz odstavka 1 preračunavajo v svoje nacionalne valute, na začetku pri preračunavanju uporabijo menjalni tečaj, veljaven na 3. julija 2015.

Države članice lahko zneske po valutni pretvorbi zaokrožijo, pri čemer pa tako zaokrožanje ne sme preseči 5 000 EUR.

Države članice brez poseganja v drugi pododstavek vsakih pet let ravni kritja, pretvorjene v drugo valuto, prilagodijo znesku iz odstavka 1 tega člena. Države članice zaradi nepredvidenih dogodkov, kot je nihanje tečajev, po posvetovanju s Komisijo ravni kritja prilagodijo že prej.

6.   Komisija redno in najmanj vsakih pet let preverja znesek iz odstavka 1. Po potrebi predloži Evropskemu parlamentu in Svetu predlog direktive za prilagoditev zneska iz odstavka 1, ob upoštevanju predvsem razvoja bančnega sektorja ter gospodarskega in denarnega položaja Unije. Prvo preverjanje se ne opravi prej kot 3. julija 2020, razen če je zaradi nepredvidenih dogodkov potreben zgodnejši pregled.

7.   Na Komisijo se prenese pooblastilo, da v skladu s členom 18 sprejme delegirane akte za prilagajanje zneska iz odstavka 6 vsaj vsakih pet let, v skladu z inflacijo v Uniji na podlagi sprememb v harmoniziranem indeksu cen življenjskih potrebščin, ki ga objavi Komisija po prejšnji prilagoditvi.

Člen 7

Določitev izplačljivega zneska

1.   Zgornja meja iz člena 6(1) se uporablja za vse skupne vloge pri isti kreditni instituciji, ne glede na njihovo število, valuto in lokacijo v Uniji.

2.   Pri izračunu zgornje meje po členu 6(1) se upoštevajo deleži vseh vlagateljev skupnega računa.

Če ni posebnih določb, dobijo vlagatelji enake dele vloženega zneska.

Države članice lahko določijo, da se vloge na računu, s katerim lahko kot člani poslovnega partnerstva, združenja ali podobne skupine brez pravne osebnosti razpolagata dve osebi ali več, pri izračunu zgornjih mej po členu 6(1) lahko združijo in obravnavajo kot vloge enega samega vlagatelja.

3.   Če vlagatelj nima pravice neomejeno razpolagati z vloženimi zneski na računu, se zavaruje oseba z neomejeno pravico razpolaganja, če je ta oseba poznana ali je njeno istovetnost mogoče ugotoviti, preden pristojni upravni organ sprejme ugotovitev iz točke (8)(a) člena 2(1) ali sodni organ sprejme odločitev iz točke (8)(b) člena 2(1). Kadar ima več oseb neomejeno pravico razpolaganja, se pri izračunu zgornje meje iz člena 6(1) upošteva delež, ki pripada vsakemu od njih na podlagi predpisov, ki veljajo za upravljanje vlog.

4.   Referenčni datum za izračun izplačljivega zneska je datum, ko pristojni upravni organ sprejme ugotovitev iz točke (8)(a) člena 2(1) ali ko sodni organ sprejme odločitev iz točke (8)(b) člena 2(1). Obveznosti vlagatelja do kreditne institucije se ne upoštevajo pri izračunu izplačljivega zneska.

5.   Države članice lahko odločijo, da se obveznosti vlagatelja do kreditne institucije upoštevajo pri izračunu izplačljivega zneska, če so zapadle na dan ali pred dnem, ko pristojni organ sprejme ugotovitev iz točke (8)(a) člena 2(1) ali ko sodni organ sprejme odločitev iz točke (8)(b) člena 2(1), kolikor je poravnava mogoča na podlagi zakonskih in pogodbenih določb, ki urejajo pogodbo med kreditno institucijo in vlagateljem.

Kreditna institucija pred sklenitvijo pogodbe vlagatelje obvesti, da so njihove obveznosti do kreditne institucije upoštevane pri izračunu izplačljivega zneska.

6.   Države članice zagotovijo, da lahko sistemi jamstva za vloge od kreditnih institucij kadar koli zahtevajo, da jih obvestijo o skupnem znesku upravičenih vlog posameznega vlagatelja.

7.   Obresti na vloge, pridobljene do datuma, ko je pristojni upravni organ sprejel ugotovitev iz točke (8)(a) člena 2(1) ali ko je sodni organ sprejel odločitev iz točke (8)(b) člena 2(1), vendar še niso bile knjižene v dobro, se povrnejo iz sistema jamstva za vloge. Ne preseže se omejitev iz člena 6(1).

8.   Države članice lahko odločijo, da se nekatere kategorije vlog, ki imajo v skladu z nacionalnim pravom socialni namen in za katere jamči tretja oseba v skladu s pravili o državni pomoči, ne upoštevajo pri seštevanju vlog istega vlagatelja pri isti kreditni instituciji, kot je navedeno v odstavku 1. V takšnih primerih je jamstvo tretje osebe omejeno na raven kritja, kot je določena v členu 6(1).

9.   Kadar nacionalno pravo kreditnim institucijam dopušča, da delujejo pod drugačnimi blagovnimi znamkami, kot so opredeljene v členu 2 Direktive 2008/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta (16), države članice zagotovijo, da so vlagatelji jasno obveščeni o tem, da kreditna institucija deluje pod drugačnimi blagovnimi znamkami in da se raven kritja, določena v členu 6(1), (2) in (3) te direktive uporablja za skupne vloge, ki jih ima vlagatelj pri kreditni instituciji. Te informacije so vključene v informacije za vlagatelja iz člena 16 te direktive in iz Priloge I k tej direktivi.

Člen 8

Izplačilo

1.   Sistemi jamstva za vloge zagotavljajo, da je izplačljivi znesek na voljo v sedmih delovnih dneh od datuma, ko pristojni upravni organ sprejme ugotovitev iz točke (8)(a) člena 2(1) ali ko sodni organ sprejme odločitev iz točke (8)(b) člena 2(1).

2.   Vendar pa lahko države članice v prehodnem obdobju do 31. decembra 2023 določijo naslednja obdobja za izplačilo:

| (a) | do 31. decembra 2018, do 20 delovnih dni; |
| --- | --- |

(a)

do 31. decembra 2018, do 20 delovnih dni;

| (b) | od 1. januarja 2019 do 31. decembra 2020, do 15 delovnih dni; |
| --- | --- |

(b)

od 1. januarja 2019 do 31. decembra 2020, do 15 delovnih dni;

| (c) | od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2023, do 10 delovnih dni. |
| --- | --- |

(c)

od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2023, do 10 delovnih dni.

3.   Države članice lahko sklenejo, da za vloge iz člena 7(3) velja daljše obdobje za izplačilo, ki pa ne preseže treh mesecev od datuma, ko pristojni upravni organ sprejme ugotovitev iz točke (8)(a) člena 2(1) ali ko sodni organ sprejme odločitev iz točke (8)(b) člena 2(1).

4.   Če sistemi jamstva za vloge v prehodnem obdobju do 31. decembra 2023 ne morejo zagotoviti, da je izplačljiv znesek na voljo v sedmih delovnih dneh, morajo zagotoviti, da imajo vlagatelji v petih delovnih dneh po vložitvi zahtevka za izplačilo dostop do ustreznega zneska svojih kritih vlog, s katerim lahko krijejo življenjske stroške.

Sistemi jamstva za vloge odobrijo dostop do ustreznega zneska iz prvega pododstavka na podlagi podatkov, ki jih predloži sistem jamstva za vloge ali kreditna institucija.

Ustrezni znesek iz prvega pododstavka se odšteje od izplačljivega zneska iz člena 7.

5.   Izplačilo iz odstavkov 1 in 4 se lahko odloži, kjer:

| (a) | ni jasno, ali ima oseba pravico do izplačila ali pa je vloga predmet pravnega spora; |
| --- | --- |

(a)

ni jasno, ali ima oseba pravico do izplačila ali pa je vloga predmet pravnega spora;

| (b) | za vlogo veljajo omejevalni ukrepi, ki so jih uvedle nacionalne vlade ali mednarodni organi; |
| --- | --- |

(b)

za vlogo veljajo omejevalni ukrepi, ki so jih uvedle nacionalne vlade ali mednarodni organi;

| (c) | z odstopanjem od odstavka 9 tega člena v zadnjih 24 mesecih ni bilo transakcije, povezane z vlogo (račun v mirovanju); |
| --- | --- |

(c)

z odstopanjem od odstavka 9 tega člena v zadnjih 24 mesecih ni bilo transakcije, povezane z vlogo (račun v mirovanju);

| (d) | se znesek za izplačilo obravnava kot del začasno visokega salda, kot je določeno v členu 6(2), ali |
| --- | --- |

(d)

se znesek za izplačilo obravnava kot del začasno visokega salda, kot je določeno v členu 6(2), ali

| (e) | mora znesek za izplačilo izplačati sistem jamstva za vloge države članice gostiteljice v skladu s členom 14(2). |
| --- | --- |

(e)

mora znesek za izplačilo izplačati sistem jamstva za vloge države članice gostiteljice v skladu s členom 14(2).

6.   Izplačljivi znesek je na voljo, ne da bi bilo treba vložiti zahtevek pri sistemu jamstva za vloge. Kreditna institucija v ta namen posreduje potrebne informacije o vlogah in vlagateljih, takoj ko to zahteva sistem jamstva za vloge.

7.   Kakršna koli korespondenca med sistemom jamstva za vloge in vlagateljem se sestavi v:

| (a) | uradnem jeziku institucij Unije, ki ga kreditna institucija, pri kateri je krita vloga, uporablja v dopisih vlagatelju, ali |
| --- | --- |

(a)

uradnem jeziku institucij Unije, ki ga kreditna institucija, pri kateri je krita vloga, uporablja v dopisih vlagatelju, ali

| (b) | v uradnem jeziku oziroma uradnih jezikih države članice, v kateri je zajamčena vloga. |
| --- | --- |

(b)

v uradnem jeziku oziroma uradnih jezikih države članice, v kateri je zajamčena vloga.

Če kreditna institucija posluje neposredno v drugi državi članici, ne da bi tam imela odprte podružnice, se informacije zagotovijo v jeziku, ki ga je izbral vlagatelj, ko je odprl račun.

8.   Kadar je vlagatelj ali druga oseba s pravico udeležbe ali razpolaganja z zneskom na računu obdolžena kaznivega dejanja, ki izhaja iz ali je povezano s pranjem denarja, kot je opredeljeno v členu 1(2) Direktive 2005/60/ES, se lahko do izreka sodbe sodišča, ne glede na časovno omejitev iz odstavka 1 tega člena, iz sistema jamstva za vloge začasno ustavijo vsa plačila, povezana z zadevnim vlagateljem.

9.   Izplačilo se ne izvede, če v zadnjih 24 mesecih ni bilo transakcije, povezane z vlogo, in je vrednost vloge nižja kot upravni stroški, ki bi jih sistemu jamstva za vloge povzročilo takšno izplačilo.

Člen 9

Terjatve do sistemov jamstva za vloge

1.   Države članice zagotovijo, da imajo vlagatelji glede svojih pravic do odškodnine možnost vložitve pravnih sredstev proti sistemu jamstva za vloge.

2.   Brez poseganja v pravice na podlagi nacionalnega prava ima sistem jamstva za vloge, ki opravlja plačila na podlagi jamstva za vloge v nacionalnem okviru, pravico, da pri postopku likvidacije ali reorganizacije poseže v pravice vlagateljev do višine njihovih plačil vlagateljem. Če sistem jamstva za vloge opravlja plačila v okviru postopkov reševanja, vključno z uporabo instrumentov za reševanje ali izvajanjem pooblastil za reševanje v skladu s členom 11, sistem jamstva za vloge zahtevke uveljavlja pri zadevni kreditni instituciji v višini njegovih plačil. Navedene zahtevke se obravnava enako kot krite vloge v skladu z nacionalnim pravom o običajnih postopkih zaradi insolventnosti, kot so opredeljeni v Direktivi 2014/59/EU.

3.   Države članice lahko omejijo čas, v katerem lahko vlagatelji, katerih vloge niso bile izplačane ali priznane s strani sistema jamstva za vloge v rokih, določenih v členu 8(1) in (3), zahtevajo izplačilo svojih vlog.

Člen 10

Financiranje sistemov jamstva za vloge

1.   Države članice zagotovijo, da imajo sistemi jamstva za vloge vzpostavljene ustrezne sisteme za določanje svojih potencialnih obveznosti. Razpoložljiva finančna sredstva sistemov jamstva za vloge so sorazmerna s temi obveznostmi.

Sistemi jamstva za vloge pridobijo razpoložljiva finančna sredstva s prispevki svojih članic, ki se plačajo vsaj enkrat letno. To ne prepreči dodatnega financiranja iz drugih virov.

2.   Države članice zagotovijo, da do 3. julija 2024 razpoložljiva finančna sredstva sistema jamstva za vloge dosežejo vsaj ciljno raven 0,8 % zneska kritih vlog njegovih članic.

Če zmogljivost financiranja ne dosega ciljne ravni, se nadaljuje plačilo prispevkov, vsaj dokler ni ponovno dosežena ciljna raven.

Če se razpoložljiva finančna sredstva zmanjšajo na manj kot dve tretjini ciljne ravni, potem ko je ciljna raven prvič dosežena, se določi redni prispevek v višini, ki omogoča, da se v šestih letih doseže ciljna raven.

Redni prispevek ustrezno upošteva fazo poslovnega cikla in morebitni vpliv procikličnih prispevkov na določanje letnih prispevkov v okviru tega člena.

Države članice lahko začetno obdobje iz prvega pododstavka podaljšajo za največ štiri leta, če skupna izplačila sistema jamstva za vloge presežejo 0,8 % kritih vlog.

3.   Razpoložljiva finančna sredstva, ki se upoštevajo, da bi se dosegla ciljna raven, lahko zajemajo plačilne obveznosti. Skupni delež plačilnih obveznosti ne presega 30 % skupnega zneska razpoložljivih finančnih sredstev, zbranih v skladu s tem členom.

Da bi zagotovili dosledno uporabo te direktive, EBA izda smernice o plačilnih obveznostih.

4.   Država članica lahko ne glede na odstavek 1 tega člena zaradi izpolnjevanja svojih obveznosti iz navedenega odstavka zbere razpoložljiva finančna sredstva z obveznimi prispevki, ki jih kreditne institucije plačajo v obstoječe sisteme obveznih prispevkov, ki jih država članica uvede na svojem ozemlju in so namenjeni kritju stroškov, povezanih s sistemskim tveganjem, propadom in reševanjem institucij.

Sistemi jamstva za vloge so upravičeni do zneska v višini zneska takšnih prispevkov do ciljne ravni iz odstavka 2 tega člena, ki ga da država članica na zahtevo takoj na voljo navedenim sistemom jamstva za vloge izključno za namene, določene v členu 11.

Sistemi jamstva za vloge so do tega zneska upravičeni le, če po mnenju pristojnega organa ne morejo zbrati izrednih prispevkov svojih članic. Sistemi jamstva za vloge morajo ta znesek odplačati iz prispevkov svojih članic v skladu s členom 10(1) in (2).

5.   Prispevki v sheme za financiranje reševanja iz naslova VII Direktive 2014/59/EU, vključno z razpoložljivimi finančnimi sredstvi, ki jih je treba upoštevati, da bi se dosegla ciljna raven za financiranje reševanja v skladu s členom 102(1) Direktive 2014/59/EU, se ne štejejo k ciljni ravni.

6.   Države članice lahko z odstopanjem od odstavka 2, kjer je ustrezno utemeljeno in s privoljenjem Komisije, odobrijo najnižjo ciljno raven, ki je nižja od ciljne ravni, določene v odstavku 2, če to ustrezno utemeljijo in če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | znižanje temelji na predpostavki, da se za ukrepe, namenjene zaščiti kritih vlagateljev, razen tistih, kot je določeno v členu 11(2) in (6), verjetno ne bo uporabil velik delež razpoložljivih finančnih sredstev, ter |
| --- | --- |

(a)

znižanje temelji na predpostavki, da se za ukrepe, namenjene zaščiti kritih vlagateljev, razen tistih, kot je določeno v členu 11(2) in (6), verjetno ne bo uporabil velik delež razpoložljivih finančnih sredstev, ter

| (b) | bančni sektor, v katerem delujejo kreditne institucije, ki so pridružene sistemu jamstva za vloge, je visoko koncentriran z veliko količino sredstev, ki jih ima majhno število kreditnih institucij ali bančnih skupin, nad katerimi se izvaja nadzor na konsolidirani podlagi in za katere bodo glede na njihovo velikost v primeru propada verjetno potrebni postopki reševanja. |
| --- | --- |

(b)

bančni sektor, v katerem delujejo kreditne institucije, ki so pridružene sistemu jamstva za vloge, je visoko koncentriran z veliko količino sredstev, ki jih ima majhno število kreditnih institucij ali bančnih skupin, nad katerimi se izvaja nadzor na konsolidirani podlagi in za katere bodo glede na njihovo velikost v primeru propada verjetno potrebni postopki reševanja.

Navedena znižana raven ni nižja od 0,5 % kritih vlog.

7.   Razpoložljiva finančna sredstva sistemov jamstva za vloge se nahajajo v dovolj raznovrstnih naložbah z nizko stopnjo tveganja.

8.   Če razpoložljiva finančna sredstva sistema jamstva za vloge ne zadoščajo za izplačilo vlagateljem, ko vloge prenehajo biti razpoložljive, njegove članice plačajo izredne prispevke, ki ne presegajo 0,5 % njihovih kritih vlog na koledarsko leto. Sistem jamstva za vloge lahko v izrednih okoliščinah in ob soglasju pristojnega organa zahteva višje prispevke.

Pristojni organ lahko v celoti ali deloma odloži plačilo kreditne institucije izrednih naknadnih prispevkov v sisteme jamstva za vloge, če bi plačilo teh prispevkov ogrozilo likvidnost ali solventnost kreditne institucije. Takšna odložitev se ne odobri za obdobje, ki je daljše od šestih mesecev, vendar se lahko na zahtevo kreditne institucije obnovi. Prispevki, odloženi na podlagi tega odstavka, se plačajo, ko tako plačilo ne ogroža več likvidnosti ali solventnosti kreditne institucije.

9.   Države članice zagotovijo, da imajo sistemi jamstva za vloge urejene ustrezne alternativne načine financiranja, s pomočjo katerih lahko pridobijo kratkoročna sredstva, potrebna za plačilo terjatev do navedenega sistema.

10.   Države članice do 31. marca vsako leto obvestijo EBA o znesku kritih vlog v posamezni državi članici ter o znesku razpoložljivih finančnih sredstev njihovih sistemov jamstva za vloge dne 31. decembra predhodnega leta.

Člen 11

Uporaba sredstev

1.   Finančna sredstva iz člena 10 se uporabijo predvsem za izplačilo vlagateljem v skladu s to direktivo.

2.   Finančna sredstva iz sistema jamstva za vloge se uporabijo za financiranje reševanja kreditnih institucij v skladu s členom 109 Direktive 2014/59/EU. Organ za reševanje po posvetovanju s sistemom jamstva za vloge odloči o znesku, ki ga mora zagotoviti sistem jamstva za vloge.

3.   Države članice lahko sistemu jamstva za vloge dovolijo uporabo razpoložljivih finančnih sredstev za alternativne ukrepe, da bi preprečili propad kreditne institucije, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | organ za reševanje ni sprejel nobenega ukrepa za reševanje iz člena 32 Direktive 2014/59/EU; |
| --- | --- |

(a)

organ za reševanje ni sprejel nobenega ukrepa za reševanje iz člena 32 Direktive 2014/59/EU;

| (b) | sistem jamstva za vloge ima vzpostavljene ustrezne sisteme in postopke za izbiro in izvajanje alternativnih ukrepov ter spremljanje s tem povezanih tveganj; |
| --- | --- |

(b)

sistem jamstva za vloge ima vzpostavljene ustrezne sisteme in postopke za izbiro in izvajanje alternativnih ukrepov ter spremljanje s tem povezanih tveganj;

| (c) | stroški ukrepov ne presegajo stroškov, potrebnih za izpolnitev zakonskega ali pogodbenega mandata sistema jamstva za vloge; |
| --- | --- |

(c)

stroški ukrepov ne presegajo stroškov, potrebnih za izpolnitev zakonskega ali pogodbenega mandata sistema jamstva za vloge;

| (d) | uporaba alternativnih ukrepov, ki jih zagotavlja sistem jamstva za vloge, je povezana z zahtevami do kreditne institucije, ki potrebuje podporo; te zahteve vključujejo vsaj strožji nadzor nad tveganji, sistem jamstva za vloge pa ima večje pravice preverjanja; |
| --- | --- |

(d)

uporaba alternativnih ukrepov, ki jih zagotavlja sistem jamstva za vloge, je povezana z zahtevami do kreditne institucije, ki potrebuje podporo; te zahteve vključujejo vsaj strožji nadzor nad tveganji, sistem jamstva za vloge pa ima večje pravice preverjanja;

| (e) | uporaba alternativnih ukrepov, ki jih zagotavlja sistem jamstva za vloge, je povezana z obveznostmi kreditne institucije, ki potrebuje podporo, da se zagotovi dostop do kritih vlog; |
| --- | --- |

(e)

uporaba alternativnih ukrepov, ki jih zagotavlja sistem jamstva za vloge, je povezana z obveznostmi kreditne institucije, ki potrebuje podporo, da se zagotovi dostop do kritih vlog;

| (f) | sposobnost pridruženih kreditnih institucij, da plačajo izredne prispevke v skladu z odstavkom 5 tega člena, se potrdi z oceno pristojnega organa. |
| --- | --- |

(f)

sposobnost pridruženih kreditnih institucij, da plačajo izredne prispevke v skladu z odstavkom 5 tega člena, se potrdi z oceno pristojnega organa.

Sistem jamstva za vloge se z organom za reševanje in pristojnim organom posvetuje o ukrepih in zahtevah do kreditne institucije.

4.   Alternativni ukrepi iz odstavka 3 tega člena se ne uporabljajo, če pristojni organ po posvetovanju z organom za reševanje meni, da so izpolnjeni pogoji za ukrep za reševanje na podlagi člena 27(1) Direktive 2014/59/EU.

5.   Če se razpoložljiva finančna sredstva uporabijo v skladu z odstavkom 3 tega člena, pridružene kreditne institucije sistemu jamstva za vloge nemudoma zagotovijo sredstva, ki se uporabijo za alternativne ukrepe, po potrebi v obliki izrednih prispevkov, kadar:

| (a) | je treba vlagateljem vrniti vloge, razpoložljiva finančna sredstva sistema jamstva za vloge pa znašajo manj kot dve tretjini ciljne ravni; |
| --- | --- |

(a)

je treba vlagateljem vrniti vloge, razpoložljiva finančna sredstva sistema jamstva za vloge pa znašajo manj kot dve tretjini ciljne ravni;

| (b) | se znesek razpoložljivih finančnih sredstev zniža pod 25 % ciljne ravni. |
| --- | --- |

(b)

se znesek razpoložljivih finančnih sredstev zniža pod 25 % ciljne ravni.

6.   Države članice lahko sklenejo, da se z razpoložljivimi finančnimi sredstvi lahko financirajo tudi ukrepi za ohranitev dostopa vlagateljev do kritih vlog, vključno s prenosom sredstev in obveznosti ter prenosom vlog v okviru nacionalnih postopkov zaradi insolventnosti, če stroški, ki jih ima sistem jamstva za vloge, ne presegajo neto zneska nadomestil kritim vlagateljem v zadevni kreditni instituciji.

Člen 12

Najemanje posojil med sistemi jamstva za vloge

1.   Države članice lahko sistemu jamstva za vloge dovolijo, da prostovoljno odobri posojila drugim sistemom jamstva za vloge v Uniji, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | sistem jamstva za vloge, ki najema posojilo, ne more izpolniti obveznosti iz člena 9(1) zaradi pomanjkanja razpoložljivih finančnih sredstev iz člena 10; |
| --- | --- |

(a)

sistem jamstva za vloge, ki najema posojilo, ne more izpolniti obveznosti iz člena 9(1) zaradi pomanjkanja razpoložljivih finančnih sredstev iz člena 10;

| (b) | sistem jamstva za vloge, ki najema posojilo, je uporabil izredne prispevke iz člena 10(7); |
| --- | --- |

(b)

sistem jamstva za vloge, ki najema posojilo, je uporabil izredne prispevke iz člena 10(7);

| (c) | sistem jamstva za vloge, ki najema posojilo, se pravno zavezuje, da se bodo izposojena sredstva uporabila za plačilo terjatev v skladu s členom 9(1); |
| --- | --- |

(c)

sistem jamstva za vloge, ki najema posojilo, se pravno zavezuje, da se bodo izposojena sredstva uporabila za plačilo terjatev v skladu s členom 9(1);

| (d) | za sistem jamstva za vloge, ki najema posojilo, trenutno ne velja obveznost, da je treba odplačati posojilo drugim sistemom jamstva za vloge v skladu s tem členom; |
| --- | --- |

(d)

za sistem jamstva za vloge, ki najema posojilo, trenutno ne velja obveznost, da je treba odplačati posojilo drugim sistemom jamstva za vloge v skladu s tem členom;

| (e) | sistem jamstva za vloge, ki najema posojilo, navede znesek zahtevanega denarja; |
| --- | --- |

(e)

sistem jamstva za vloge, ki najema posojilo, navede znesek zahtevanega denarja;

| (f) | celotni znesek posojila ne presega 0,5 % kritih vlog sistema jamstva za vloge, ki najema posojilo; |
| --- | --- |

(f)

celotni znesek posojila ne presega 0,5 % kritih vlog sistema jamstva za vloge, ki najema posojilo;

| (g) | sistem jamstva za vloge, ki najema posojilo, takoj obvesti EBA o razlogih, zakaj so pogoji iz tega odstavka izpolnjeni, in o znesku zahtevanega denarja. |
| --- | --- |

(g)

sistem jamstva za vloge, ki najema posojilo, takoj obvesti EBA o razlogih, zakaj so pogoji iz tega odstavka izpolnjeni, in o znesku zahtevanega denarja.

2.   Za posojilo veljajo naslednji pogoji:

| (a) | sistem jamstva za vloge, ki najema posojilo, ga vrne najpozneje v petih letih. Posojilo lahko vrača v letnih obrokih. Obresti se plačajo šele ob odplačilu; |
| --- | --- |

(a)

sistem jamstva za vloge, ki najema posojilo, ga vrne najpozneje v petih letih. Posojilo lahko vrača v letnih obrokih. Obresti se plačajo šele ob odplačilu;

| (b) | obrestna mera mora biti določena vsaj na ravni, ki je enaka mejni stopnji pri dajanju posojil Evropske centralne banke v obdobju trajanja posojila; |
| --- | --- |

(b)

obrestna mera mora biti določena vsaj na ravni, ki je enaka mejni stopnji pri dajanju posojil Evropske centralne banke v obdobju trajanja posojila;

| (c) | sistem jamstva za vloge, ki daje posojilo, mora EBA sporočiti začetno obrestno mero in dobo odplačila posojila. |
| --- | --- |

(c)

sistem jamstva za vloge, ki daje posojilo, mora EBA sporočiti začetno obrestno mero in dobo odplačila posojila.

3.   Države članice zagotovijo, da prispevki, ki jih zaračuna sistem jamstva za vloge, ki najema posojilo, zadoščajo za povračilo izposojenega zneska in za čimprejšnjo ponovno vzpostavitev ciljne ravni.

Člen 13

Izračun prispevkov v sisteme jamstva za vloge

1.   Prispevki v sisteme jamstva za vloge iz člena 10 temeljijo na znesku kritih vlog in stopnji tveganja posamezne članice.

Države članice lahko določijo nižje prispevke za sektorje z nizkim tveganjem, ki jih ureja nacionalno pravo.

Države članice lahko odločijo, da članice institucionalne sheme za zaščito vlog plačajo nižje prispevke v sisteme jamstva za vloge.

Države članice lahko dovolijo, da za centralni organ in vse kreditne institucije, ki so stalno povezane s centralnim organom iz člena 10(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, velja teža tveganja, določena za centralni organ in njegove povezane institucije na konsolidirani podlagi.

Države članice lahko odločijo, da kreditne institucije plačajo minimalni prispevek ne glede na znesek njihovih kritih vlog.

2.   Sistemi jamstva za vloge lahko uporabijo svoje metode na podlagi tveganja za določitev in izračun prispevkov svojih članic na podlagi tveganja. Izračun prispevkov je sorazmeren s tveganjem članic in ustrezno upošteva profile tveganj različnih poslovnih modelov. Navedene metode lahko upoštevajo tudi aktivno stran bilance ter kazalnike tveganja, kot so kapitalska ustreznost, kakovost aktive in likvidnost.

Vsako metodo odobri pristojni organ v sodelovanju z imenovanim organom. EBA se obvesti o odobrenih metodah.

3.   Da bi zagotovili dosledno uporabo te direktive, EBA najpozneje do 3. julija 2015 izda smernice v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1093/2010 za določitev metod za izračun prispevkov v sisteme jamstva za vloge v skladu z odstavkoma 1 in 2 tega člena.

Zlasti vključi formulo za izračun, posebne kazalnike, kategorije tveganja za članice, prage za teže tveganj, pripisane posameznim kategorijam tveganj, in druge potrebne elemente.

EBA do 3. julija 2017 in nato najmanj vsakih pet let pregleda smernice glede metod na podlagi tveganja ali alternativnih lastnih metod na podlagi tveganja, ki jih uporabljajo sistemi jamstva za vloge.

Člen 14

Sodelovanje znotraj Unije

1.   Sistemi jamstva za vloge ščitijo vlagatelje pri podružnicah, ki jih včlanjene kreditne institucije ustanovijo v drugih državah članicah.

2.   Vlagatelji pri podružnicah, ki jih ustanovijo kreditne institucije v drugi državi članici, dobijo izplačilo iz sistema jamstva za vloge v državi članici gostiteljici v imenu sistema jamstva za vloge v matični državi članici. Sistem jamstva za vloge države članice gostiteljice izvršuje izplačila v skladu z navodili sistema jamstva za vloge matične države članice. Sistem jamstva za vloge države članice gostiteljice ni odgovoren za dejanja, ki so opravljena v skladu z navodili sistema jamstva za vloge matične države članice. Sistem jamstva za vloge matične države članice zagotovi potrebna sredstva pred izplačilom in sistemu jamstva za vloge države članice gostiteljice povrne nastale stroške.

Sistem jamstva za vloge države članice gostiteljice tudi obvešča zadevne vlagatelje v imenu sistema jamstva za vloge matične države članice in ima pravico prejemati korespondenco od teh vlagateljev v imenu sistema jamstva za vloge matične države članice.

3.   Če kreditna institucija preneha biti članica sistema jamstva za vloge in se pridruži drugemu sistemu jamstva za vloge, se prispevki, plačani v 12 mesecih pred prenehanjem članstva, z izjemo izrednih prispevkov na podlagi člena 10(8), prenesejo na drug sistem jamstva za vloge. To se ne uporablja, če je bila kreditna institucija izključena iz sistema jamstva za vloge v skladu s členom 4(5).

Če se del dejavnosti kreditne institucije prenese v drugo državo članico in se tako zanjo uporablja drug sistem jamstva za vloge, se prispevki te kreditne institucije, plačani v 12 mesecih pred prenosom, z izjemo izrednih prispevkov v skladu s členom 10(8), prenesejo v drug sistem jamstva za vloge sorazmerno višini prenesenih kritih vlog.

4.   Države članice zagotovijo, da sistem jamstva za vloge matične države članice izmenjuje informacije iz člena 4(7) ali (8) in (10) s tistimi v državah članicah gostiteljicah. Uporabljajo se omejitve, določene v navedenem členu.

Če namerava kreditna institucija izstopiti iz enega sistema jamstva za vloge in se pridružiti drugemu, to napove vsaj šest mesecev prej. V tem obdobju je kreditna institucija v skladu s členom 10 še vedno dolžna prispevati k svojemu izvirnemu sistemu jamstva za vloge, tako glede predhodnega kot naknadnega financiranja.

5.   Da se omogoči učinkovito sodelovanje med sistemi jamstva za vloge, zlasti kar zadeva ta člen in člen 12, sistemi jamstva za vloge ali, kjer je to primerno, imenovani organi sprejmejo pisne dogovore o sodelovanju. Takšni dogovori upoštevajo zahteve, določene v členu 4(9).

Imenovani organ EBA uradno obvesti o obstoju in vsebini takšnih dogovorov ter EBA lahko izdaja mnenja v skladu s členom 34 Uredbe (EU) št. 1093/2010. Če se imenovani organi ali sistemi jamstva za vloge ne morejo dogovoriti ali če obstaja spor glede razlage dogovora, lahko vsaka stran zadevo predloži EBA v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1093/2010, EBA pa bo ravnal v skladu z navedenim členom.

Če takšnih dogovorov ni, to ne bo vplivalo na terjatve vlagateljev v skladu s členom 9(1) ali kreditnih institucij v skladu z odstavkom 3 tega člena.

6.   Države članice zagotovijo izvajanje ustreznih postopkov, da bi lahko sistem jamstva za vloge izmenjal informacije in učinkovito komuniciral z drugimi sistemi jamstva za vloge, njihovimi pridruženimi kreditnimi institucijami in ustreznimi pristojnimi in imenovanimi organi znotraj svoje jurisdikcije ter po potrebi z drugimi agencijami na čezmejni podlagi.

7.   EBA ter pristojni in imenovani organi sodelujejo med seboj ter izvajajo svoja pooblastila v skladu z določbami te direktive in Uredbo (EU) št. 1093/2010.

Države članice Komisijo in EBA najpozneje do 3. julija 2015 obvestijo o tem, kdo je njihov imenovani organ.

8.   EBA pri analizi sistemskega tveganja v zvezi s sistemi jamstva za vloge sodeluje z Evropskim odborom za sistemska tveganja, ustanovljenim z Uredbo (EU) št. 1092/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (17).

Člen 15

Podružnice kreditnih institucij, ustanovljene v tretjih državah

1.   Države članice preverijo, ali podružnice, ki jih na njihovem ozemlju ustanovi kreditna institucija s sedežem zunaj Unije, uživajo zaščito, enakovredno zaščiti, ki je predpisana v tej direktivi.

Če zaščita ni enakovredna, lahko države članice ob upoštevanju člena 47(1) Direktive 2013/36/EU zahtevajo, da se morajo podružnice, ki jih ustanovi kreditna institucija s sedežem zunaj Unije, vključiti v sisteme jamstva za vloge, ki delujejo znotraj njihovega območja.

Med preverjanjem iz prvega pododstavka tega odstavka države članice pregledajo vsaj, ali imajo vlagatelji enako raven kritja in obseg zaščite, kot je določeno v tej direktivi.

2.   Vsaka podružnica, ki jo ustanovi kreditna institucija s sedežem zunaj Unije in ki ni članica sistema jamstva za vloge, ki deluje v državi članici, zagotovi vse ustrezne informacije v zvezi z ureditvami jamstva za vloge dejanskih in možnih vlagateljev v tej podružnici.

3.   Informacije iz odstavka 2 so na voljo v jeziku, za katerega sta se ob odprtju računa dogovorila vlagatelj in kreditna institucija, ali v uradnem jeziku oziroma uradnih jezikih države članice, v kateri je ustanovljena podružnica, tako kot je predpisano z nacionalnim pravom ter v jasni in razumljivi obliki.

Člen 16

Informacije za vlagatelja

1.   Države članice zagotovijo, da kreditne institucije dejanskim in možnim vlagateljem dajo na voljo potrebne informacije o tem, v katere sisteme jamstva za vloge znotraj Unije so včlanjene institucija in njene podružnice. Države članice zagotovijo, da kreditne institucije dejanske in možne vlagatelje obvestijo o veljavnih izjemah, ki niso zaščitene s sistemom jamstva za vloge.

2.   Pred sklenitvijo pogodbe o sprejemanju vlog se vlagateljem zagotovijo informacije iz odstavka 1. Vlagatelji potrdijo prejem navedenih informacij. V ta namen se uporabi predloga iz Priloge I.

3.   Potrdilo, da so vloge upravičene do zaščite, se vlagateljem zagotovi na njihovih izpiskih računa, vključno s sklicevanjem na informativni list iz Priloge I. Na informativnem listu se navede tudi spletna stran zadevnega sistema jamstva za vloge. Informativni list iz Priloge I se vlagatelju zagotovi vsaj enkrat letno.

Na spletnem mestu sistema jamstva za vloge so potrebne informacije za vlagatelje, zlasti informacije o določbah glede procesa in pogojev jamstev za vloge iz te direktive.

4.   Informacije iz odstavka 1 so na voljo tako, kot določa nacionalno pravo, in v jeziku, za katerega sta se ob odprtju računa dogovorila vlagatelj in kreditna institucija, ali v uradnem jeziku oziroma uradnih jezikih države članice, v kateri je ustanovljena podružnica.

5.   Države članice omejijo uporabo informacij iz odstavkov 1, 2 in 3 pri oglaševanju na stvarno omembo sistema jamstva za vloge, ki jamči za produkt, na katerega se nanaša oglaševanje, in na vse dodatne informacije, ki so potrebne v skladu z nacionalnim pravom.

Takšne informacije se lahko razširijo na dejanski opis delovanja sistema, a ne vsebujejo sklicevanja na neomejeno kritje vlog.

6.   V primeru združitve, preoblikovanja hčerinskih družb v podružnice ali podobnih operacij se vlagatelje obvesti vsaj en mesec preden postane operacija pravno veljavna, razen če pristojni organ zaradi poslovne skrivnosti ali finančne stabilnosti dovoli krajši rok.

Vlagatelji imajo od uradnega obvestila o združitvi ali preoblikovanju oziroma podobni operaciji tri mesece časa, da brez kazni dvignejo upravičene vloge ali jih prenesejo v drugo kreditno institucijo, vključno z vsemi pridobljenimi obrestmi in koristmi, če presegajo raven kritja v skladu s členom 6 v času operacije.

7.   Če kreditna institucija izstopi ali je izključena iz sistema jamstva za vloge, države članice zagotovijo, da kreditna institucija svoje vlagatelje v enem mesecu obvesti o takšnem izstopu ali izključitvi.

8.   Če vlagatelj uporablja internetno bančništvo, se informacije, ki jih je treba razkriti v skladu s to direktivo, lahko sporočijo elektronsko. Če tako zahteva vlagatelj, se sporočijo na papirju.

Člen 17

Seznam pooblaščenih kreditnih institucij

1.   Države članice zagotovijo, da pristojni organi, ki EBA uradno obvestijo o izdanih dovoljenjih v skladu s členom 20(1) Direktive 2013/36/EU, navedejo, v kateri sistem jamstva za vloge je včlanjena posamezna kreditna institucija.

2.   Pri objavi in posodabljanju seznama pooblaščenih kreditnih institucij v skladu s členom 20(2) Direktive 2013/36/EU EBA navede, v kateri sistem jamstva za vloge je včlanjena posamezna kreditna institucija.

Člen 18

Izvajanje pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 6(7) se prenese na Komisijo za nedoločen čas.

3.   Pooblastilo iz člena 6(7) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 6(7), začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku treh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za tri mesece.

Člen 19

Prehodne določbe

1.   Kadar nekatere vloge ali vrste vlog ali drugih instrumentov po prenosu te direktive ali Direktive 2009/14/ES v nacionalno zakonodajo niso več v celoti ali delno krite s sistemom jamstva za vloge, lahko države članice dovolijo, da so vloge in drugi instrumenti s prvotnim datumom zapadlosti kriti do prvotnega datuma njihove zapadlosti, če so bili vplačani ali izdani pred 2. julijem 2014.

2.   Države članice zagotovijo, da so vlagatelji obveščeni o vlogah ali vrstah vlog ali drugih instrumentih, ki jih sistem jamstva za vloge od 3. julija 2015 ne krije več.

3.   Dokler ni ciljna raven prvič dosežena, lahko države članice v zvezi z razpoložljivimi finančnimi sredstvi uporabljajo prage iz člena 11(5).

4.   Z odstopanjem od člena 6(1) lahko države članice, ki so 1. januarja 2008 zagotavljale raven kritja od 100 000 EUR do 300 000 EUR, navedeno višjo raven kritja ponovno uporabljajo do 31. decembra 2018. V tem primeru se ustrezno prilagodijo ciljna raven in prispevki kreditnih institucij.

5.   Komisija do 3. julija 2019 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo in, če je primerno, zakonodajni predlog, v katerem navede, kako lahko sistemi jamstva za vloge, ki delujejo v Uniji, sodelujejo prek evropskega sistema, da bi preprečili tveganja, povezana s čezmejnimi dejavnostmi, in zaščitili vloge pred takšnimi tveganji.

6.   Komisija do 3. julija 2019 ob podpori EBA Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o napredku pri izvajanju te direktive. Navedeno poročilo bi moralo zlasti zajemati:

| (a) | ciljno raven na podlagi kritih vlog, z oceno ustreznosti določenega odstotka in ob upoštevanju propada kreditnih institucij v Uniji v preteklosti; |
| --- | --- |

(a)

ciljno raven na podlagi kritih vlog, z oceno ustreznosti določenega odstotka in ob upoštevanju propada kreditnih institucij v Uniji v preteklosti;

| (b) | učinek alternativnih ukrepov, ki se uporabijo v skladu s členom 11(3), na zaščito vlagateljev in skladnost z rednim postopkom likvidacije v bančnem sektorju; |
| --- | --- |

(b)

učinek alternativnih ukrepov, ki se uporabijo v skladu s členom 11(3), na zaščito vlagateljev in skladnost z rednim postopkom likvidacije v bančnem sektorju;

| (c) | vpliv na raznolikost bančnih modelov; |
| --- | --- |

(c)

vpliv na raznolikost bančnih modelov;

| (d) | ustreznost sedanje ravni kritja za vlagatelje; |
| --- | --- |

(d)

ustreznost sedanje ravni kritja za vlagatelje;

| (e) | ali so zadeve iz tega pododstavka opravljene tako, da se ohrani zaščita vlagateljev. |
| --- | --- |

(e)

ali so zadeve iz tega pododstavka opravljene tako, da se ohrani zaščita vlagateljev.

Do 3. julija 2019 EBA Komisiji poroča o modelih za izračun in njihovem pomenu za poslovna tveganja članov. EBA pri poročanju ustrezno upošteva profile tveganja različnih poslovnih modelov.

Člen 20

Prenos

1.   Države članice uveljavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s členi 1 do 4, točkami (d) do (k) člena 5(1), členom 5(2), (3) in (4) členom 6(2) do (7), členom 7(4) do (9), členom 8(1), (2), (3), (5), (6), (7) in (9), členom 9(2) in (3), členi 10 do 16, 18 in 19 ter Prilogo I, do 3. julija 2015. Besedila navedenih predpisov takoj sporočijo Komisiji.

Države članice do 31. maja 2016 uveljavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s členom 8(4).

Če po temeljitem pregledu ustrezni organi ugotovijo, da sistem jamstva za vloge še ne omogoča spoštovanja člena 13 do.3. julija 2015, se zadevni zakoni in drugi predpisi uveljavijo do 31. maja 2016.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Vključijo tudi izjavo, da se v obstoječih zakonih in drugih predpisih sklici na direktive, razveljavljene s to direktivo, razlagajo kot sklici na to direktivo. Način sklicevanja in obliko izjave določijo države članice.

2.   Države članice sporočijo Komisiji besedilo temeljnih določb nacionalne zakonodaje, sprejete na področju, ki ga zajema ta direktiva.

Člen 21

Razveljavitev

Direktiva 94/19/ES, kakor je bila spremenjena z direktivami iz Priloge II, se razveljavi z učinkom od 4. julija 2019, brez poseganja v obveznosti držav članic glede časovnih rokov za prenos direktiv iz Priloge II v nacionalno zakonodajo in datumov njihove uporabe.

Sklicevanja na razveljavljene direktive se štejejo za sklicevanja na to direktivo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge III.

Člen 22

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Točke (a), (b) in (c) člena 5(1), člen 6(1), člen 7(1) do (3), člen 8(8), člen 9(1) in člen 17 se uporabljajo od 4. julija 2015.

Člen 23

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Strasbourgu, 16. aprila 2014

Za Evropski parlament

Predsednik

M. SCHULZ

Za Svet

Predsednik

D. KOURKOULAS

---

(1)  UL C 99, 31.3.2011, str. 1.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2012 (UL C 249 E, 30.8.2013, str. 81) in odločitev Sveta v prvi obravnavi z dne 3. marca 2014 (še ni objavljena v Uradnem listu). Stališče Evropskega parlamenta z dne 16. aprila 2014 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

2

(3)  Direktiva 94/19/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 1994 o sistemih zajamčenih vlog (UL L 135, 31.5.1994, str. 5).

3

(4)  Glej Prilogo III.

4

(5)  Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1).

5

(6)  Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, str. 338).

6

(7)  Direktiva 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o vzpostavitvi okvira za stabilizacijo ter reševanje kreditnih institucij in investicijskih podjetij ter o spremembi Direktive Sveta 82/891/EGS ter direktiv 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU in 2013/36/EU in uredb (EU) št. 1093/2010 ter (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (Glej stran 190 tega Uradnega lista).

7

(8)  Direktiva 2009/14/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o spremembah Direktive 94/19/ES o sistemih zajamčenih vlog glede stopnje kritja in rokov za izplačilo (UL L 68, 13.3.2009, str. 3).

8

(9)  Direktiva 2009/110/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti ter nadzoru skrbnega in varnega poslovanja institucij za izdajo elektronskega denarja ter o spremembah direktiv 2005/60/ES in 2006/48/ES in razveljavitvi Direktive 2000/46/ES (UL L 267, 10.10.2009, str. 7).

9

(10)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/60/ES z dne 26. oktobra 2005 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma (UL L 309, 25.11.2005, str. 15).

10

(11)  Uredba (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/78/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 12).

11

(12)  Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 281, 23.11.1995, str. 31).

12

(13)  Skupna politična izjava z dne 28. septembra 2011 o obrazložitvenih dokumentih (UL C 369, 17.12.2011, str. 14).

13

(14)  Direktiva 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov in o spremembah direktiv Sveta 85/611/EGS, 93/6/EGS in Direktive 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi Direktive Sveta 93/22/EGS (UL L 145, 30.4.2004, str. 1).

14

(15)  Direktiva 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) (UL L 335, 17.12.2009, str. 1).

15

(16)  Direktiva 2008/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2008 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z blagovnimi znamkami (UL L 299, 8.11.2008, str. 25).

16

(17)  Uredba (EU) št. 1092/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o makrobonitetnem nadzoru nad finančnim sistemom Evropske unije in ustanovitvi Evropskega odbora za sistemska tveganja (UL L 331, 15.12.2010, str. 1).

17

---

PRILOGA I

PREDLOGA INFORMACIJ ZA VLAGATELJA

| Osnovne informacije o zaščiti vloge |
| --- |
| Vloge v [navesti ime kreditne institucije] so zaščitene s: | [navesti ime ustreznega sistema jamstva za vloge] (1) |
| Zgornja meja zaščite: | 100 000 EUR na vlagatelja na kreditno institucijo (2)

  [nadomestiti z ustreznim zneskom, če valuta ni EUR]
  [kjer pride v poštev:] Naslednje blagovne znamke so del vaše kreditne institucije [navesti vse blagovne znamke, ki delujejo z istim dovoljenjem] |
| Če imate v isti kreditni instituciji več vlog: | Vse vaše vloge v isti kreditni instituciji se „seštejejo“, za skupni znesek pa velja zgornja meja 100 000 EUR [nadomestiti z ustreznim zneskom, če valuta ni EUR] (2) |
| Če imate skupni račun z drugo osebo ali osebami: | Zgornja meja 100 000 EUR [nadomestiti z ustreznim zneskom, če valuta ni EUR] velja za vsakega vlagatelja posebej (3) |
| Obdobje vračila v primeru propada kreditne institucije: | Sedem delovnih dni (4)

  [po potrebi nadomestiti z drugim rokom] |
| Valuta vračila: | euro [po potrebi nadomestiti z drugo valuto] |
| Kontaktni naslov: | [navesti kontaktne podatke ustreznega sistema jamstva za vloge
  (naslov, telefonska številka, elektronski naslov itd.)] |
| Več informacij: | [navesti spletno stran ustreznega sistema jamstva za vloge] |
| Potrdilo vlagatelja: | |
| Dodatne informacije (vse ali samo nekatere) |

Osnovne informacije o zaščiti vloge

Vloge v [navesti ime kreditne institucije] so zaščitene s:

[navesti ime ustreznega sistema jamstva za vloge] (1)

Zgornja meja zaščite:

100 000 EUR na vlagatelja na kreditno institucijo (2)

[nadomestiti z ustreznim zneskom, če valuta ni EUR]

[kjer pride v poštev:] Naslednje blagovne znamke so del vaše kreditne institucije [navesti vse blagovne znamke, ki delujejo z istim dovoljenjem]

Če imate v isti kreditni instituciji več vlog:

Vse vaše vloge v isti kreditni instituciji se „seštejejo“, za skupni znesek pa velja zgornja meja 100 000 EUR [nadomestiti z ustreznim zneskom, če valuta ni EUR] (2)

Če imate skupni račun z drugo osebo ali osebami:

Zgornja meja 100 000 EUR [nadomestiti z ustreznim zneskom, če valuta ni EUR] velja za vsakega vlagatelja posebej (3)

Obdobje vračila v primeru propada kreditne institucije:

Sedem delovnih dni (4)

[po potrebi nadomestiti z drugim rokom]

Valuta vračila:

euro [po potrebi nadomestiti z drugo valuto]

Kontaktni naslov:

[navesti kontaktne podatke ustreznega sistema jamstva za vloge

(naslov, telefonska številka, elektronski naslov itd.)]

Več informacij:

[navesti spletno stran ustreznega sistema jamstva za vloge]

Potrdilo vlagatelja:

Dodatne informacije (vse ali samo nekatere)

---

(1)  [Samo kjer pride v poštev:] Vašo vlogo krije pogodbeni sistem, ki je uradno priznan kot sistem jamstva za vloge. Če bi vaša kreditna institucija postala plačilno nesposobna, bi se vam vaše vloge povrnile do višine 100 000 EUR [nadomestiti z ustreznim zneskom, če valuta ni EUR].

[Samo kjer pride v poštev:] Vaša kreditna institucija je del institucionalne sheme za zaščito vlog, ki je uradno priznana kot sistem jamstva za vloge. To pomeni, da se vse institucije, ki so članice te sheme, medsebojno podpirajo, da bi preprečile plačilno nesposobnost. Če bi institucija postala plačilno nesposobna, bi se vam vaše vloge povrnile do višine 100 000 EUR [nadomestiti z ustreznim zneskom, če valuta ni EUR].

[Samo kjer pride v poštev:] Vašo vlogo krijeta zakonsko predpisan sistem jamstva za vloge in pogodbeni sistem jamstva za vloge. Če bi vaša kreditna institucija postala plačilno nesposobna, bi se vam vaše vloge v vsakem primeru povrnile do višine 100 000 EUR [nadomestiti z ustreznim zneskom, če valuta ni EUR].

[Samo kjer pride v poštev:] Vašo vlogo krije zakonsko predpisan sistem jamstva za vloge. Vaša kreditna institucija je poleg tega del institucionalne sheme za zaščito vlog, katere članice se medsebojno podpirajo, da bi preprečile plačilno nesposobnost. Če bi institucija postala plačilno nesposobna, bi se vam vaše vloge povrnile do višine 100 000 EUR [nadomestiti z ustreznim zneskom, če valuta ni EUR] iz sistema jamstva za vloge.

(2)  Če vloga ni na voljo, ker kreditna institucija ne more izpolniti svojih finančnih obveznosti, vlagatelji prejmejo izplačila iz sistema jamstva za vloge. To izplačilo krije največ 100 000 EUR [nadomestiti z ustreznim zneskom, če valuta ni EUR] na kreditno institucijo. To pomeni, da se za določitev ravni kritja seštejejo vse vloge v isti kreditni instituciji. Če ima na primer vlagatelj hranilni račun z 90 000 EUR in tekoči račun z 20 000 EUR, prejme le izplačilo v višini 100 000 EUR.

[Samo kjer pride v poštev]: Ta metoda se uporabi, tudi če kreditna institucija posluje pod različnimi blagovnimi znamkami. [navesti ime kreditne institucije, ki vodi račun] posluje tudi kot [navesti vse ostale blagovne znamke iste kreditne institucije]. To pomeni, da so vse vloge pri eni ali več od navedenih blagovnih znamk skupaj krite v višini do 100 000 EUR.

(3)  V primeru skupnih računov zgornja meja 100 000 EUR velja za vsakega vlagatelja.

[Samo kjer pride v poštev]: Vendar se vloge na računu, s katerim lahko kot člani poslovnega partnerstva, združenja ali podobne skupine brez pravne osebnosti razpolagata dve osebi ali več, pri izračunu zgornje meje 100 000 EUR [nadomestiti z ustreznim zneskom, če valuta ni EUR] združijo in obravnavajo kot vloge enega samega vlagatelja.

V nekaterih primerih [navesti primere, določene v nacionalnem pravu] so vloge zaščitene nad mejo 100 000 EUR [nadomestiti z ustreznim zneskom, če valuta ni EUR]. Več informacij je na voljo na naslovu [navesti spletno stran ustreznega sistema jamstva za vloge].

(4)

Vračilo

Pristojni sistem jamstva za vloge je [navesti ime in naslov, telefonsko številko, elektronski naslov in spletno stran]. Vaše vloge (do 100 000 EUR [nadomestiti z ustreznim zneskom, če valuta ni EUR]) bodo izplačane najpozneje [navesti obdobje izplačila, kot je določeno z nacionalnim pravom], od [31. decembra 2023] pa v [sedmih delovnih dneh].

[Dodati informacije o nujnem/vmesnem plačilu, če vračljivi znesek ali zneski niso na voljo v sedmih delovnih dneh.]

Če se vam jih ne izplača v navedenih rokih, stopite v stik s sistemom jamstva za vloge, saj lahko čas za vložitev zahtevkov za vračilo po določenem časovnem roku poteče. Več informacij je na voljo na naslovu [navesti spletno stran pristojnega sistema jamstva za vloge].

Druge pomembne informacije

Vloge vseh malih vlagateljev in podjetij na splošno krijejo sistemi jamstva za vloge. Izjeme za določene vloge so navedene na spletni strani pristojnega sistema jamstva za vloge. Vaša kreditna institucija vas bo obenem na zahtevo obvestila o tem, ali se določeni produkti krijejo ali ne. Če se vloge krijejo, kreditna institucija to potrdi tudi na izpisku računa.

---

PRILOGA II

DEL A

Razveljavljeni direktivi skupaj z zaporednimi spremembami (na katere se sklicuje člen 21)

Direktiva 94/19/ES Evropskega parlamenta in Sveta

Direktiva 2009/14/ES Evropskega parlamenta in Sveta

DEL B

Končni roki za prenos (na katere se sklicuje člen 21)

| Direktiva | Rok za prenos |
| --- | --- |
| 94/19/ES | 1.7.1995 |
| 2009/14/ES | 30.6.2009 |
| 2009/14/ES (drugi odstavek točke 3(i) člena 1, člen 7(1a) in (3) in člen 10(1) Direktive 94/19/ES, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2009/14/ES) | 31.12.2010 |

Direktiva

Rok za prenos

94/19/ES

1.7.1995

2009/14/ES

30.6.2009

2009/14/ES (drugi odstavek točke 3(i) člena 1, člen 7(1a) in (3) in člen 10(1) Direktive 94/19/ES, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2009/14/ES)

31.12.2010

---

PRILOGA III

KORELACIJSKA TABELA

| Direktiva 94/19/ES | Direktiva 2009/14/ES | Ta direktiva |
| --- | --- | --- |
| — | — | Člen 1 |
| | | Člen 2(1)(1) |
| Člen 1(1) | | Člen 2(1)(3) |
| | | Člen 2(1)(4) |
| Člen 1(2) | | Člen 2(1)(7) |
| Člen 1(3) | Člen 1(1) | Člen 2(1)(8) |
| Člen 1(4) | | Člen 2(1)(9) |
| Člen 1(5) | | Člen 2(1)(10) |
| | | Člen 2(1)(11) do (18) |
| | | Člen 2(2) |
| Člen 1(1) | | Člen 2(3) |
| | | Člen 3 |
| Člen 3(1) | | Člen 4(1) |
| | | Člen 4(2) |
| Člen 3(1) | | Člen 4(3) |
| Člen 3(2) | | Člen 4(4) |
| Člen 3(3) | | Člen 4(5) in (6) |
| | | Člen 4(9) |
| | | Člen 4(10) in (11) |
| Člen 2 | | Člen 5(1)(a), (b) in (c) |
| Člen 7(2), Priloga I(1) | | Člen 5(1)(d) |
| | | Člen 5(1)(e) |
| Člen 7(2), Priloga I(10) | | Člen 5(1)(f) |
| Člen 7(2), Priloga I(2) | | Člen 5(1)(g) |
| Člen 7(2), Priloga I(5) | | Člen 5(1)(h) |
| Člen 7(2), Priloga I(6) | | Člen 5(1)(i) |
| Člen 7(2), Priloga I(3), (4) | | Člen 5(1)(j) |
| Člen 7(2), Priloga I(12) | | Člen 5(1)(k) |
| Člen 7(1) | Člen 1(3)(a) | Člen 6(1) |
| | | Člen 6(2) in (3) |
| | | Člen 6(4) |
| | Člen 1(3)(a) | Člen 6(5) |
| Člen 7(5) | | Člen 6(6) |
| | Člen 1(3)(d) | Člen 6(7) |
| Člen 8 | | Člen 7(1), (2) in (3) |
| | | Člen 7(4) do (9) |
| Člen 10(1) | Člen 1(6)(a) | Člen 8(1) |
| | | Člen 8(2) do (6) |
| Člen 10(4) | | Člen 8(7) |
| Člen 10(5) | | Člen 8(8) |
| | | Člen 8(9) |
| Člen 7(6) | | Člen 9(1) |
| Člen 11 | | Člen 9(2) |
| | | Člen 9(3) |
| | | Členi 10 do 13 |
| Člen 4(1) | | Člen 14(1) |
| | | Člen 14(2) do (8) |
| Člen 6 | | Člen 15 |
| Člen 9(1) | Člen 1(5) | Člen 16(1), (2) in (3) |
| Člen 9(2) | | Člen 16(4) |
| | | Člen 16(5) |
| Člen 13 | | Člen 17 |
| | Člen 1(4) | Člen 18 |

Direktiva 94/19/ES

Direktiva 2009/14/ES

Ta direktiva

—

—

Člen 1

Člen 2(1)(1)

Člen 1(1)

Člen 2(1)(3)

Člen 2(1)(4)

Člen 1(2)

Člen 2(1)(7)

Člen 1(3)

Člen 1(1)

Člen 2(1)(8)

Člen 1(4)

Člen 2(1)(9)

Člen 1(5)

Člen 2(1)(10)

Člen 2(1)(11) do (18)

Člen 2(2)

Člen 1(1)

Člen 2(3)

Člen 3

Člen 3(1)

Člen 4(1)

Člen 4(2)

Člen 3(1)

Člen 4(3)

Člen 3(2)

Člen 4(4)

Člen 3(3)

Člen 4(5) in (6)

Člen 4(9)

Člen 4(10) in (11)

Člen 2

Člen 5(1)(a), (b) in (c)

Člen 7(2), Priloga I(1)

Člen 5(1)(d)

Člen 5(1)(e)

Člen 7(2), Priloga I(10)

Člen 5(1)(f)

Člen 7(2), Priloga I(2)

Člen 5(1)(g)

Člen 7(2), Priloga I(5)

Člen 5(1)(h)

Člen 7(2), Priloga I(6)

Člen 5(1)(i)

Člen 7(2), Priloga I(3), (4)

Člen 5(1)(j)

Člen 7(2), Priloga I(12)

Člen 5(1)(k)

Člen 7(1)

Člen 1(3)(a)

Člen 6(1)

Člen 6(2) in (3)

Člen 6(4)

Člen 1(3)(a)

Člen 6(5)

Člen 7(5)

Člen 6(6)

Člen 1(3)(d)

Člen 6(7)

Člen 8

Člen 7(1), (2) in (3)

Člen 7(4) do (9)

Člen 10(1)

Člen 1(6)(a)

Člen 8(1)

Člen 8(2) do (6)

Člen 10(4)

Člen 8(7)

Člen 10(5)

Člen 8(8)

Člen 8(9)

Člen 7(6)

Člen 9(1)

Člen 11

Člen 9(2)

Člen 9(3)

Členi 10 do 13

Člen 4(1)

Člen 14(1)

Člen 14(2) do (8)

Člen 6

Člen 15

Člen 9(1)

Člen 1(5)

Člen 16(1), (2) in (3)

Člen 9(2)

Člen 16(4)

Člen 16(5)

Člen 13

Člen 17

Člen 1(4)

Člen 18

---

| 12.6.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 173/179 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 173/179

---

DIREKTIVA 2014/57/EU EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 16. aprila 2014

o kazenskih sankcijah za zlorabo trga (direktiva o zlorabi trga)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 83(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (1),

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Za povezan in učinkovit finančni trg in večje zaupanje vlagateljev je potrebna celovitost trga. Nemoteno delovanje trgov vrednostnih papirjev in zaupanje javnosti v trge sta predpogoj za gospodarsko rast in blaginjo. Zloraba trga škoduje celovitosti finančnih trgov in zaupanju javnosti v vrednostne papirje, izvedene finančne instrumente in referenčna merila. |
| --- | --- |

(1)

Za povezan in učinkovit finančni trg in večje zaupanje vlagateljev je potrebna celovitost trga. Nemoteno delovanje trgov vrednostnih papirjev in zaupanje javnosti v trge sta predpogoj za gospodarsko rast in blaginjo. Zloraba trga škoduje celovitosti finančnih trgov in zaupanju javnosti v vrednostne papirje, izvedene finančne instrumente in referenčna merila.

| (2) | Z Direktivo 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4) je bil dopolnjen in posodobljen pravni okvir Unije za zaščito celovitosti trga. Države članice so morale tudi zagotoviti, da imajo pristojni organi pooblastila za odkrivanje in preiskovanje zlorabe trga. Brez poseganja v pravico držav članic do uvedbe kazenskih sankcij so morale države članice v skladu z Direktivo 2003/6/ES zagotoviti tudi, da je mogoče proti osebam, odgovornim za kršitve nacionalnih predpisov za izvajanje navedene direktive, sprejeti ustrezne upravne ukrepe ali naložiti upravne kazni. |
| --- | --- |

(2)

Z Direktivo 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4) je bil dopolnjen in posodobljen pravni okvir Unije za zaščito celovitosti trga. Države članice so morale tudi zagotoviti, da imajo pristojni organi pooblastila za odkrivanje in preiskovanje zlorabe trga. Brez poseganja v pravico držav članic do uvedbe kazenskih sankcij so morale države članice v skladu z Direktivo 2003/6/ES zagotoviti tudi, da je mogoče proti osebam, odgovornim za kršitve nacionalnih predpisov za izvajanje navedene direktive, sprejeti ustrezne upravne ukrepe ali naložiti upravne kazni.

| (3) | Skupina na visoki ravni za finančni nadzor v EU, ki ji je predsedoval Jacques de Larosière (v nadaljnjem besedilu: Larosièrjeva skupina), je v svojem poročilu z dne 25. februarja 2009 priporočila, da morata bonitetni okvir in okvir poslovanja za finančni sektor temeljiti na trdnih sistemih nadzora in sankcij. Zato je Larosièrjeva skupina menila, da morajo imeti nadzorni organi ustrezna pooblastila za ukrepanje in da bi morali biti vzpostavljeni enotni, trdni in odvračalni sistemi sankcij za vse oblike finančnega kriminala, tj. sankcije, ki bi jih bilo treba učinkovito izvrševati za zagotovitev celovitosti trga. Larosièrjeva skupina je ugotovila, da so sistemi sankcij držav članic na splošno šibki in raznoliki. |
| --- | --- |

(3)

Skupina na visoki ravni za finančni nadzor v EU, ki ji je predsedoval Jacques de Larosière (v nadaljnjem besedilu: Larosièrjeva skupina), je v svojem poročilu z dne 25. februarja 2009 priporočila, da morata bonitetni okvir in okvir poslovanja za finančni sektor temeljiti na trdnih sistemih nadzora in sankcij. Zato je Larosièrjeva skupina menila, da morajo imeti nadzorni organi ustrezna pooblastila za ukrepanje in da bi morali biti vzpostavljeni enotni, trdni in odvračalni sistemi sankcij za vse oblike finančnega kriminala, tj. sankcije, ki bi jih bilo treba učinkovito izvrševati za zagotovitev celovitosti trga. Larosièrjeva skupina je ugotovila, da so sistemi sankcij držav članic na splošno šibki in raznoliki.

| (4) | Za dobro delujoč zakonodajni okvir v zvezi z zlorabo trga je potrebno učinkovito uveljavljanje. Ocena nacionalnih sistemov za upravne kazni v okviru Direktive 2003/6/ES je pokazala, da vsi nacionalni pristojni organi niso imeli na voljo vseh pooblastil, da bi se lahko na zlorabo trga odzvali z ustreznimi sankcijami. Zlasti vse države članice niso določile upravnih denarnih kazni za trgovanje z notranjimi informacijami in tržno manipulacijo, prav tako pa so bile ravni sankcij v državah članicah zelo različne. Zaradi zagotovitve skupnih minimalnih pravil po vsej Uniji je tako potreben nov zakonodajni akt. |
| --- | --- |

(4)

Za dobro delujoč zakonodajni okvir v zvezi z zlorabo trga je potrebno učinkovito uveljavljanje. Ocena nacionalnih sistemov za upravne kazni v okviru Direktive 2003/6/ES je pokazala, da vsi nacionalni pristojni organi niso imeli na voljo vseh pooblastil, da bi se lahko na zlorabo trga odzvali z ustreznimi sankcijami. Zlasti vse države članice niso določile upravnih denarnih kazni za trgovanje z notranjimi informacijami in tržno manipulacijo, prav tako pa so bile ravni sankcij v državah članicah zelo različne. Zaradi zagotovitve skupnih minimalnih pravil po vsej Uniji je tako potreben nov zakonodajni akt.

| (5) | Pokazalo se je, da sprejetje upravnih kazni v državah članicah doslej ne zadostuje za zagotovitev skladnosti s pravili o preprečevanju zlorabe trga in boju proti njej. |
| --- | --- |

(5)

Pokazalo se je, da sprejetje upravnih kazni v državah članicah doslej ne zadostuje za zagotovitev skladnosti s pravili o preprečevanju zlorabe trga in boju proti njej.

| (6) | Bistveno je, da se zagotavljanje skladnosti s pravili o zlorabi trga okrepi z uvedbo kazenskih sankcij, ki močneje izražajo družbeno neodobravanje v primerjavi z upravnimi kaznimi. Z opredelitvijo vsaj hudih oblik zlorabe trga kot kaznivih dejanj se določa jasne meje za vrsto ravnanj, ki se štejejo za posebno nesprejemljiva, ter se javnost in morebitne kršitelje opozarja, da pristojni organi obravnavajo tako ravnanje zelo resno. |
| --- | --- |

(6)

Bistveno je, da se zagotavljanje skladnosti s pravili o zlorabi trga okrepi z uvedbo kazenskih sankcij, ki močneje izražajo družbeno neodobravanje v primerjavi z upravnimi kaznimi. Z opredelitvijo vsaj hudih oblik zlorabe trga kot kaznivih dejanj se določa jasne meje za vrsto ravnanj, ki se štejejo za posebno nesprejemljiva, ter se javnost in morebitne kršitelje opozarja, da pristojni organi obravnavajo tako ravnanje zelo resno.

| (7) | Vse države članice niso predvidele kazenskih sankcij za nekatere oblike hudih kršitev nacionalnega prava za izvajanje Direktive 2003/6/ES. Različni pristopi držav članic ogrožajo enotne pogoje delovanja na notranjem trgu in lahko osebe spodbujajo k zlorabi trga v državah članicah, ki ne predvidevajo kazenskih sankcij za te kršitve. Poleg tega do zdaj na ravni Unije ni bilo enotnega razumevanja o tem, katero ravnanje se šteje za hudo kršitev pravil o zlorabi trga. Zato bi bilo treba določiti minimalna pravila glede opredelitve kaznivih dejanj, ki jih zagrešijo fizične osebe, odgovornost pravnih oseb in ustrezne sankcije. Skupna minimalna pravila bi tudi omogočila uporabo učinkovitejših preiskovalnih metod in bolj učinkovito sodelovanje znotraj držav članic ter med njimi. Glede na finančno krizo je postalo očitno, da bi lahko tržna manipulacija povzročila obsežno škodo življenju milijonov ljudi. Škandal v zvezi z obrestno mero Libor, pri katerem je šlo za resno manipulacijo referenčnih meril, je pokazal, da pomembne težave in vrzeli izrazito vplivajo na zaupanje v trge in lahko povzročijo velike izgube za vlagatelje ter izkrivljanje realnega gospodarstva. Ker v Uniji ni skupnih ureditev kazenskih sankcij, imajo storilci tržne zlorabe priložnost, da izkoristijo ureditev v nekaterih državah članicah. Uvedba kazenskih sankcij v zvezi z zlorabo trga bo imela večji odvračilni učinek na morebitne kršitelje. |
| --- | --- |

(7)

Vse države članice niso predvidele kazenskih sankcij za nekatere oblike hudih kršitev nacionalnega prava za izvajanje Direktive 2003/6/ES. Različni pristopi držav članic ogrožajo enotne pogoje delovanja na notranjem trgu in lahko osebe spodbujajo k zlorabi trga v državah članicah, ki ne predvidevajo kazenskih sankcij za te kršitve. Poleg tega do zdaj na ravni Unije ni bilo enotnega razumevanja o tem, katero ravnanje se šteje za hudo kršitev pravil o zlorabi trga. Zato bi bilo treba določiti minimalna pravila glede opredelitve kaznivih dejanj, ki jih zagrešijo fizične osebe, odgovornost pravnih oseb in ustrezne sankcije. Skupna minimalna pravila bi tudi omogočila uporabo učinkovitejših preiskovalnih metod in bolj učinkovito sodelovanje znotraj držav članic ter med njimi. Glede na finančno krizo je postalo očitno, da bi lahko tržna manipulacija povzročila obsežno škodo življenju milijonov ljudi. Škandal v zvezi z obrestno mero Libor, pri katerem je šlo za resno manipulacijo referenčnih meril, je pokazal, da pomembne težave in vrzeli izrazito vplivajo na zaupanje v trge in lahko povzročijo velike izgube za vlagatelje ter izkrivljanje realnega gospodarstva. Ker v Uniji ni skupnih ureditev kazenskih sankcij, imajo storilci tržne zlorabe priložnost, da izkoristijo ureditev v nekaterih državah članicah. Uvedba kazenskih sankcij v zvezi z zlorabo trga bo imela večji odvračilni učinek na morebitne kršitelje.

| (8) | Uvedba kazenskih sankcij s strani vseh držav članic vsaj za hude kršitve v zvezi z zlorabo trga je zato bistvena za zagotovitev učinkovitega izvajanja politike Unije na področju boja proti zlorabi trga. |
| --- | --- |

(8)

Uvedba kazenskih sankcij s strani vseh držav članic vsaj za hude kršitve v zvezi z zlorabo trga je zato bistvena za zagotovitev učinkovitega izvajanja politike Unije na področju boja proti zlorabi trga.

| (9) | Da bi bilo področje uporabe te direktive skladno s področjem uporabe Uredbe (EU) št. 596/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (5), bi bilo treba iz te direktive izvzeti trgovanje z lastnimi delnicami v okviru programov ponovnega odkupa in trgovanje z vrednostnimi papirji ali povezanimi instrumenti za stabilizacijo vrednostnih papirjev; posle, naročila ali prakse pri uresničevanju monetarne politike, politike v zvezi z menjalnim tečajem ali politike upravljanja javnega dolga; dejavnosti na področju pravic do emisije, ki se izvajajo v okviru podnebne politike Unije, in dejavnosti v okviru skupne kmetijske politike Unije in skupne ribiške politike Unije. |
| --- | --- |

(9)

Da bi bilo področje uporabe te direktive skladno s področjem uporabe Uredbe (EU) št. 596/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (5), bi bilo treba iz te direktive izvzeti trgovanje z lastnimi delnicami v okviru programov ponovnega odkupa in trgovanje z vrednostnimi papirji ali povezanimi instrumenti za stabilizacijo vrednostnih papirjev; posle, naročila ali prakse pri uresničevanju monetarne politike, politike v zvezi z menjalnim tečajem ali politike upravljanja javnega dolga; dejavnosti na področju pravic do emisije, ki se izvajajo v okviru podnebne politike Unije, in dejavnosti v okviru skupne kmetijske politike Unije in skupne ribiške politike Unije.

| (10) | Od držav članic bi bilo treba zahtevati, da zagotovijo, da vsaj hudi primeri trgovanja z notranjimi informacijami, tržne manipulacije in protipravnega razkritja notranjih informacij pomenijo kazniva dejanja, kadar so storjeni naklepno. |
| --- | --- |

(10)

Od držav članic bi bilo treba zahtevati, da zagotovijo, da vsaj hudi primeri trgovanja z notranjimi informacijami, tržne manipulacije in protipravnega razkritja notranjih informacij pomenijo kazniva dejanja, kadar so storjeni naklepno.

| (11) | V tej direktivi se trgovanje z notranjimi informacijami in protipravno razkritje notranjih informacij štejeta kot resna med drugim v primerih, kadar pomembno vplivata na celovitost trga, dejanski ali možni pridobljeni dobiček ali preprečeno izgubo, raven škode, povzročene trgu, ali splošno vrednost finančnih instrumentov, s katerimi se trguje. Upoštevati bi bilo mogoče tudi druge okoliščine, kadar je bilo kršitveno dejanje storjeno v okviru kriminalne združbe ali kadar je oseba pred tem že storila tako kršitveno dejanje. |
| --- | --- |

(11)

V tej direktivi se trgovanje z notranjimi informacijami in protipravno razkritje notranjih informacij štejeta kot resna med drugim v primerih, kadar pomembno vplivata na celovitost trga, dejanski ali možni pridobljeni dobiček ali preprečeno izgubo, raven škode, povzročene trgu, ali splošno vrednost finančnih instrumentov, s katerimi se trguje. Upoštevati bi bilo mogoče tudi druge okoliščine, kadar je bilo kršitveno dejanje storjeno v okviru kriminalne združbe ali kadar je oseba pred tem že storila tako kršitveno dejanje.

| (12) | V tej direktivi bi se morala tržna manipulacija šteti za resno v primerih, kadar je vpliv na celovitost trga; dejanski ali možni pridobljeni dobiček ali preprečeno izgubo, raven škode, povzročene trgu, raven spremembe vrednosti finančnega instrumenta ali blagovne promptne pogodbe ali znesek prvotno uporabljenih sredstev velik, ali kadar manipulacijo stori oseba, ki je zaposlena v finančnem sektorju ali v nadzornem ali regulativnem organu oziroma v njem dela. |
| --- | --- |

(12)

V tej direktivi bi se morala tržna manipulacija šteti za resno v primerih, kadar je vpliv na celovitost trga; dejanski ali možni pridobljeni dobiček ali preprečeno izgubo, raven škode, povzročene trgu, raven spremembe vrednosti finančnega instrumenta ali blagovne promptne pogodbe ali znesek prvotno uporabljenih sredstev velik, ali kadar manipulacijo stori oseba, ki je zaposlena v finančnem sektorju ali v nadzornem ali regulativnem organu oziroma v njem dela.

| (13) | Zaradi negativnih učinkov poskusa trgovanja z notranjimi informacijami in poskusa tržne manipulacije na celovitost finančnih trgov in zaupanje vlagateljev v te trge se morajo te oblike ravnanja kaznovati kot kaznivo dejanje. |
| --- | --- |

(13)

Zaradi negativnih učinkov poskusa trgovanja z notranjimi informacijami in poskusa tržne manipulacije na celovitost finančnih trgov in zaupanje vlagateljev v te trge se morajo te oblike ravnanja kaznovati kot kaznivo dejanje.

| (14) | Ta direktiva bi morala države članice zavezati, da v svojem nacionalnem pravu določijo kazenske sankcije v zvezi s trgovanjem z notranjimi informacijami, tržno manipulacijo in protipravnim razkritjem notranjih informacij, za katere se uporablja ta direktiva. Ta direktiva ne bi smela ustvarjati nobenih obveznosti v zvezi z uporabo takšnih kazni ali kakršnega koli drugega razpoložljivega sistema kazenskega pregona v posameznih primerih. |
| --- | --- |

(14)

Ta direktiva bi morala države članice zavezati, da v svojem nacionalnem pravu določijo kazenske sankcije v zvezi s trgovanjem z notranjimi informacijami, tržno manipulacijo in protipravnim razkritjem notranjih informacij, za katere se uporablja ta direktiva. Ta direktiva ne bi smela ustvarjati nobenih obveznosti v zvezi z uporabo takšnih kazni ali kakršnega koli drugega razpoložljivega sistema kazenskega pregona v posameznih primerih.

| (15) | V skladu s to direktivo bi morale države članice tudi zagotoviti, da so kaznivi tudi pozivanje h kaznivim dejanjem ter pomoč pri takih dejanjih ali napeljevanje k takim dejanjem. |
| --- | --- |

(15)

V skladu s to direktivo bi morale države članice tudi zagotoviti, da so kaznivi tudi pozivanje h kaznivim dejanjem ter pomoč pri takih dejanjih ali napeljevanje k takim dejanjem.

| (16) | Da bi bile sankcije za kršitve iz te direktive učinkovite in odvračilne, bi bilo treba v njej opredeliti najkrajšo dolžino najvišje zaporne kazni. |
| --- | --- |

(16)

Da bi bile sankcije za kršitve iz te direktive učinkovite in odvračilne, bi bilo treba v njej opredeliti najkrajšo dolžino najvišje zaporne kazni.

| (17) | To direktivo bi bilo treba uporabljati ob upoštevanju pravnega okvira, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 596/2014 in z njo povezanimi izvedbenimi ukrepi. |
| --- | --- |

(17)

To direktivo bi bilo treba uporabljati ob upoštevanju pravnega okvira, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 596/2014 in z njo povezanimi izvedbenimi ukrepi.

| (18) | Za zagotovitev učinkovitega izvajanja evropske politike za zagotavljanje celovitosti finančnih trgov, ki je določena v Uredbi (EU) št. 596/2014, bi morale države članice razširiti odgovornost za kršitvena dejanja, določene v tej direktivi, na pravne osebe, in sicer z uvedbo učinkovitih, sorazmernih in odvračilnih kazenskih ali nekazenskih sankcij ali drugih ukrepov, kot so na primer tisti iz Uredbe (EU) št. 596/2014. Take sankcije ali drugi ukrepi lahko vključujejo objavo končne odločitve o sankcijah, vključno z identiteto odgovorne pravne osebe, pri čemer se upoštevajo temeljne pravice, načelo sorazmernosti in tveganje za stabilnost finančnih trgov in preiskave, ki so v teku. Države članice bi morale, kadar je to primerno in če nacionalno pravo določa kazensko odgovornost za pravne osebe, v skladu z nacionalnim pravom to kazensko odgovornost razširiti na kršitvena dejanja, določena v tej direktivi. Ta direktiva državam članicam ne bi smela preprečevati objave končnih odločitev o odgovornosti ali sankcijah. |
| --- | --- |

(18)

Za zagotovitev učinkovitega izvajanja evropske politike za zagotavljanje celovitosti finančnih trgov, ki je določena v Uredbi (EU) št. 596/2014, bi morale države članice razširiti odgovornost za kršitvena dejanja, določene v tej direktivi, na pravne osebe, in sicer z uvedbo učinkovitih, sorazmernih in odvračilnih kazenskih ali nekazenskih sankcij ali drugih ukrepov, kot so na primer tisti iz Uredbe (EU) št. 596/2014. Take sankcije ali drugi ukrepi lahko vključujejo objavo končne odločitve o sankcijah, vključno z identiteto odgovorne pravne osebe, pri čemer se upoštevajo temeljne pravice, načelo sorazmernosti in tveganje za stabilnost finančnih trgov in preiskave, ki so v teku. Države članice bi morale, kadar je to primerno in če nacionalno pravo določa kazensko odgovornost za pravne osebe, v skladu z nacionalnim pravom to kazensko odgovornost razširiti na kršitvena dejanja, določena v tej direktivi. Ta direktiva državam članicam ne bi smela preprečevati objave končnih odločitev o odgovornosti ali sankcijah.

| (19) | Države članice bi morale sprejeti potrebne ukrepe za zagotovitev, da bodo lahko organi kazenskega pregona, pravosodni organi in drugi pristojni organi, ki so odgovorni za preiskovanje ali preganjanje kršitvenih dejanj iz te direktive, uporabljali učinkovita preiskovalna orodja. V skladu, med drugim, z načelom sorazmernosti bi morala biti uporaba takih orodij v skladu z nacionalnim pravom sorazmerna z naravo in resnostjo preiskovanega kršitvenega dejanja. |
| --- | --- |

(19)

Države članice bi morale sprejeti potrebne ukrepe za zagotovitev, da bodo lahko organi kazenskega pregona, pravosodni organi in drugi pristojni organi, ki so odgovorni za preiskovanje ali preganjanje kršitvenih dejanj iz te direktive, uporabljali učinkovita preiskovalna orodja. V skladu, med drugim, z načelom sorazmernosti bi morala biti uporaba takih orodij v skladu z nacionalnim pravom sorazmerna z naravo in resnostjo preiskovanega kršitvenega dejanja.

| (20) | Ker ta direktiva določa minimalna pravila, lahko države članice sprejmejo ali ohranijo strožja pravila kazenskega prava v zvezi z zlorabo trga. |
| --- | --- |

(20)

Ker ta direktiva določa minimalna pravila, lahko države članice sprejmejo ali ohranijo strožja pravila kazenskega prava v zvezi z zlorabo trga.

| (21) | Države članice lahko na primer določijo, da je tržna manipulacija, kadar je storjena nepremišljeno ali iz hude malomarnosti, kaznivo dejanje. |
| --- | --- |

(21)

Države članice lahko na primer določijo, da je tržna manipulacija, kadar je storjena nepremišljeno ali iz hude malomarnosti, kaznivo dejanje.

| (22) | Na podlagi obveznosti iz te direktive določene kazni za fizične osebe in sankcije za pravne osebe države članice niso izvzete iz obveznosti, da v nacionalnem pravu določijo upravne kazni in druge ukrepe za kršitvena dejanja, določena v Uredbi (EU) št. 596/2014, razen če se države članice odločijo, da v skladu z Uredbo (EU) št. 596/2014 v svojem nacionalnem pravu določijo le kazenske sankcije za takšne kršitve. |
| --- | --- |

(22)

Na podlagi obveznosti iz te direktive določene kazni za fizične osebe in sankcije za pravne osebe države članice niso izvzete iz obveznosti, da v nacionalnem pravu določijo upravne kazni in druge ukrepe za kršitvena dejanja, določena v Uredbi (EU) št. 596/2014, razen če se države članice odločijo, da v skladu z Uredbo (EU) št. 596/2014 v svojem nacionalnem pravu določijo le kazenske sankcije za takšne kršitve.

| (23) | Področje uporabe te direktive je opredeljeno tako, da dopolnjuje in zagotavlja učinkovito izvajanje Uredbe (EU) št. 596/2014. Medtem ko bi bilo treba kršitvena dejanja kaznovati na podlagi te direktive, kadar so storjena namerno vsaj v resnih primerih, sankcije za kršitve Uredbe (EU) št. 596/2014 ne določajo, da je treba dokazati namero ali da morajo biti opredeljena kot resna. Države članice bi morale pri uporabi nacionalnega prava za prenos te direktive zagotoviti, da uvedba kazenskih sankcij za kršitvena dejanja v skladu s to direktivo in upravnih kazni v skladu z Uredbo (EU) št. 596/2014 ne vodi v kršenje načela ne bis in idem. |
| --- | --- |

(23)

Področje uporabe te direktive je opredeljeno tako, da dopolnjuje in zagotavlja učinkovito izvajanje Uredbe (EU) št. 596/2014. Medtem ko bi bilo treba kršitvena dejanja kaznovati na podlagi te direktive, kadar so storjena namerno vsaj v resnih primerih, sankcije za kršitve Uredbe (EU) št. 596/2014 ne določajo, da je treba dokazati namero ali da morajo biti opredeljena kot resna. Države članice bi morale pri uporabi nacionalnega prava za prenos te direktive zagotoviti, da uvedba kazenskih sankcij za kršitvena dejanja v skladu s to direktivo in upravnih kazni v skladu z Uredbo (EU) št. 596/2014 ne vodi v kršenje načela ne bis in idem.

| (24) | Brez poseganja v splošna pravila nacionalnega kazenskega prava o uporabi in izvrševanju izrekov kazni v skladu z dejanskimi okoliščinami v vsakem posameznem primeru bi morala biti uvedba sankcij sorazmerna, pri čemer se upošteva ustvarjeni dobiček ali preprečene izgube odgovornih oseb, pa tudi škodo, ki je posledica kršitvenega dejanja za druge osebe in po potrebi delovanju trgov ali širšemu gospodarstvu. |
| --- | --- |

(24)

Brez poseganja v splošna pravila nacionalnega kazenskega prava o uporabi in izvrševanju izrekov kazni v skladu z dejanskimi okoliščinami v vsakem posameznem primeru bi morala biti uvedba sankcij sorazmerna, pri čemer se upošteva ustvarjeni dobiček ali preprečene izgube odgovornih oseb, pa tudi škodo, ki je posledica kršitvenega dejanja za druge osebe in po potrebi delovanju trgov ali širšemu gospodarstvu.

| (25) | Ker cilja te direktive, in sicer zagotoviti razpoložljivost kazenskih sankcij vsaj za hudo zlorabo trga v Uniji, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov te direktive lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji (PEU). V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(25)

Ker cilja te direktive, in sicer zagotoviti razpoložljivost kazenskih sankcij vsaj za hudo zlorabo trga v Uniji, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov te direktive lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji (PEU). V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

| (26) | Krepitev čezmejnih dejavnosti zahteva učinkovito in uspešno sodelovanje med nacionalnimi organi, ki so pristojni za preiskovanje in pregon kršitvenih dejanj v zvezi z zlorabo trga. Organizacija in pristojnosti teh nacionalnih organov v različnih državah članicah ne bi smeli ovirati njihovega sodelovanja. |
| --- | --- |

(26)

Krepitev čezmejnih dejavnosti zahteva učinkovito in uspešno sodelovanje med nacionalnimi organi, ki so pristojni za preiskovanje in pregon kršitvenih dejanj v zvezi z zlorabo trga. Organizacija in pristojnosti teh nacionalnih organov v različnih državah članicah ne bi smeli ovirati njihovega sodelovanja.

| (27) | Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina), kakor so priznani v PEU. Zlasti bi bilo treba pri njeni uporabi ustrezno upoštevati pravico do varstva osebnih podatkov (člen 8), svobodo izražanja in obveščanja (člen 11), svobodo gospodarske pobude (člen 16), pravico do učinkovitega pravnega sredstva in nepristranskega sodišča (člen 47), domnevo nedolžnosti in pravico do obrambe (člen 48), načeli zakonitosti in sorazmernosti kaznivih dejanj in kazni (člen 49) ter pravico, da se za isto kaznivo dejanje kazensko ne preganja ali kaznuje dvakrat (člen 50). |
| --- | --- |

(27)

Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina), kakor so priznani v PEU. Zlasti bi bilo treba pri njeni uporabi ustrezno upoštevati pravico do varstva osebnih podatkov (člen 8), svobodo izražanja in obveščanja (člen 11), svobodo gospodarske pobude (člen 16), pravico do učinkovitega pravnega sredstva in nepristranskega sodišča (člen 47), domnevo nedolžnosti in pravico do obrambe (člen 48), načeli zakonitosti in sorazmernosti kaznivih dejanj in kazni (člen 49) ter pravico, da se za isto kaznivo dejanje kazensko ne preganja ali kaznuje dvakrat (člen 50).

| (28) | Države članice bi morale pri izvajanju te direktive zagotoviti procesne pravice osumljencev ali obtožencev v kazenskem postopku. Njihove obveznosti v skladu s to direktivo ne posegajo v njihove obveznosti na podlagi prava Unije o procesnih pravicah v kazenskih postopkih. V tej direktivi ni ničesar, s čimer bi se omejilo svobodo tiska ali svobodo izražanja v medijih, kolikor sta ti zajamčeni v Uniji in državah članicah, zlasti v skladu s členom 11 Listine in drugimi ustreznimi predpisi. To bi bilo treba poudariti zlasti kar zadeva razkritje notranjih informacij v skladu z določbami v tej direktivi o takem razkritju. |
| --- | --- |

(28)

Države članice bi morale pri izvajanju te direktive zagotoviti procesne pravice osumljencev ali obtožencev v kazenskem postopku. Njihove obveznosti v skladu s to direktivo ne posegajo v njihove obveznosti na podlagi prava Unije o procesnih pravicah v kazenskih postopkih. V tej direktivi ni ničesar, s čimer bi se omejilo svobodo tiska ali svobodo izražanja v medijih, kolikor sta ti zajamčeni v Uniji in državah članicah, zlasti v skladu s členom 11 Listine in drugimi ustreznimi predpisi. To bi bilo treba poudariti zlasti kar zadeva razkritje notranjih informacij v skladu z določbami v tej direktivi o takem razkritju.

| (29) | Brez poseganja v člen 4 Protokola (št. 21)o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen k PEU in Pogodbi o delovanju Evropske unije (PDEU), Združeno kraljestvo ne sodeluje pri sprejetju te direktive, ki zato zanj ni zavezujoča in se v njem ne uporablja. |
| --- | --- |

(29)

Brez poseganja v člen 4 Protokola (št. 21)o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen k PEU in Pogodbi o delovanju Evropske unije (PDEU), Združeno kraljestvo ne sodeluje pri sprejetju te direktive, ki zato zanj ni zavezujoča in se v njem ne uporablja.

| (30) | V skladu s členi 1, 2, 3 in 4 Protokola (št. 21)o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen k PEU in PDEU, je Irska podala uradno obvestilo, da želi sodelovati pri sprejetju in uporabi te direktive. |
| --- | --- |

(30)

V skladu s členi 1, 2, 3 in 4 Protokola (št. 21)o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen k PEU in PDEU, je Irska podala uradno obvestilo, da želi sodelovati pri sprejetju in uporabi te direktive.

| (31) | V skladu s členoma 1 in 2 Protokola (št. 22)o stališču Danske, ki je priložen k PEU in PDEU, Danska ne sodeluje pri sprejetju te direktive, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. |
| --- | --- |

(31)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola (št. 22)o stališču Danske, ki je priložen k PEU in PDEU, Danska ne sodeluje pri sprejetju te direktive, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja.

| (32) | Evropski nadzornik za varstvo podatkov je podal mnenje 10. februarja 2012 (6) – |
| --- | --- |

(32)

Evropski nadzornik za varstvo podatkov je podal mnenje 10. februarja 2012 (6) –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Predmet urejanja in področje uporabe

1.   Ta direktiva določa minimalna pravila za kazenske sankcije za trgovanje z notranjimi informacijami, protipravno razkritje notranjih informacij in tržno manipulacijo, da se zagotovi celovitost finančnih trgov v Uniji ter poveča zaščita vlagateljev in zaupanje v te trge.

2.   Ta direktiva se uporablja za naslednje:

| (a) | finančne instrumente, ki so uvrščeni v trgovanje na reguliranem trgu ali za katere je bil vložen zahtevek za uvrstitev v trgovanje na reguliranem trgu; |
| --- | --- |

(a)

finančne instrumente, ki so uvrščeni v trgovanje na reguliranem trgu ali za katere je bil vložen zahtevek za uvrstitev v trgovanje na reguliranem trgu;

| (b) | finančne instrumente, s katerimi se trguje v okviru večstranskega sistema trgovanja (MTF), ki so uvrščeni v trgovanje v okviru MTF ali za katere je bil vložen zahtevek za uvrstitev trgovanje v okviru MTF; |
| --- | --- |

(b)

finančne instrumente, s katerimi se trguje v okviru večstranskega sistema trgovanja (MTF), ki so uvrščeni v trgovanje v okviru MTF ali za katere je bil vložen zahtevek za uvrstitev trgovanje v okviru MTF;

| (c) | finančne instrumente, s katerimi se trguje v okviru organiziranega sistema trgovanja (OTF); |
| --- | --- |

(c)

finančne instrumente, s katerimi se trguje v okviru organiziranega sistema trgovanja (OTF);

| (d) | finančne instrumente, ki niso zajeti v točki (a), (b) ali (c), katerih cena ali vrednost je odvisna od cene ali vrednosti finančnih instrumentov iz teh točk ali vpliva nanjo in ki vključujejo posle kreditnih zamenjav ali pogodbe za razliko, vendar niso omejeni nanje. |
| --- | --- |

(d)

finančne instrumente, ki niso zajeti v točki (a), (b) ali (c), katerih cena ali vrednost je odvisna od cene ali vrednosti finančnih instrumentov iz teh točk ali vpliva nanjo in ki vključujejo posle kreditnih zamenjav ali pogodbe za razliko, vendar niso omejeni nanje.

Ta direktiva se uporablja tudi za ravnanja ali posle, vključno s ponudbami, v zvezi z licitiranjem na dražbenem sistemu, ki je potrjen kot regulirani trg pravic do emisije ali drugih finančnih produktov na dražbi, na podlagi teh pravic, vključno kadar finančni produkti na dražbi niso finančni instrumenti, v skladu z Uredbo Komisije (EU) št. 1031/2010 (7). Brez poseganja v katero koli od posebnih določb v zvezi s ponudbami, predloženimi v okviru dražbe, se vse določbe iz te direktive, ki se nanašajo na naročila za trgovanje, uporabljajo za tovrstne ponudbe.

3.   Ta direktiva se ne uporablja za:

| (a) | trgovanje z lastnimi delnicami v programih ponovnega odkupa, kadar se tako trgovanje izvaja v skladu s členom 5(1), (2) in (3) Uredbe (EU) št. 596/2014; |
| --- | --- |

(a)

trgovanje z lastnimi delnicami v programih ponovnega odkupa, kadar se tako trgovanje izvaja v skladu s členom 5(1), (2) in (3) Uredbe (EU) št. 596/2014;

| (b) | trgovanje z vrednostnimi papirji ali povezanimi instrumenti iz točk (a) in (b) člena 3(2) Uredbe (EU) št. 596/2014 za stabilizacijo vrednostnih papirjev, kadar se tako trgovanje izvaja v skladu s členom 5(4) in (5) navedene uredbe; |
| --- | --- |

(b)

trgovanje z vrednostnimi papirji ali povezanimi instrumenti iz točk (a) in (b) člena 3(2) Uredbe (EU) št. 596/2014 za stabilizacijo vrednostnih papirjev, kadar se tako trgovanje izvaja v skladu s členom 5(4) in (5) navedene uredbe;

| (c) | posle, naročila ali ravnanja, ki so bila izvedena v okviru monetarne politike, politike v zvezi z menjalnim tečajem ali politike upravljanja javnega dolga v skladu s členom 6(1) Uredbe (EU) št. 596/2014, posle, naročila ali ravnanja, ki so bila izvedena v skladu s členom 6(2) navedene uredbe, ali dejavnosti v okviru podnebne politike Unije v skladu s členom 6(3) navedene uredbe ali dejavnosti v okviru skupne kmetijske politike Unije ali skupne ribiške politike Unije v skladu s členom 6(4) navedene uredbe. |
| --- | --- |

(c)

posle, naročila ali ravnanja, ki so bila izvedena v okviru monetarne politike, politike v zvezi z menjalnim tečajem ali politike upravljanja javnega dolga v skladu s členom 6(1) Uredbe (EU) št. 596/2014, posle, naročila ali ravnanja, ki so bila izvedena v skladu s členom 6(2) navedene uredbe, ali dejavnosti v okviru podnebne politike Unije v skladu s členom 6(3) navedene uredbe ali dejavnosti v okviru skupne kmetijske politike Unije ali skupne ribiške politike Unije v skladu s členom 6(4) navedene uredbe.

4.   Člen 5 se uporablja tudi za:

| (a) | blagovne promptne pogodbe, ki niso energetski proizvodi na debelo, kadar posel, naročilo ali ravnanje vpliva na ceno ali vrednost finančnega instrumenta iz odstavka 2 tega člena; |
| --- | --- |

(a)

blagovne promptne pogodbe, ki niso energetski proizvodi na debelo, kadar posel, naročilo ali ravnanje vpliva na ceno ali vrednost finančnega instrumenta iz odstavka 2 tega člena;

| (b) | vrste finančnih instrumentov, vključno s pogodbami na izvedene finančne instrumente ali izvedenimi finančnimi instrumenti za prenos kreditnega tveganja, kadar posel, naročilo, ponudba ali ravnanje vpliva na ceno ali vrednost blagovne promptne pogodbe, če je cena ali vrednost odvisna od cene ali vrednosti teh finančnih instrumentov; |
| --- | --- |

(b)

vrste finančnih instrumentov, vključno s pogodbami na izvedene finančne instrumente ali izvedenimi finančnimi instrumenti za prenos kreditnega tveganja, kadar posel, naročilo, ponudba ali ravnanje vpliva na ceno ali vrednost blagovne promptne pogodbe, če je cena ali vrednost odvisna od cene ali vrednosti teh finančnih instrumentov;

| (c) | ravnanje v zvezi z referenčnimi merili. |
| --- | --- |

(c)

ravnanje v zvezi z referenčnimi merili.

5.   Ta direktiva se uporablja za vse posle, naročila ali ravnanje v zvezi z vsemi finančnimi instrumenti iz odstavkov 2 in 4, ne glede na to, ali taki posli, naročila ali ravnanje potekajo na mestu trgovanja.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| 1. | „finančni instrument“ pomeni finančni instrument, kakor je opredeljen v točki 15 člena 4(1) Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (8); |
| --- | --- |

1.

„finančni instrument“ pomeni finančni instrument, kakor je opredeljen v točki 15 člena 4(1) Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (8);

| 2. | „blagovna promptna pogodba“ pomeni blagovno promptno pogodbo, kakor je opredeljena v točki 15 člena 3(1) Uredbe (EU) št. 596/2014; |
| --- | --- |

2.

„blagovna promptna pogodba“ pomeni blagovno promptno pogodbo, kakor je opredeljena v točki 15 člena 3(1) Uredbe (EU) št. 596/2014;

| 3. | „program ponovnega odkupa“ pomeni trgovanje z lastnimi delnicami v skladu s členi 21 do 27 Direktive 2012/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta (9); |
| --- | --- |

3.

„program ponovnega odkupa“ pomeni trgovanje z lastnimi delnicami v skladu s členi 21 do 27 Direktive 2012/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta (9);

| 4. | „notranje informacije“ pomeni informacije v smislu člena 7(1) do (4) Uredbe (EU) št. 596/2014; |
| --- | --- |

4.

„notranje informacije“ pomeni informacije v smislu člena 7(1) do (4) Uredbe (EU) št. 596/2014;

| 5. | „pravica do emisije“ pomeni pravico do emisije, kakor je opisano v točki 11 oddelka C Priloge I k Direktivi 2014/65/EU; |
| --- | --- |

5.

„pravica do emisije“ pomeni pravico do emisije, kakor je opisano v točki 11 oddelka C Priloge I k Direktivi 2014/65/EU;

| 6. | „referenčno merilo“ pomeni referenčno merilo, kakor je opredeljeno v točki 29 člena 3(1) Uredbe (EU) št. 596/2014; |
| --- | --- |

6.

„referenčno merilo“ pomeni referenčno merilo, kakor je opredeljeno v točki 29 člena 3(1) Uredbe (EU) št. 596/2014;

| 7. | „sprejeta tržna praksa“ pomeni posebno tržno prakso, ki jo pristojni organ države članice sprejme v skladu s členom 13 Uredbe (EU) št. 596/2014; |
| --- | --- |

7.

„sprejeta tržna praksa“ pomeni posebno tržno prakso, ki jo pristojni organ države članice sprejme v skladu s členom 13 Uredbe (EU) št. 596/2014;

| 8. | „stabilizacija“ pomeni stabilizacijo, kakor je opredeljena v členu 3(2)(d) Uredbe (EU) št. 596/2014; |
| --- | --- |

8.

„stabilizacija“ pomeni stabilizacijo, kakor je opredeljena v členu 3(2)(d) Uredbe (EU) št. 596/2014;

| 9. | „regulirani trg“ pomeni regulirani trg, kakor je opredeljen v točki 21 člena 4(1) Direktive 2014/65/EU; |
| --- | --- |

9.

„regulirani trg“ pomeni regulirani trg, kakor je opredeljen v točki 21 člena 4(1) Direktive 2014/65/EU;

| 10. | „večstranski sistem trgovanja“ ali „MTF“ pomeni večstranski sistem trgovanja, kakor je opredeljen v točki (22) člena 4(1) Direktive 2014/65/EU; |
| --- | --- |

10.

„večstranski sistem trgovanja“ ali „MTF“ pomeni večstranski sistem trgovanja, kakor je opredeljen v točki (22) člena 4(1) Direktive 2014/65/EU;

| 11. | „organizirani sistem trgovanja“ ali „OTF“ pomeni organizirani sistem trgovanja, kakor je opredeljen v točki (23) člena 4(1) Direktive 2014/65/EU; |
| --- | --- |

11.

„organizirani sistem trgovanja“ ali „OTF“ pomeni organizirani sistem trgovanja, kakor je opredeljen v točki (23) člena 4(1) Direktive 2014/65/EU;

| 12. | „mesto trgovanja“ pomeni mesto trgovanja, kakor je opredeljeno v točki 24 člena 4(1) Direktive 2014/65/EU; |
| --- | --- |

12.

„mesto trgovanja“ pomeni mesto trgovanja, kakor je opredeljeno v točki 24 člena 4(1) Direktive 2014/65/EU;

| 13. | „veleprodajni energetski proizvod“ pomeni veleprodajni energetski proizvod, kakor je opredeljen v točki 4 člena 2 Uredbe (EU) št. 1227/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (10); |
| --- | --- |

13.

„veleprodajni energetski proizvod“ pomeni veleprodajni energetski proizvod, kakor je opredeljen v točki 4 člena 2 Uredbe (EU) št. 1227/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (10);

| 14. | „izdajatelj“ pomeni izdajatelja, kakor je opredeljen v točki 21 člena 3(1) Uredbe (EU) št. 596/2014; |
| --- | --- |

14.

„izdajatelj“ pomeni izdajatelja, kakor je opredeljen v točki 21 člena 3(1) Uredbe (EU) št. 596/2014;

Člen 3

Trgovanje z notranjimi informacijami, priporočanje ali napeljevanje druge osebe k sodelovanju pri trgovanju z notranjimi informacijami

1.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da se trgovanje z notranjimi informacijami, priporočanje ali napeljevanje druge osebe k sodelovanju v trgovanju z notranjimi informacijami iz odstavkov 2 do 8 štejejo za kazniva dejanja vsaj v hudih primerih in kadar so storjeni naklepno.

2.   V tej direktivi trgovanje z notranjimi informacijami pomeni, da oseba, ki ima notranje informacije, na podlagi uporabe teh informacij neposredno ali posredno za svoj račun ali za račun tretje osebe pridobi ali odtuji finančne instrumente, na katere se te informacije nanašajo.

3.   Ta člen se nanaša na katero koli osebo, ki ima notranje informacije zaradi tega, ker:

| (a) | je član upravnega, poslovodnega ali nadzornega organa izdajatelja ali udeleženca na trgu s pravicami do emisije; |
| --- | --- |

(a)

je član upravnega, poslovodnega ali nadzornega organa izdajatelja ali udeleženca na trgu s pravicami do emisije;

| (b) | ima delež v kapitalu izdajatelja ali udeleženca na trgu s pravicami do emisije; |
| --- | --- |

(b)

ima delež v kapitalu izdajatelja ali udeleženca na trgu s pravicami do emisije;

| (c) | ima dostop do informacij pri opravljanju redne službe, poklica ali dolžnosti, ali |
| --- | --- |

(c)

ima dostop do informacij pri opravljanju redne službe, poklica ali dolžnosti, ali

| (d) | je vpletena v kriminalne dejavnosti. |
| --- | --- |

(d)

je vpletena v kriminalne dejavnosti.

Ta člen se uporablja tudi za vsako osebo, ki je pridobila notranje informacije v okoliščinah, ki niso okoliščine iz prvega pododstavka, če ta oseba ve, da so to notranje informacije.

4.   Za trgovanje z notranjimi informacijami se šteje tudi uporaba notranjih informacij pri preklicu ali spremembi naročila v zvezi s finančnim instrumentom, na katerega se informacije nanašajo, če je bilo naročilo oddano, preden je zadevna oseba imela notranje informacije.

5.   Kar zadeva dražbe pravic do emisij ali drugih finančnih produktov na dražbi na podlagi teh pravic, pri čemer se te dražbe izvajajo v skladu z Uredbo (EU) št. 1031/2010, uporaba notranjih informacij iz odstavka 4 tega člena vključuje tudi predložitev, spremembo ali umik ponudbe osebe za njeno lastno korist ali v korist tretje osebe.

6.   V tej direktivi se šteje, da oseba priporoča ali napeljuje drugo osebo k trgovanju z notranjimi informacijami, če ima ta oseba notranje informacije in na podlagi teh informacij:

| (a) | na podlagi teh informacij priporoča ali napeljuje drugo osebo k pridobitvi ali odtujitvi finančnih instrumentov, na katere se te informacije nanašajo, ali |
| --- | --- |

(a)

na podlagi teh informacij priporoča ali napeljuje drugo osebo k pridobitvi ali odtujitvi finančnih instrumentov, na katere se te informacije nanašajo, ali

| (b) | na podlagi teh informacij priporoča ali napeljuje drugo osebo k preklicu ali spremembi naročila v zvezi s finančnim instrumentom, na katerega se te informacije nanašajo. |
| --- | --- |

(b)

na podlagi teh informacij priporoča ali napeljuje drugo osebo k preklicu ali spremembi naročila v zvezi s finančnim instrumentom, na katerega se te informacije nanašajo.

7.   Uporaba priporočil ali napeljevanja iz odstavka 6 pomenijo trgovanje z notranjimi informacijami, kadar oseba, ki uporabi priporočilo ali napeljevanje, ve, da ta temelji na notranjih informacijah.

8.   V tem členu se za osebo, ki ima ali je imela notranje informacije, samo po sebi ne šteje, da je ta oseba uporabila te informacije in trgovala z notranjimi informacijami na podlagi pridobitve ali odtujitve, kadar je njeno ravnanje zakonito v skladu s členom 9 Uredbe (EU) št. 596/2014.

Člen 4

Protipravno razkritje notranjih informacij

1.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da se protipravno razkritje notranjih informacij iz odstavkov 2 do 5 šteje za kaznivo dejanje vsaj v hudih primerih in kadar je storjeno naklepno.

2.   V tej direktivi gre za protipravno razkritje notranjih informacij, kadar ima oseba notranje informacije in te informacije razkrije kateri koli drugi osebi, razen kadar je razkritje del običajnega izpolnjevanja obveznosti v okviru službe, poklica ali dolžnosti, vključno kadar se razkritje šteje za analizo trga, izvedeno v skladu s členom 11(1) do (8) Uredbe (EU) št. 596/2014.

3.   Ta člen se uporablja za vsako osebo v primerih ali okoliščinah iz člena 3(3).

4.   V tej direktivi uporaba ali posredovanje priporočil ali napeljevanje iz člena 3(6) pomeni protipravno razkritje notranjih informacij v okviru tega člena, kadar oseba, ki uporabi ali posreduje priporočilo ali napeljuje, ve, da ta temelji na notranjih informacijah.

5.   Ta člen se uporablja v skladu z nujnostjo zaščite svobode tiska in svobode izražanja.

Člen 5

Tržna manipulacija

1.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da se tržna manipulacija iz odstavka 2 šteje za kaznivo dejanje vsaj v hudih primerih in kadar je storjena naklepno.

2.   V tej direktivi tržna manipulacija zajema naslednje dejavnosti:

| (a) | sklenitev posla, oddajo naročila za trgovanje ali katero koli drugo ravnanje, ki:






  (i) | daje napačne ali zavajajoče signale glede ponudbe finančnega instrumenta, povpraševanja po njem ali njegove cene ali ponudbe povezane blagovne promptne pogodbe, povpraševanja po njej ali njene cene, ali |
| --- | --- | --- |

(a)

sklenitev posla, oddajo naročila za trgovanje ali katero koli drugo ravnanje, ki:

(i)

daje napačne ali zavajajoče signale glede ponudbe finančnega instrumenta, povpraševanja po njem ali njegove cene ali ponudbe povezane blagovne promptne pogodbe, povpraševanja po njej ali njene cene, ali

| (ii) | zagotavlja nenormalno ali umetno raven cen enega ali več finančnih instrumentov ali povezanih blagovnih promptnih pogodb, |
| --- | --- |

(ii)

zagotavlja nenormalno ali umetno raven cen enega ali več finančnih instrumentov ali povezanih blagovnih promptnih pogodb,

razen če so razlogi osebe, ki je začela posle ali izdala naročila za trgovanje, za takšno ravnanje upravičeni ter so ti posli ali naročila za trgovanje skladni s sprejeto tržno prakso na zadevnem mestu trgovanja;

| (b) | sklenitev posla, oddajo naročila za trgovanje ali katero koli drugo dejavnost ali ravnanje, ki vpliva na ceno enega ali več finančnih instrumentov ali povezane blagovne promptne pogodbe, pri čemer se uporabljajo navidezna sredstva ali druge oblike zavajanja ali zvijače; |
| --- | --- |

(b)

sklenitev posla, oddajo naročila za trgovanje ali katero koli drugo dejavnost ali ravnanje, ki vpliva na ceno enega ali več finančnih instrumentov ali povezane blagovne promptne pogodbe, pri čemer se uporabljajo navidezna sredstva ali druge oblike zavajanja ali zvijače;

| (c) | razširjanje informacij prek medijev, vključno z internetom, ali s katerimi koli drugimi sredstvi, ki dajejo napačne ali zavajajoče signale glede ponudbe finančnega instrumenta ali povezane blagovne promptne pogodbe, povpraševanja po njiju ali njune cene oziroma ki zagotavljajo nenormalno ali umetno raven cene enega ali več finančnih instrumentov ali povezanih blagovnih promptnih pogodb, kadar te osebe s tem razširjanjem pridobijo korist ali dobiček zase ali za drugo osebo, ali |
| --- | --- |

(c)

razširjanje informacij prek medijev, vključno z internetom, ali s katerimi koli drugimi sredstvi, ki dajejo napačne ali zavajajoče signale glede ponudbe finančnega instrumenta ali povezane blagovne promptne pogodbe, povpraševanja po njiju ali njune cene oziroma ki zagotavljajo nenormalno ali umetno raven cene enega ali več finančnih instrumentov ali povezanih blagovnih promptnih pogodb, kadar te osebe s tem razširjanjem pridobijo korist ali dobiček zase ali za drugo osebo, ali

| (d) | posredovanje lažnih ali zavajajočih informacij ali zagotavljanje lažnih ali zavajajočih vhodnih podatkov ali katero koli ravnanje, s katerim se manipulira izračun referenčnega merila. |
| --- | --- |

(d)

posredovanje lažnih ali zavajajočih informacij ali zagotavljanje lažnih ali zavajajočih vhodnih podatkov ali katero koli ravnanje, s katerim se manipulira izračun referenčnega merila.

Člen 6

Pozivanje, pomoč in napeljevanje ter poskus

1.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da se pozivanje k dejanjem iz člena 3(2) do (5) ter členov 4 in 5 ter pomoč pri takih dejanjih ali napeljevanje k takim dejanjem kaznujejo kot kazniva dejanja.

2.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da se poskus storitve katerega koli kršitvenega dejanja iz členov 3(2) do (5) in (7) ter člena 5 kaznuje kot kaznivo dejanje.

3.   Člen 3(8) se smiselno uporablja.

Člen 7

Kazenske sankcije za fizične osebe

1.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da se kršitvena dejanja iz členov 3 do 6 kaznujejo z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kazenskimi sankcijami.

2.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da se kršitvena dejanja iz členov 3 in 5 kaznujejo z najvišjo zaporno kaznijo najmanj štirih let.

3.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da se kršitveno dejanje iz člena 4 kaznuje z najvišjo zaporno kaznijo najmanj dveh let.

Člen 8

Odgovornost pravnih oseb

1.   Države članice z ustreznimi ukrepi zagotovijo, da pravne osebe lahko odgovarjajo za kršitvena dejanja iz členov 3 do 6, ki jih je v njihovo korist storila katera koli oseba, bodisi samostojno ali kot del organa pravne osebe, ki ima vodilni položaj znotraj pravne osebe, na podlagi:

| (a) | pooblastila za zastopanje pravne osebe; |
| --- | --- |

(a)

pooblastila za zastopanje pravne osebe;

| (b) | pooblastila za odločanje v imenu pravne osebe, ali |
| --- | --- |

(b)

pooblastila za odločanje v imenu pravne osebe, ali

| (c) | pooblastila za opravljanje nadzora znotraj pravne osebe. |
| --- | --- |

(c)

pooblastila za opravljanje nadzora znotraj pravne osebe.

2.   Države članice sprejmejo tudi potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da so lahko pravne osebe odgovorne, če je lahko zaradi pomanjkljivega nadzora ali kontrole s strani osebe iz odstavka 1 oseba, ki je podrejena pravni osebi, storila kršitveno dejanje iz členov 3 do 6 v korist pravne osebe.

3.   Odgovornost pravnih oseb na podlagi odstavkov 1 in 2 ne izključuje kazenskih postopkov proti fizičnim osebam, ki so udeleženi kot storilci, napeljevalci ali sostorilci pri kršitvenih dejanjih iz členov 3 do 6.

Člen 9

Sankcije za pravne osebe

Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da se pravna oseba, ki je odgovorna na podlagi člena 8, kaznuje z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi sankcijami, ki vključujejo kazenske ali nekazenske denarne kazni in globe in ki lahko vključujejo druge sankcije, kot so:

| (a) | odvzem pravice do državnih ugodnosti ali pomoči; |
| --- | --- |

(a)

odvzem pravice do državnih ugodnosti ali pomoči;

| (b) | začasna ali stalna prepoved opravljanja poslovnih dejavnosti; |
| --- | --- |

(b)

začasna ali stalna prepoved opravljanja poslovnih dejavnosti;

| (c) | uvedba sodnega nadzora; |
| --- | --- |

(c)

uvedba sodnega nadzora;

| (d) | sodna likvidacija; |
| --- | --- |

(d)

sodna likvidacija;

| (e) | začasno ali trajno zaprtje poslovalnic, ki so bile uporabljene za storitev kršitvenega dejanja. |
| --- | --- |

(e)

začasno ali trajno zaprtje poslovalnic, ki so bile uporabljene za storitev kršitvenega dejanja.

Člen 10

Jurisdikcija

1.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi vzpostavijo svojo jurisdikcijo nad kršitvenimi dejanji iz členov 3 do 6, kadar je bilo kršitveno dejanje storjeno:

| (a) | v celoti ali deloma na njihovem ozemlju, ali |
| --- | --- |

(a)

v celoti ali deloma na njihovem ozemlju, ali

| (b) | s strani enega od njihovih državljanov, vsaj v primerih, kadar dejanje velja za kršitveno dejanje v državi članici, kjer je bilo storjeno. |
| --- | --- |

(b)

s strani enega od njihovih državljanov, vsaj v primerih, kadar dejanje velja za kršitveno dejanje v državi članici, kjer je bilo storjeno.

2.   Država članica obvesti Komisijo, kadar se odloči, da bo uveljavila nadaljnjo jurisdikcijo za kršitvena dejanja iz členov 3 do 6, storjena zunaj njenega ozemlja, kadar:

| (a) | ima storilec običajno prebivališče na njenem ozemlju, ali |
| --- | --- |

(a)

ima storilec običajno prebivališče na njenem ozemlju, ali

| (b) | je kršitveno dejanje storjeno v korist pravne osebe s sedežem na njenem ozemlju. |
| --- | --- |

(b)

je kršitveno dejanje storjeno v korist pravne osebe s sedežem na njenem ozemlju.

Člen 11

Usposabljanje

Brez poseganja v neodvisnost sodstva in v različne oblike organizacije pravosodja v Uniji države članice prosijo odgovorne za usposabljanje sodnikov, tožilcev, policije in zaposlenih v sodstvu, ter zaposlenih pristojnih organov, ki sodelujejo v kazenskih postopkih in preiskavah, da zagotovijo ustrezno usposabljanje v zvezi s cilji te direktive.

Člen 12

Poročilo

Komisija do 4. julija 2018 poroča Evropskemu parlamentu in Svetu o delovanju te direktive in o potrebi po njeni spremembi, če ta obstaja, vključno kar zadeva interpretacijo hudih primerov, kakor je navedeno v členu 3(1), členu 4(1) in členu 5(1), raven sankcij, ki jih določijo države članice, in obseg, v katerem se sprejmejo izbirni elementi, navedeni v tej direktivi.

Poročilu Komisije se po potrebi priloži zakonodajni predlog.

Člen 13

Prenos

1.   Države članice do 3. julija 2016 sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo. Komisiji takoj sporočijo besedila navedenih predpisov.

Navedene predpise uporabljajo od 3. julija 2016 s pridržkom začetka veljavnosti Uredbe (EU) št. 596/2014.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice sporočijo Komisiji besedilo temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 14

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 15

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice v skladu s Pogodbama.

V Strasbourgu, 16. aprila 2014

Za Evropski parlament

Predsednik

M. SCHULZ

Za Svet

Predsednik

D. KOURKOULAS

---

(1)  UL C 161, 7.6.2012, str. 3.

1

(2)  UL C 181, 21.6.2012, str. 64.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2014 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 14. aprila 2014.

3

(4)  Direktiva 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2003 o trgovanju z notranjimi informacijami in tržni manipulaciji (zloraba trga) (UL L 96, 12.4.2003, str. 16).

4

(5)  Uredba (EU) št. 596/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o zlorabi trga (uredba o zlorabi trga) ter razveljavitvi Direktive 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter direktiv Komisije 2003/124/ES, 2003/125/ES in 2004/72/ES (glej stran 1 tega Uradnega lista).

5

(6)  UL C 177, 20.6.2012, str. 1.

6

(7)  Uredba Komisije (EU) št. 1031/2010 z dne 12. novembra 2010 o časovnem načrtu, upravljanju in drugih vidikih dražbe pravic do emisije toplogrednih plinov na podlagi Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti (UL L 302, 18.11.2010, str. 1).

7

(8)  Direktiva 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov ter spremembi Direktive 2011/61/EU in Direktive 2002/92/ES (glej stran 349 tega Uradnega lista).

8

(9)  Direktiva 2012/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o uskladitvi zaščitnih ukrepov za varovanje interesov družbenikov in tretjih oseb, ki jih države članice zahtevajo od gospodarskih družb v pomenu drugega odstavka člena 54 Pogodbe o delovanju Evropske unije glede ustanavljanja delniških družb ter ohranjanja in spreminjanja njihovega kapitala, zato da se oblikujejo zaščitni ukrepi z enakim učinkom v vsej Skupnosti (UL L 315, 14.11.2012, str. 74).

9

(10)  Uredba (EU) št. 1227/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o celovitosti in preglednosti energetskega trga na debelo (UL L 326, 8.12.2011, str. 1).

10

---

| 12.6.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 173/190 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 173/190

---

DIREKTIVA 2014/59/EU EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 15. maja 2014

o vzpostavitvi okvira za sanacijo ter reševanje kreditnih institucij in investicijskih podjetij ter o spremembi Šeste direktive Sveta 82/891/EGS ter direktiv 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU in 2013/36/EU in uredb (EU) št. 1093/2010 ter (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (1),

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Med finančno krizo se je pokazalo, da na ravni Unije ni ustreznih instrumentov za učinkovito obravnavanje nestabilnih ali propadajočih kreditnih institucij in investicijskih družb (v nadaljnjem besedilu: institucije). Takšni instrumenti so potrebni predvsem za preprečevanje insolventnosti ali, kadar se ta pojavi, za zmanjšanje negativnih posledic z ohranitvijo sistemsko pomembnih funkcij zadevne institucije. Te težave so med krizo bistveno prispevale k temu, da so morale države članice reševati institucije z denarjem davkoplačevalcev. Cilj verodostojnega okvira za sanacijo in reševanje je v čim večji možni meri preprečiti potrebo po takšnem ukrepu. |
| --- | --- |

(1)

Med finančno krizo se je pokazalo, da na ravni Unije ni ustreznih instrumentov za učinkovito obravnavanje nestabilnih ali propadajočih kreditnih institucij in investicijskih družb (v nadaljnjem besedilu: institucije). Takšni instrumenti so potrebni predvsem za preprečevanje insolventnosti ali, kadar se ta pojavi, za zmanjšanje negativnih posledic z ohranitvijo sistemsko pomembnih funkcij zadevne institucije. Te težave so med krizo bistveno prispevale k temu, da so morale države članice reševati institucije z denarjem davkoplačevalcev. Cilj verodostojnega okvira za sanacijo in reševanje je v čim večji možni meri preprečiti potrebo po takšnem ukrepu.

| (2) | Obseg finančne krize je bil sistemski, saj je vplivala na dostop velikega števila dela kreditnih institucij do financiranja. Da se prepreči propad s katastrofalnimi posledicami za vse gospodarstvo, je treba v takšni krizi uvesti ukrepe, s katerimi bi poskušali zagotoviti dostop do financiranja pod enakimi pogoji za vse kreditne institucije, ki so sicer solventne. Tovrstni ukrepi vključujejo likvidnostno podporo iz centralnih bank in jamstev držav članic za vrednostne papirje, ki so jih izdale solventne kreditne institucije. |
| --- | --- |

(2)

Obseg finančne krize je bil sistemski, saj je vplivala na dostop velikega števila dela kreditnih institucij do financiranja. Da se prepreči propad s katastrofalnimi posledicami za vse gospodarstvo, je treba v takšni krizi uvesti ukrepe, s katerimi bi poskušali zagotoviti dostop do financiranja pod enakimi pogoji za vse kreditne institucije, ki so sicer solventne. Tovrstni ukrepi vključujejo likvidnostno podporo iz centralnih bank in jamstev držav članic za vrednostne papirje, ki so jih izdale solventne kreditne institucije.

| (3) | Finančni trgi Unije so zelo integrirani in medsebojno povezani, pri čemer veliko institucij velik del dejavnosti opravlja zunaj nacionalnih meja. Propad čezmejne institucije lahko vpliva na stabilnost finančnih trgov v različnih državah članicah, v katerih posluje. Če države članice ne uspejo obvladati propadajoče institucije in je rešiti tako, da uspešno preprečijo širšo sistemsko škodo, lahko to ogrozi zaupanje med državami članicami in verodostojnost notranjega trga na področju finančnih storitev. Zato je stabilnost finančnih trgov bistvena za vzpostavitev in delovanje notranjega trga. |
| --- | --- |

(3)

Finančni trgi Unije so zelo integrirani in medsebojno povezani, pri čemer veliko institucij velik del dejavnosti opravlja zunaj nacionalnih meja. Propad čezmejne institucije lahko vpliva na stabilnost finančnih trgov v različnih državah članicah, v katerih posluje. Če države članice ne uspejo obvladati propadajoče institucije in je rešiti tako, da uspešno preprečijo širšo sistemsko škodo, lahko to ogrozi zaupanje med državami članicami in verodostojnost notranjega trga na področju finančnih storitev. Zato je stabilnost finančnih trgov bistvena za vzpostavitev in delovanje notranjega trga.

| (4) | Postopki za reševanje institucij na ravni Unije zdaj niso harmonizirani. Nekatere države članice uporabljajo za institucije enake postopke kot za druga insolventna podjetja, pri čemer so bili v nekaterih primerih ti prilagojeni institucijam. Zakoni in drugi predpisi, ki urejajo insolventnost institucij v državah članicah, se vsebinsko in postopkovno zelo razlikujejo. Poleg tega se je med finančno krizo pokazalo, da splošni postopki zaradi insolventnosti za podjetja niso vedno primerni za institucije, ker ne zagotavljajo vedno hitrega posredovanja, nadaljnjega izvajanja kritičnih funkcij institucij in ohranitve finančne stabilnosti. |
| --- | --- |

(4)

Postopki za reševanje institucij na ravni Unije zdaj niso harmonizirani. Nekatere države članice uporabljajo za institucije enake postopke kot za druga insolventna podjetja, pri čemer so bili v nekaterih primerih ti prilagojeni institucijam. Zakoni in drugi predpisi, ki urejajo insolventnost institucij v državah članicah, se vsebinsko in postopkovno zelo razlikujejo. Poleg tega se je med finančno krizo pokazalo, da splošni postopki zaradi insolventnosti za podjetja niso vedno primerni za institucije, ker ne zagotavljajo vedno hitrega posredovanja, nadaljnjega izvajanja kritičnih funkcij institucij in ohranitve finančne stabilnosti.

| (5) | Zato je potrebna ureditev, s katero bodo organi imeli na voljo verodostojen nabor instrumentov za dovolj zgodnje in hitro posredovanje v nestabilni ali propadajoči instituciji, da se zagotovi kontinuiteta njenih kritičnih finančnih in gospodarskih funkcij, hkrati pa čim bolj zmanjša vpliv njenega propada na gospodarski in finančni sistem. Z ureditvijo bi bilo treba zagotoviti, da izgube najprej prevzamejo delničarji, za njimi pa upniki, pod pogojem, da noben upnik ne utrpi večjih izgub, kot bi jih imel, če bi prišlo do prenehanja institucije po običajnih insolvenčnih postopkih v skladu z načelom, da noben upnik ne sme biti na slabšem, iz te direktive. Nova pooblastila bi morala organom na primer omogočati neprekinjen dostop do vlog in plačilnih transakcij, po potrebi prodajo rentabilnih delov institucije ter pravično in predvidljivo porazdelitev izgub. Ti cilji bi morali prispevati k preprečevanju destabilizacije finančnih trgov in zmanjšanju stroškov za davkoplačevalce. |
| --- | --- |

(5)

Zato je potrebna ureditev, s katero bodo organi imeli na voljo verodostojen nabor instrumentov za dovolj zgodnje in hitro posredovanje v nestabilni ali propadajoči instituciji, da se zagotovi kontinuiteta njenih kritičnih finančnih in gospodarskih funkcij, hkrati pa čim bolj zmanjša vpliv njenega propada na gospodarski in finančni sistem. Z ureditvijo bi bilo treba zagotoviti, da izgube najprej prevzamejo delničarji, za njimi pa upniki, pod pogojem, da noben upnik ne utrpi večjih izgub, kot bi jih imel, če bi prišlo do prenehanja institucije po običajnih insolvenčnih postopkih v skladu z načelom, da noben upnik ne sme biti na slabšem, iz te direktive. Nova pooblastila bi morala organom na primer omogočati neprekinjen dostop do vlog in plačilnih transakcij, po potrebi prodajo rentabilnih delov institucije ter pravično in predvidljivo porazdelitev izgub. Ti cilji bi morali prispevati k preprečevanju destabilizacije finančnih trgov in zmanjšanju stroškov za davkoplačevalce.

| (6) | Pregled regulativnega okvira, zlasti povečanje kapitalskih in likvidnostnih rezerv ter boljši instrumenti za makrobonitetne politike, ki je v teku, bi moral zmanjšati verjetnost sistemskih kriz v prihodnosti ter povečati odpornost institucij proti gospodarskim napetostim, ki so lahko posledica sistemskih motenj ali dogodkov, značilnih za posamezno institucijo. Vendar takšnega regulativnega in nadzornega okvira, ki bi lahko tem institucijam preprečil, da bi še kdaj zašle v težave, ni mogoče oblikovati. Zato bi morale biti države članice pripravljene in imeti ustrezne instrumente za sanacijo in reševanje v razmerah, ki vključujejo tako sistemske krize kot propad posameznih institucij. Ti instrumenti bi morali vključevati mehanizme, ki organom omogočajo učinkovito obravnavo institucij, ki propadajo ali bodo verjetno propadle. |
| --- | --- |

(6)

Pregled regulativnega okvira, zlasti povečanje kapitalskih in likvidnostnih rezerv ter boljši instrumenti za makrobonitetne politike, ki je v teku, bi moral zmanjšati verjetnost sistemskih kriz v prihodnosti ter povečati odpornost institucij proti gospodarskim napetostim, ki so lahko posledica sistemskih motenj ali dogodkov, značilnih za posamezno institucijo. Vendar takšnega regulativnega in nadzornega okvira, ki bi lahko tem institucijam preprečil, da bi še kdaj zašle v težave, ni mogoče oblikovati. Zato bi morale biti države članice pripravljene in imeti ustrezne instrumente za sanacijo in reševanje v razmerah, ki vključujejo tako sistemske krize kot propad posameznih institucij. Ti instrumenti bi morali vključevati mehanizme, ki organom omogočajo učinkovito obravnavo institucij, ki propadajo ali bodo verjetno propadle.

| (7) | Izvajanje teh pooblastil in sprejeti ukrepi bi morali upoštevati okoliščine, ki pripeljejo do propada. Če se težava pojavi v posamezni instituciji in to ne vpliva na preostali finančni sistem, bi organi morali imeti možnost izvajati svoja pooblastila za reševanje brez bojazni, da se bodo negativni vplivi razširili. V občutljivem okolju pa bi bilo treba ravnati previdneje, da se prepreči destabilizacija finančnih trgov. |
| --- | --- |

(7)

Izvajanje teh pooblastil in sprejeti ukrepi bi morali upoštevati okoliščine, ki pripeljejo do propada. Če se težava pojavi v posamezni instituciji in to ne vpliva na preostali finančni sistem, bi organi morali imeti možnost izvajati svoja pooblastila za reševanje brez bojazni, da se bodo negativni vplivi razširili. V občutljivem okolju pa bi bilo treba ravnati previdneje, da se prepreči destabilizacija finančnih trgov.

| (8) | Reševanje institucije, pri katerem se ta ohrani kot delujoče podjetje, lahko v skrajni sili vključuje državne instrumente za finančno stabilizacijo, med drugim začasno javno lastništvo. Zato je nujno, da se pooblastila za reševanje in sheme financiranja za reševanje oblikujejo tako, da so davkoplačevalci upravičeni do vseh presežkov, ki lahko nastanejo s prestrukturiranjem institucije, ki po posegu organov spet okreva. Odgovornost in prevzemanje tveganja bi morala biti nagrajena. |
| --- | --- |

(8)

Reševanje institucije, pri katerem se ta ohrani kot delujoče podjetje, lahko v skrajni sili vključuje državne instrumente za finančno stabilizacijo, med drugim začasno javno lastništvo. Zato je nujno, da se pooblastila za reševanje in sheme financiranja za reševanje oblikujejo tako, da so davkoplačevalci upravičeni do vseh presežkov, ki lahko nastanejo s prestrukturiranjem institucije, ki po posegu organov spet okreva. Odgovornost in prevzemanje tveganja bi morala biti nagrajena.

| (9) | Nekatere države članice so že sprejele zakonodajne spremembe, s katerimi so uvedle mehanizme za reševanje propadajočih institucij; druge pa so izrazile namero za uvedbo takšnih mehanizmov, če ne bodo sprejeti na ravni Unije. Odsotnost skupnih pogojev, pooblastil in postopkov za reševanje institucij, verjetno predstavlja oviro za nemoteno delovanje notranjega trga in oteženo sodelovanje med nacionalnimi organi pri obravnavanju propadajočih čezmejnih skupin institucij. To velja zlasti takrat, ko organi zaradi različnih pristopov nimajo enake stopnje obvladovanja ali enake zmožnosti za reševanje institucij. Takšne razlike v shemah za reševanje lahko različno vplivajo na stroške financiranja institucij v posameznih državah članicah in lahko izkrivljajo konkurenco med institucijami. Učinkovite sheme za reševanje so potrebne v vseh državah članicah za zagotovitev, da institucije pri uveljavljanju pravic do ustanavljanja, povezanih z notranjim trgom, niso omejene zaradi finančne zmogljivosti nadrejene države članice za obvladovanje njihovega propada. |
| --- | --- |

(9)

Nekatere države članice so že sprejele zakonodajne spremembe, s katerimi so uvedle mehanizme za reševanje propadajočih institucij; druge pa so izrazile namero za uvedbo takšnih mehanizmov, če ne bodo sprejeti na ravni Unije. Odsotnost skupnih pogojev, pooblastil in postopkov za reševanje institucij, verjetno predstavlja oviro za nemoteno delovanje notranjega trga in oteženo sodelovanje med nacionalnimi organi pri obravnavanju propadajočih čezmejnih skupin institucij. To velja zlasti takrat, ko organi zaradi različnih pristopov nimajo enake stopnje obvladovanja ali enake zmožnosti za reševanje institucij. Takšne razlike v shemah za reševanje lahko različno vplivajo na stroške financiranja institucij v posameznih državah članicah in lahko izkrivljajo konkurenco med institucijami. Učinkovite sheme za reševanje so potrebne v vseh državah članicah za zagotovitev, da institucije pri uveljavljanju pravic do ustanavljanja, povezanih z notranjim trgom, niso omejene zaradi finančne zmogljivosti nadrejene države članice za obvladovanje njihovega propada.

| (10) | Te ovire bi bilo treba odpraviti in sprejeti pravila za zagotovitev spoštovanja določb, ki urejajo delovanje notranjega trga. Zato bi morala za pravila, ki urejajo reševanje institucij, veljati splošna minimalna harmonizacijska pravila. |
| --- | --- |

(10)

Te ovire bi bilo treba odpraviti in sprejeti pravila za zagotovitev spoštovanja določb, ki urejajo delovanje notranjega trga. Zato bi morala za pravila, ki urejajo reševanje institucij, veljati splošna minimalna harmonizacijska pravila.

| (11) | Za zagotovitev skladnosti z veljavno zakonodajo Unije na področju finančnih storitev in čim večje finančne stabilnosti različnih institucij bi se morala ureditev za reševanje uporabljati za institucije, za katere veljajo bonitetne zahteve iz Uredbe (EU) 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4) ter Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (5). Ureditev bi se morala uporabljati tudi za finančne holdinge, mešane finančne holdinge, določene z Direktivo 2002/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6), holdinge z mešanimi dejavnostmi in finančne institucije, kadar so finančne institucije podrejene družbe institucije ali finančnega holdinga, mešanega finančnega holdinga ali mešanega poslovnega holdinga, ki jih zajema nadzor nadrejene družbe na konsolidirani podlagi. Kriza je pokazala, da lahko insolventnost subjekta v skupini hitro vpliva na solventnost celotne skupine in ima torej lahko celo lastne sistemske posledice. Zato bi morali organi imeti učinkovita sredstva za ukrepanje v zvezi s temi subjekti, da preprečijo širjenje negativnega vpliva in pripravijo usklajeno shemo reševanja za skupino kot celoto, ker lahko insolventnost subjekta v skupini hitro vpliva na solventnost celotne skupine. |
| --- | --- |

(11)

Za zagotovitev skladnosti z veljavno zakonodajo Unije na področju finančnih storitev in čim večje finančne stabilnosti različnih institucij bi se morala ureditev za reševanje uporabljati za institucije, za katere veljajo bonitetne zahteve iz Uredbe (EU) 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4) ter Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (5). Ureditev bi se morala uporabljati tudi za finančne holdinge, mešane finančne holdinge, določene z Direktivo 2002/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6), holdinge z mešanimi dejavnostmi in finančne institucije, kadar so finančne institucije podrejene družbe institucije ali finančnega holdinga, mešanega finančnega holdinga ali mešanega poslovnega holdinga, ki jih zajema nadzor nadrejene družbe na konsolidirani podlagi. Kriza je pokazala, da lahko insolventnost subjekta v skupini hitro vpliva na solventnost celotne skupine in ima torej lahko celo lastne sistemske posledice. Zato bi morali organi imeti učinkovita sredstva za ukrepanje v zvezi s temi subjekti, da preprečijo širjenje negativnega vpliva in pripravijo usklajeno shemo reševanja za skupino kot celoto, ker lahko insolventnost subjekta v skupini hitro vpliva na solventnost celotne skupine.

| (12) | Da bi zagotovili usklajenost v regulativnem okviru, bi lahko centralne nasprotne stranke, kot so opredeljene v Uredbi (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (7), in centralne depotne družbe, opredeljene v prihodnji uredbi Evropskega parlamenta in Sveta o izboljšanju ureditve poravnav vrednostnih papirjev v Evropski uniji in o centralnih depotnih družbah (CDD), zajemala ločena zakonodajna pobuda, ki bi vzpostavila okvir za sanacijo in reševanje za te subjekte. |
| --- | --- |

(12)

Da bi zagotovili usklajenost v regulativnem okviru, bi lahko centralne nasprotne stranke, kot so opredeljene v Uredbi (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (7), in centralne depotne družbe, opredeljene v prihodnji uredbi Evropskega parlamenta in Sveta o izboljšanju ureditve poravnav vrednostnih papirjev v Evropski uniji in o centralnih depotnih družbah (CDD), zajemala ločena zakonodajna pobuda, ki bi vzpostavila okvir za sanacijo in reševanje za te subjekte.

| (13) | Uporaba instrumentov in pooblastil za reševanje, določenih v tej direktivi, lahko poseže v pravice delničarjev in upnikov. Na premoženjska upravičenja delničarjev bo vplivalo zlasti pooblastilo organov, da lahko brez soglasja delničarjev na zasebnega kupca prenesejo delnice, del sredstev institucije ali vsa njena sredstva. Poleg tega lahko njihovo pooblastilo za odločanje, katere obveznosti se prenesejo iz propadajoče institucije, na podlagi ciljev zagotavljanja kontinuitete storitev in preprečevanja negativnih učinkov na finančno stabilnost vplivajo na enako obravnavo upnikov. Temu ustrezno bi se morali ukrepi za reševanje sprejeti le, če je to potrebno zaradi javnega interesa, vsako poseganje v pravice delničarjev in upnikov, ki je posledica ukrepov za reševanje, pa bi moralo biti skladno z Listino o temeljnih pravicah Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Listina). Zlasti če se upniki istega razreda v okviru ukrepov za reševanje obravnavajo različno, bi morale biti takšne razlike utemeljene z javnim interesom in sorazmerne z obravnavanimi tveganji ter ne bi smele biti niti neposredno niti posredno diskriminatorne na podlagi državljanstva. |
| --- | --- |

(13)

Uporaba instrumentov in pooblastil za reševanje, določenih v tej direktivi, lahko poseže v pravice delničarjev in upnikov. Na premoženjska upravičenja delničarjev bo vplivalo zlasti pooblastilo organov, da lahko brez soglasja delničarjev na zasebnega kupca prenesejo delnice, del sredstev institucije ali vsa njena sredstva. Poleg tega lahko njihovo pooblastilo za odločanje, katere obveznosti se prenesejo iz propadajoče institucije, na podlagi ciljev zagotavljanja kontinuitete storitev in preprečevanja negativnih učinkov na finančno stabilnost vplivajo na enako obravnavo upnikov. Temu ustrezno bi se morali ukrepi za reševanje sprejeti le, če je to potrebno zaradi javnega interesa, vsako poseganje v pravice delničarjev in upnikov, ki je posledica ukrepov za reševanje, pa bi moralo biti skladno z Listino o temeljnih pravicah Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Listina). Zlasti če se upniki istega razreda v okviru ukrepov za reševanje obravnavajo različno, bi morale biti takšne razlike utemeljene z javnim interesom in sorazmerne z obravnavanimi tveganji ter ne bi smele biti niti neposredno niti posredno diskriminatorne na podlagi državljanstva.

| (14) | Organi bi morali upoštevati naravo poslovanja, delniško strukturo, pravno obliko, profil tveganja, velikost, pravni status in povezanost institucije z drugimi institucijami ali finančnim sistemom na splošno, obseg in zapletenost njenih dejavnosti, ali gre za člana institucionalne sheme za zaščito vlog ali drugega sistema vzajemne solidarnost, ali opravlja investicijske storitve ali dejavnosti in ali je verjetno, da bi njen propad in posledično prenehanje v okviru običajnega insolvenčnega postopka pomembno negativno vplivala na finančne trge in druge institucije, na pogoje financiranja ali na širše gospodarstvo v načrtih sanacije in reševanja ter pri uporabi različnih pristojnosti in instrumentov, ki jih imajo na voljo, s čimer zagotovijo, da se režim uporablja na ustrezen in sorazmeren način in da je upravno breme, povezano z obveznostjo priprave načrtov sanacije in reševanja, čim manjše. Ker vsebina in informacije, določene v tej direktivi in v njeni prilogi, vzpostavljajo minimalne standarde za institucije, ki so očitno sistemsko pomembne, lahko organi uporabijo drugačne ali znatno nižje zahteve za načrtovanje sanacije in reševanja ter informacije v zvezi s tem, ki so prilagojene posamezni instituciji, posodobitve pa lahko zahtevajo manj kot enkrat letno. Za majhno institucijo z majhno povezanostjo, ki ni zelo zapletena, bi obseg načrta sanacije lahko bil manjši in bi vključeval le nekatere osnovne informacije o njegovi strukturi, sprožilnih dejavnikov za ukrepe sanacije in možnih rešitev za sanacijo. Obseg načrta reševanja bi lahko bil manjši, če bi institucija lahko postala insolventna. Ureditev bi se morala uporabljati tako, da ne bi ogrožala stabilnosti finančnih trgov. Zlasti v primerih, za katere so značilne obsežnejše težave ali celo dvomi o odpornosti številnih institucij, je nujno, da organi upoštevajo tveganje širjenja vpliva ukrepov, sprejetih v zvezi z vsako posamezno institucijo. |
| --- | --- |

(14)

Organi bi morali upoštevati naravo poslovanja, delniško strukturo, pravno obliko, profil tveganja, velikost, pravni status in povezanost institucije z drugimi institucijami ali finančnim sistemom na splošno, obseg in zapletenost njenih dejavnosti, ali gre za člana institucionalne sheme za zaščito vlog ali drugega sistema vzajemne solidarnost, ali opravlja investicijske storitve ali dejavnosti in ali je verjetno, da bi njen propad in posledično prenehanje v okviru običajnega insolvenčnega postopka pomembno negativno vplivala na finančne trge in druge institucije, na pogoje financiranja ali na širše gospodarstvo v načrtih sanacije in reševanja ter pri uporabi različnih pristojnosti in instrumentov, ki jih imajo na voljo, s čimer zagotovijo, da se režim uporablja na ustrezen in sorazmeren način in da je upravno breme, povezano z obveznostjo priprave načrtov sanacije in reševanja, čim manjše. Ker vsebina in informacije, določene v tej direktivi in v njeni prilogi, vzpostavljajo minimalne standarde za institucije, ki so očitno sistemsko pomembne, lahko organi uporabijo drugačne ali znatno nižje zahteve za načrtovanje sanacije in reševanja ter informacije v zvezi s tem, ki so prilagojene posamezni instituciji, posodobitve pa lahko zahtevajo manj kot enkrat letno. Za majhno institucijo z majhno povezanostjo, ki ni zelo zapletena, bi obseg načrta sanacije lahko bil manjši in bi vključeval le nekatere osnovne informacije o njegovi strukturi, sprožilnih dejavnikov za ukrepe sanacije in možnih rešitev za sanacijo. Obseg načrta reševanja bi lahko bil manjši, če bi institucija lahko postala insolventna. Ureditev bi se morala uporabljati tako, da ne bi ogrožala stabilnosti finančnih trgov. Zlasti v primerih, za katere so značilne obsežnejše težave ali celo dvomi o odpornosti številnih institucij, je nujno, da organi upoštevajo tveganje širjenja vpliva ukrepov, sprejetih v zvezi z vsako posamezno institucijo.

| (15) | Države članice bi morale za zagotovitev potrebne hitrosti ukrepanja in neodvisnosti od gospodarskih udeležencev ter za preprečitev nasprotij interesov imenovati javne upravne organe ali organe s pooblastili na področju javnega upravljanja, ki opravljajo funkcije in naloge, povezane z reševanjem v skladu s to direktivo. Države članice bi morale zagotoviti, da so navedenim organom za reševanje dodeljena ustrezna sredstva. Imenovanje javnih organov ne bi smelo izključevati prenosa pooblastil pod odgovornostjo organa za reševanje. Vendar ni treba predpisati, katera vrsta organa ali organov bi morale države članice imenovati za organ za reševanje. Čeprav bi z uskladitvijo tega vidika morda olajšali usklajevanje, bi to pomenilo znaten poseg v ustavne in upravne sisteme držav članic. Ustrezno stopnjo usklajevanja je možno doseči tudi z zahtevo, ki manj posega v sisteme držav članic: vsi nacionalni organi, ki sodelujejo pri reševanju institucij, bi morali biti zastopani v kolegijih za reševanje, v katerih se izvaja usklajevanje na čezmejni ali evropski ravni. Zato bi bilo treba državam članicam omogočiti, da prosto izberejo organe, ki bodo pristojni za uporabo instrumentov za reševanje in izvajanje pooblastil iz te direktive. Če država članica določi organ, odgovoren za bonitetni nadzor institucij, (v nadaljnjem besedilu: pristojni organ) kot organ za reševanje, bi bilo za ločevanje nadzorne funkcije in funkcije reševanja treba vzpostaviti ustrezne strukturne ureditve. S tem ločevanjem se ne bi smelo preprečiti, da so informacije, ki so na voljo v okviru izvajanja nadzornih nalog, dostopne tudi v okviru izvajanja nalog reševanja. |
| --- | --- |

(15)

Države članice bi morale za zagotovitev potrebne hitrosti ukrepanja in neodvisnosti od gospodarskih udeležencev ter za preprečitev nasprotij interesov imenovati javne upravne organe ali organe s pooblastili na področju javnega upravljanja, ki opravljajo funkcije in naloge, povezane z reševanjem v skladu s to direktivo. Države članice bi morale zagotoviti, da so navedenim organom za reševanje dodeljena ustrezna sredstva. Imenovanje javnih organov ne bi smelo izključevati prenosa pooblastil pod odgovornostjo organa za reševanje. Vendar ni treba predpisati, katera vrsta organa ali organov bi morale države članice imenovati za organ za reševanje. Čeprav bi z uskladitvijo tega vidika morda olajšali usklajevanje, bi to pomenilo znaten poseg v ustavne in upravne sisteme držav članic. Ustrezno stopnjo usklajevanja je možno doseči tudi z zahtevo, ki manj posega v sisteme držav članic: vsi nacionalni organi, ki sodelujejo pri reševanju institucij, bi morali biti zastopani v kolegijih za reševanje, v katerih se izvaja usklajevanje na čezmejni ali evropski ravni. Zato bi bilo treba državam članicam omogočiti, da prosto izberejo organe, ki bodo pristojni za uporabo instrumentov za reševanje in izvajanje pooblastil iz te direktive. Če država članica določi organ, odgovoren za bonitetni nadzor institucij, (v nadaljnjem besedilu: pristojni organ) kot organ za reševanje, bi bilo za ločevanje nadzorne funkcije in funkcije reševanja treba vzpostaviti ustrezne strukturne ureditve. S tem ločevanjem se ne bi smelo preprečiti, da so informacije, ki so na voljo v okviru izvajanja nadzornih nalog, dostopne tudi v okviru izvajanja nalog reševanja.

| (16) | Glede na posledice, ki jih lahko ima propad institucije na finančni sistem in gospodarstvo države članice, in glede na možno potrebo po uporabi javnih sredstev za reševanje krize bi morala finančna ministrstva ali druga ustrezna ministrstva v državah članicah dovolj zgodaj tesno sodelovati v postopku kriznega upravljanja in reševanja krize. |
| --- | --- |

(16)

Glede na posledice, ki jih lahko ima propad institucije na finančni sistem in gospodarstvo države članice, in glede na možno potrebo po uporabi javnih sredstev za reševanje krize bi morala finančna ministrstva ali druga ustrezna ministrstva v državah članicah dovolj zgodaj tesno sodelovati v postopku kriznega upravljanja in reševanja krize.

| (17) | Učinkovito reševanje institucij ali skupin, ki delujejo v Uniji, zahteva sodelovanje med pristojnimi organi in organi za reševanje znotraj kolegijev nadzornikov in reševanje na vseh stopnjah, ki jih zajema ta direktiva, od priprave načrtov sanacije in reševanja do dejanskega reševanja institucije. V primeru nesporazuma med nacionalnimi organi o odločitvah, ki jih je treba sprejeti v skladu s to direktivo v zvezi z institucijami, bi moral Evropski nadzorni organ (Evropski bančni organ) (EBA), ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (8), če je to določeno v tej direktivi, kot zadnjo možnost prevzeti vlogo posredovanja. V določenih primerih ta direktiva predvideva zavezujoče posredovanje EBA v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1093/2010. Tako zavezujoče posredovanje ne preprečuje nezavezujočega posredovanja v skladu s členom 31 Uredbe (EU) št. 1093/2010 v drugih primerih. |
| --- | --- |

(17)

Učinkovito reševanje institucij ali skupin, ki delujejo v Uniji, zahteva sodelovanje med pristojnimi organi in organi za reševanje znotraj kolegijev nadzornikov in reševanje na vseh stopnjah, ki jih zajema ta direktiva, od priprave načrtov sanacije in reševanja do dejanskega reševanja institucije. V primeru nesporazuma med nacionalnimi organi o odločitvah, ki jih je treba sprejeti v skladu s to direktivo v zvezi z institucijami, bi moral Evropski nadzorni organ (Evropski bančni organ) (EBA), ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (8), če je to določeno v tej direktivi, kot zadnjo možnost prevzeti vlogo posredovanja. V določenih primerih ta direktiva predvideva zavezujoče posredovanje EBA v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1093/2010. Tako zavezujoče posredovanje ne preprečuje nezavezujočega posredovanja v skladu s členom 31 Uredbe (EU) št. 1093/2010 v drugih primerih.

| (18) | Pri reševanju institucij ali skupin, ki poslujejo v Uniji, bi moral biti cilj sprejetih odločitev ohraniti finančno stabilnost ter čim bolj zmanjšati gospodarske in socialne vplive v državah članicah, kjer institucija ali skupina deluje. |
| --- | --- |

(18)

Pri reševanju institucij ali skupin, ki poslujejo v Uniji, bi moral biti cilj sprejetih odločitev ohraniti finančno stabilnost ter čim bolj zmanjšati gospodarske in socialne vplive v državah članicah, kjer institucija ali skupina deluje.

| (19) | Za učinkovito obravnavo propadajočih institucij, bi morali biti organi pooblaščeni za uvedbo pripravljalnih in preventivnih ukrepov. |
| --- | --- |

(19)

Za učinkovito obravnavo propadajočih institucij, bi morali biti organi pooblaščeni za uvedbo pripravljalnih in preventivnih ukrepov.

| (20) | Zaradi povečanja odgovornosti in nalog EBA, določenih v tej direktivi, bi morali Evropski parlament, Svet in Komisija poskrbeti, da se nemudoma zagotovijo ustrezni človeški in finančni viri. V ta namen bi morali pri postopku za vzpostavitev, izvajanje in nadziranje proračuna EBA iz členov 63 in 64 Uredbe (EU) št. 1093/2010 ustrezno upoštevati te naloge. Evropski parlament in Svet bi morala zagotoviti izpolnjevanje najvišjih standardov učinkovitosti. |
| --- | --- |

(20)

Zaradi povečanja odgovornosti in nalog EBA, določenih v tej direktivi, bi morali Evropski parlament, Svet in Komisija poskrbeti, da se nemudoma zagotovijo ustrezni človeški in finančni viri. V ta namen bi morali pri postopku za vzpostavitev, izvajanje in nadziranje proračuna EBA iz členov 63 in 64 Uredbe (EU) št. 1093/2010 ustrezno upoštevati te naloge. Evropski parlament in Svet bi morala zagotoviti izpolnjevanje najvišjih standardov učinkovitosti.

| (21) | Bistveno je, da institucije pripravijo in redno posodabljajo načrte za sanacijo, ki določajo ukrepe, ki jih morajo te institucije sprejeti za izboljšanje svojega finančnega položaja po znatnem poslabšanju. Takšni načrti bi morali biti podrobni in bi morali temeljiti na realnih predpostavkah, pri čemer bi jih moralo biti mogoče uporabiti pri različno trdnih in neugodnih scenarijih. Vendar bi se priprava načrta sanacije morala zahtevati le, če je to sorazmerno s sistemsko pomembnostjo institucije ali skupine in njeno povezanostjo, tudi prek vzajemne jamstvene sheme. V skladu s tem bi bilo treba v zahtevani vsebini upoštevati vrsto virov financiranja institucije, vključno s financiranjem in obveznostmi z vzajemnim jamstvom, in stopnjo, do katere bi bila zanesljivo na voljo podpora skupine. Institucije bi morale načrte pravočasno predložiti pristojnim organom, ki jih v celoti ocenijo, pri čemer ocenijo tudi, ali so načrti izčrpni in ali tudi v obdobjih resnih finančnih težav omogočajo ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja institucije. |
| --- | --- |

(21)

Bistveno je, da institucije pripravijo in redno posodabljajo načrte za sanacijo, ki določajo ukrepe, ki jih morajo te institucije sprejeti za izboljšanje svojega finančnega položaja po znatnem poslabšanju. Takšni načrti bi morali biti podrobni in bi morali temeljiti na realnih predpostavkah, pri čemer bi jih moralo biti mogoče uporabiti pri različno trdnih in neugodnih scenarijih. Vendar bi se priprava načrta sanacije morala zahtevati le, če je to sorazmerno s sistemsko pomembnostjo institucije ali skupine in njeno povezanostjo, tudi prek vzajemne jamstvene sheme. V skladu s tem bi bilo treba v zahtevani vsebini upoštevati vrsto virov financiranja institucije, vključno s financiranjem in obveznostmi z vzajemnim jamstvom, in stopnjo, do katere bi bila zanesljivo na voljo podpora skupine. Institucije bi morale načrte pravočasno predložiti pristojnim organom, ki jih v celoti ocenijo, pri čemer ocenijo tudi, ali so načrti izčrpni in ali tudi v obdobjih resnih finančnih težav omogočajo ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja institucije.

| (22) | Načrti reševanja bi morali vključevati možne ukrepe, ki bi jih lahko izvajalo vodstvo institucij v primeru izpolnitve pogojev za zgodnje posredovanje. |
| --- | --- |

(22)

Načrti reševanja bi morali vključevati možne ukrepe, ki bi jih lahko izvajalo vodstvo institucij v primeru izpolnitve pogojev za zgodnje posredovanje.

| (23) | Pri ugotavljanju, ali bi lahko ukrep zasebnega sektorja v razumnem času preprečil propad institucije, bi moral zadevni organ upoštevati učinkovitost ukrepov zgodnjega posredovanja, ki se izvajajo v časovnem okviru, ki ga vnaprej določi pristojni organ. Pri pripravi načrtov sanacije skupine bi bilo treba upoštevati možni učinek ukrepov za sanacijo v vseh državah članicah, kjer skupina deluje. |
| --- | --- |

(23)

Pri ugotavljanju, ali bi lahko ukrep zasebnega sektorja v razumnem času preprečil propad institucije, bi moral zadevni organ upoštevati učinkovitost ukrepov zgodnjega posredovanja, ki se izvajajo v časovnem okviru, ki ga vnaprej določi pristojni organ. Pri pripravi načrtov sanacije skupine bi bilo treba upoštevati možni učinek ukrepov za sanacijo v vseh državah članicah, kjer skupina deluje.

| (24) | Kadar institucija ne predstavi ustreznega načrta za sanacijo, bi bilo treba pristojne organe pooblastiti, da od institucije zahtevajo, da sprejme ukrepe, ki so potrebni za odpravo bistvenih pomanjkljivosti v načrtu. Ta zahteva lahko vpliva na svobodo gospodarske pobude, ki jo zagotavlja člen 16 Listine. Vendar je omejitev te temeljne pravice potrebna za uresničitev ciljev finančne stabilnosti. Zlasti je takšna omejitev potrebna, da se okrepi poslovanje institucij in prepreči, da bi institucije prekomerno rasle ali prevzemale prekomerna tveganja, ne da bi pri tem obravnavale zastoje in izgube, ter okrepi svojo kapitalsko osnovo. Omejitev je sorazmerna, ker omogoča preventivno ukrepanje, kolikor je to potrebno za odpravo pomanjkljivosti, in je zato v skladu s členom 52 Listine. |
| --- | --- |

(24)

Kadar institucija ne predstavi ustreznega načrta za sanacijo, bi bilo treba pristojne organe pooblastiti, da od institucije zahtevajo, da sprejme ukrepe, ki so potrebni za odpravo bistvenih pomanjkljivosti v načrtu. Ta zahteva lahko vpliva na svobodo gospodarske pobude, ki jo zagotavlja člen 16 Listine. Vendar je omejitev te temeljne pravice potrebna za uresničitev ciljev finančne stabilnosti. Zlasti je takšna omejitev potrebna, da se okrepi poslovanje institucij in prepreči, da bi institucije prekomerno rasle ali prevzemale prekomerna tveganja, ne da bi pri tem obravnavale zastoje in izgube, ter okrepi svojo kapitalsko osnovo. Omejitev je sorazmerna, ker omogoča preventivno ukrepanje, kolikor je to potrebno za odpravo pomanjkljivosti, in je zato v skladu s členom 52 Listine.

| (25) | Načrtovanje reševanja je bistven del učinkovitega reševanja. Organi bi morali imeti na voljo vse informacije, ki so potrebne za opredelitev kritičnih funkcij in zagotovitev njihovega nadaljnjega izvajanja. Vendar bi morala biti vsebina načrta reševanja sorazmerna glede na sistemski pomen institucije ali skupine. |
| --- | --- |

(25)

Načrtovanje reševanja je bistven del učinkovitega reševanja. Organi bi morali imeti na voljo vse informacije, ki so potrebne za opredelitev kritičnih funkcij in zagotovitev njihovega nadaljnjega izvajanja. Vendar bi morala biti vsebina načrta reševanja sorazmerna glede na sistemski pomen institucije ali skupine.

| (26) | Zaradi posebnega znanja, ki ga ima institucija o lastnem delovanju in težavah, ki iz tega izhajajo, bi morali organi za reševanje načrte reševanja pripraviti med drugim na podlagi informacij, ki jih zagotovijo zadevne institucije. |
| --- | --- |

(26)

Zaradi posebnega znanja, ki ga ima institucija o lastnem delovanju in težavah, ki iz tega izhajajo, bi morali organi za reševanje načrte reševanja pripraviti med drugim na podlagi informacij, ki jih zagotovijo zadevne institucije.

| (27) | Da bi upoštevali načelo sorazmernosti in se izognili čezmernemu upravnemu bremenu, bi bilo treba v nekaterih primerih, določenih v tej direktivi, pristojnim organom in po potrebi organom za reševanje glede na posamezen primer omogočiti opustitev zahtev, povezanih s pripravo načrtov za sanacijo in reševanje. Ti primeri vključujejo institucije, ki so povezane s centralnim organom in so v skladu s členom 21 Direktive 2013/36/EU v celoti ali delno izvzete iz bonitetnih zahtev iz nacionalnega prava, ter institucije, ki so del institucionalne sheme za zaščito vlog v skladu s členom 113(7) Uredbe (EU) št. 575/2013. V vsakem primeru bi morali za odobritev opustitve veljati pogoji, določeni v tej direktivi. |
| --- | --- |

(27)

Da bi upoštevali načelo sorazmernosti in se izognili čezmernemu upravnemu bremenu, bi bilo treba v nekaterih primerih, določenih v tej direktivi, pristojnim organom in po potrebi organom za reševanje glede na posamezen primer omogočiti opustitev zahtev, povezanih s pripravo načrtov za sanacijo in reševanje. Ti primeri vključujejo institucije, ki so povezane s centralnim organom in so v skladu s členom 21 Direktive 2013/36/EU v celoti ali delno izvzete iz bonitetnih zahtev iz nacionalnega prava, ter institucije, ki so del institucionalne sheme za zaščito vlog v skladu s členom 113(7) Uredbe (EU) št. 575/2013. V vsakem primeru bi morali za odobritev opustitve veljati pogoji, določeni v tej direktivi.

| (28) | Ob upoštevanju kapitalske strukture institucij, ki so povezane s centralnim organom, za namene te direktive za te institucije ne bi smela veljati obveznost, da vsaka posebej pripravi načrt sanacije ali načrt reševanja zgolj zato, ker je centralni organ, s katerim je povezana, pod neposrednim nadzorom Evropske centralne banke. |
| --- | --- |

(28)

Ob upoštevanju kapitalske strukture institucij, ki so povezane s centralnim organom, za namene te direktive za te institucije ne bi smela veljati obveznost, da vsaka posebej pripravi načrt sanacije ali načrt reševanja zgolj zato, ker je centralni organ, s katerim je povezana, pod neposrednim nadzorom Evropske centralne banke.

| (29) | Na podlagi ocene rešljivosti, ki jo opravijo zadevni organi za reševanje, bi bilo treba organom za reševanje omogočiti, da neposredno ali posredno prek pristojnega organa zahtevajo spremembe strukture in organizacije institucij ali skupin, sprejetje potrebnih in sorazmernih ukrepov, da se odpravijo bistvene ovire za uporabo instrumentov za reševanje ter zagotovitev rešljivosti zadevnih subjektov. Zaradi potencialno sistemske narave vseh institucij, je bistveno, da imajo za ohranitev finančne stabilnosti organi možnost reševanja katere koli institucije. Za spoštovanje svobode gospodarske pobude iz člena 16 Listine, bi bilo treba diskrecijsko pravico organov omejiti na to, kar je potrebno za poenostavitev strukture in delovanja institucije, samo za izboljšanje njene rešljivosti. Poleg tega bi moral biti vsak ukrep, uveden v ta namen, v skladu s pravom Unije. Ukrepi ne bi smeli biti neposredno ali posredno diskriminatorni na podlagi narodnosti in bi morali biti utemeljeni glede na prevladujoč razlog, ki je, da se opravljajo v javnem interesu finančne stabilnosti. Poleg tega ukrep ne bi smel presegati okvira, ki je nujno potreben za doseganje določenih ciljev. Pri določanju ukrepov, ki jih je treba sprejeti, bi morali organi za reševanje upoštevati opozorila in priporočila Evropskega odbora za sistemska tveganja, ustanovljenega z Uredbo (EU) št. 1092/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (9). |
| --- | --- |

(29)

Na podlagi ocene rešljivosti, ki jo opravijo zadevni organi za reševanje, bi bilo treba organom za reševanje omogočiti, da neposredno ali posredno prek pristojnega organa zahtevajo spremembe strukture in organizacije institucij ali skupin, sprejetje potrebnih in sorazmernih ukrepov, da se odpravijo bistvene ovire za uporabo instrumentov za reševanje ter zagotovitev rešljivosti zadevnih subjektov. Zaradi potencialno sistemske narave vseh institucij, je bistveno, da imajo za ohranitev finančne stabilnosti organi možnost reševanja katere koli institucije. Za spoštovanje svobode gospodarske pobude iz člena 16 Listine, bi bilo treba diskrecijsko pravico organov omejiti na to, kar je potrebno za poenostavitev strukture in delovanja institucije, samo za izboljšanje njene rešljivosti. Poleg tega bi moral biti vsak ukrep, uveden v ta namen, v skladu s pravom Unije. Ukrepi ne bi smeli biti neposredno ali posredno diskriminatorni na podlagi narodnosti in bi morali biti utemeljeni glede na prevladujoč razlog, ki je, da se opravljajo v javnem interesu finančne stabilnosti. Poleg tega ukrep ne bi smel presegati okvira, ki je nujno potreben za doseganje določenih ciljev. Pri določanju ukrepov, ki jih je treba sprejeti, bi morali organi za reševanje upoštevati opozorila in priporočila Evropskega odbora za sistemska tveganja, ustanovljenega z Uredbo (EU) št. 1092/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (9).

| (30) | Predlagani ukrepi za obravnavo ali odpravo ovir za rešljivost institucije ali skupine ne bi smeli institucijam preprečevati uveljavljanja pravice do ustanavljanja, ki jim jo zagotavlja Pogodba o delovanju Evropske unije (PDEU). |
| --- | --- |

(30)

Predlagani ukrepi za obravnavo ali odpravo ovir za rešljivost institucije ali skupine ne bi smeli institucijam preprečevati uveljavljanja pravice do ustanavljanja, ki jim jo zagotavlja Pogodba o delovanju Evropske unije (PDEU).

| (31) | Načrti sanacije in reševanja ne bi smeli predvideti dostopa do izredne javnofinančne pomoči ali izpostaviti davkoplačevalcev tveganju izgube. |
| --- | --- |

(31)

Načrti sanacije in reševanja ne bi smeli predvideti dostopa do izredne javnofinančne pomoči ali izpostaviti davkoplačevalcev tveganju izgube.

| (32) | Obravnava skupine pri pripravi načrtov sanacije in reševanja iz te direktive bi se morala uporabljati za vse skupine institucij, nad katerimi se izvaja nadzor na konsolidirani podlagi, vključno s skupinami, v katerih so podjetja povezana v razmerje v smislu člena 22(7) Direktive 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (10). Načrti sanacije in reševanja bi morali upoštevati finančno, tehnično in poslovno strukturo zadevne skupine. Če se načrti sanacije in reševanja pripravijo za posamezne institucije, ki so del skupine, bi si morali zadevni organi prizadevati, da bi bili ti v čim večji možni meri usklajeni z načrti sanacije in reševanja za preostanek skupine. |
| --- | --- |

(32)

Obravnava skupine pri pripravi načrtov sanacije in reševanja iz te direktive bi se morala uporabljati za vse skupine institucij, nad katerimi se izvaja nadzor na konsolidirani podlagi, vključno s skupinami, v katerih so podjetja povezana v razmerje v smislu člena 22(7) Direktive 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (10). Načrti sanacije in reševanja bi morali upoštevati finančno, tehnično in poslovno strukturo zadevne skupine. Če se načrti sanacije in reševanja pripravijo za posamezne institucije, ki so del skupine, bi si morali zadevni organi prizadevati, da bi bili ti v čim večji možni meri usklajeni z načrti sanacije in reševanja za preostanek skupine.

| (33) | Splošno pravilo bi moralo biti, da se načrti za sanacijo in reševanje skupine pripravijo za skupino kot celoto ter da se določijo ukrepi za nadrejeno institucijo in vse posamezne podrejene družbe, ki so del skupine. Zadevni organi bi si morali v okviru kolegija za reševanje po najboljših močeh prizadevati za skupno odločitev o oceni in sprejetju navedenih načrtov. V posebnih primerih, ko je bil pripravljen posamezen načrt sanacije ali reševanja, področje uporabe načrta sanacije skupine, ki ga je ocenil konsolidacijski nadzornik, ali načrta reševanja skupine, o katerem je odločil organ za reševanje, pristojen na ravni skupine, ne bi smel zajemati subjektov v skupini, za katere so posamezne načrte ocenili ali pripravili zadevni organi. |
| --- | --- |

(33)

Splošno pravilo bi moralo biti, da se načrti za sanacijo in reševanje skupine pripravijo za skupino kot celoto ter da se določijo ukrepi za nadrejeno institucijo in vse posamezne podrejene družbe, ki so del skupine. Zadevni organi bi si morali v okviru kolegija za reševanje po najboljših močeh prizadevati za skupno odločitev o oceni in sprejetju navedenih načrtov. V posebnih primerih, ko je bil pripravljen posamezen načrt sanacije ali reševanja, področje uporabe načrta sanacije skupine, ki ga je ocenil konsolidacijski nadzornik, ali načrta reševanja skupine, o katerem je odločil organ za reševanje, pristojen na ravni skupine, ne bi smel zajemati subjektov v skupini, za katere so posamezne načrte ocenili ali pripravili zadevni organi.

| (34) | Pri pripravi načrtov reševanja skupine bi bilo treba posebej upoštevati možni učinek ukrepov za reševanje v vseh državah članicah, kjer skupina deluje. Organi za reševanje v državi članici, kjer ima skupina podrejene družbe, bi morali sodelovati pri pripravi načrta. |
| --- | --- |

(34)

Pri pripravi načrtov reševanja skupine bi bilo treba posebej upoštevati možni učinek ukrepov za reševanje v vseh državah članicah, kjer skupina deluje. Organi za reševanje v državi članici, kjer ima skupina podrejene družbe, bi morali sodelovati pri pripravi načrta.

| (35) | Načrti sanacije in reševanja bi morali vključevati postopke za obveščanje predstavnikov zaposlenih ter posvetovanje z njimi prek postopkov sanacije in reševanja, kjer je to ustrezno. Po potrebi bi bilo treba v zvezi s tem upoštevati kolektivne pogodbe ali druge sporazume, ki jih zagotovijo socialni partnerji, nacionalno pravo in pravo Unije o vključenosti sindikatov in predstavnikov delavcev v procesih prestrukturiranja podjetij. |
| --- | --- |

(35)

Načrti sanacije in reševanja bi morali vključevati postopke za obveščanje predstavnikov zaposlenih ter posvetovanje z njimi prek postopkov sanacije in reševanja, kjer je to ustrezno. Po potrebi bi bilo treba v zvezi s tem upoštevati kolektivne pogodbe ali druge sporazume, ki jih zagotovijo socialni partnerji, nacionalno pravo in pravo Unije o vključenosti sindikatov in predstavnikov delavcev v procesih prestrukturiranja podjetij.

| (36) | Glede na občutljivost informacij, ki jih vsebujejo, bi morale za zaupne informacije, ki so v načrtih sanacije in reševanja, veljati določbe glede zaupnosti iz te direktive. |
| --- | --- |

(36)

Glede na občutljivost informacij, ki jih vsebujejo, bi morale za zaupne informacije, ki so v načrtih sanacije in reševanja, veljati določbe glede zaupnosti iz te direktive.

| (37) | Pristojni organi bi morali posredovati načrte sanacije in vse njihove spremembe zadevnim organom za reševanje, slednji pa bi morali posredovati načrte reševanja in vse njihove spremembe prvim, da bi bil vsak zadevni organ za reševanje v celoti seznanjen z vsem. |
| --- | --- |

(37)

Pristojni organi bi morali posredovati načrte sanacije in vse njihove spremembe zadevnim organom za reševanje, slednji pa bi morali posredovati načrte reševanja in vse njihove spremembe prvim, da bi bil vsak zadevni organ za reševanje v celoti seznanjen z vsem.

| (38) | Zagotavljanje finančne podpore subjekta v čezmejni skupini drugemu subjektu v tej skupini trenutno omejuje več določb iz nacionalnega prava nekaterih držav članic. Namen teh določb je zaščititi upnike in delničarje posameznega subjekta. Vendar te določbe ne upoštevajo soodvisnosti subjektov v isti skupini. Zato je primerno določiti pogoje, pod katerimi se lahko finančna pomoč prenese med subjekti čezmejne skupine institucij, da se zagotovi finančna stabilnost skupine kot celote, ne da bi pri tem ogrozili likvidnost ali solventnost subjekta v skupini, ki zagotavlja pomoč. Finančna pomoč med subjekti v skupini bi morala biti prostovoljna in bi morala biti predmet ustreznih zaščitnih ukrepov. Primerno je, da države članice izvajanja pravice do ustanavljanja neposredno ali posredno ne pogojujejo z obstojem sporazuma o zagotavljanju finančne podpore. Določbe o znotrajskupinski finančni podpori iz te direktive ne vplivajo na pogodbene ali zakonsko določene ureditve odgovornosti med institucijami, ki ščitijo sodelujoče institucije z navzkrižnimi jamstvi in enakovrednimi ureditvami. Kadar pristojni organ omeji ali prepove znotrajskupinsko finančno podporo in kadar se načrt sanacije skupine nanaša na znotrajskupinsko finančno podporo, bi bilo treba pri preverjanju načrta sanacije to prepoved ali omejitev upoštevati kot bistveno spremembo. |
| --- | --- |

(38)

Zagotavljanje finančne podpore subjekta v čezmejni skupini drugemu subjektu v tej skupini trenutno omejuje več določb iz nacionalnega prava nekaterih držav članic. Namen teh določb je zaščititi upnike in delničarje posameznega subjekta. Vendar te določbe ne upoštevajo soodvisnosti subjektov v isti skupini. Zato je primerno določiti pogoje, pod katerimi se lahko finančna pomoč prenese med subjekti čezmejne skupine institucij, da se zagotovi finančna stabilnost skupine kot celote, ne da bi pri tem ogrozili likvidnost ali solventnost subjekta v skupini, ki zagotavlja pomoč. Finančna pomoč med subjekti v skupini bi morala biti prostovoljna in bi morala biti predmet ustreznih zaščitnih ukrepov. Primerno je, da države članice izvajanja pravice do ustanavljanja neposredno ali posredno ne pogojujejo z obstojem sporazuma o zagotavljanju finančne podpore. Določbe o znotrajskupinski finančni podpori iz te direktive ne vplivajo na pogodbene ali zakonsko določene ureditve odgovornosti med institucijami, ki ščitijo sodelujoče institucije z navzkrižnimi jamstvi in enakovrednimi ureditvami. Kadar pristojni organ omeji ali prepove znotrajskupinsko finančno podporo in kadar se načrt sanacije skupine nanaša na znotrajskupinsko finančno podporo, bi bilo treba pri preverjanju načrta sanacije to prepoved ali omejitev upoštevati kot bistveno spremembo.

| (39) | V fazah sanacije in zgodnjega posredovanja, določenih v tej direktivi, bi morali delničarji ohraniti polno pristojnost in nadzor nad institucijo, razen če je pristojni organ imenoval začasnega upravitelja. To pristojnost izgubijo, ko se za institucijo začne izvajati reševanje. |
| --- | --- |

(39)

V fazah sanacije in zgodnjega posredovanja, določenih v tej direktivi, bi morali delničarji ohraniti polno pristojnost in nadzor nad institucijo, razen če je pristojni organ imenoval začasnega upravitelja. To pristojnost izgubijo, ko se za institucijo začne izvajati reševanje.

| (40) | Za ohranitev finančne stabilnosti je pomembno, da lahko pristojni organi ustavijo slabšanje finančnega in ekonomskega položaja skupine, preden institucija doseže točko, na kateri organi nimajo na razpolago druge možnosti, kot je njeno reševanje. Zato bi bilo treba pristojnim organom dati pooblastila za zgodnje posredovanje, vključno s pooblastilom za imenovanje začasnega upravitelja, bodisi zaradi menjave upravljalnega organa in višjega vodstva institucije bodisi zaradi začasnega sodelovanja z njim. Naloga začasnega upravitelja bi morala biti izvajanje vseh njemu podeljenih pooblastil s ciljem spodbujati rešitve, namenjene izboljšanju finančnega položaja institucije. Pri njegovem imenovanju se ne bi smelo neupravičeno posegati v pravice delničarjev ali lastnikov ali v postopkovne obveznosti, določene s pravom gospodarskih družb Unije ali posamezne države članice, in bi bilo treba spoštovati mednarodne obveznosti Unije ali držav članic glede zaščite naložb. Pooblastila za zgodnje posredovanje bi morala vključevati pooblastila iz Direktive 2013/36/EU za okoliščine, ki niso zgodnje posredovanje, ter druge situacije, potrebne za ponovno vzpostavitev finančne stabilnosti institucije. |
| --- | --- |

(40)

Za ohranitev finančne stabilnosti je pomembno, da lahko pristojni organi ustavijo slabšanje finančnega in ekonomskega položaja skupine, preden institucija doseže točko, na kateri organi nimajo na razpolago druge možnosti, kot je njeno reševanje. Zato bi bilo treba pristojnim organom dati pooblastila za zgodnje posredovanje, vključno s pooblastilom za imenovanje začasnega upravitelja, bodisi zaradi menjave upravljalnega organa in višjega vodstva institucije bodisi zaradi začasnega sodelovanja z njim. Naloga začasnega upravitelja bi morala biti izvajanje vseh njemu podeljenih pooblastil s ciljem spodbujati rešitve, namenjene izboljšanju finančnega položaja institucije. Pri njegovem imenovanju se ne bi smelo neupravičeno posegati v pravice delničarjev ali lastnikov ali v postopkovne obveznosti, določene s pravom gospodarskih družb Unije ali posamezne države članice, in bi bilo treba spoštovati mednarodne obveznosti Unije ali držav članic glede zaščite naložb. Pooblastila za zgodnje posredovanje bi morala vključevati pooblastila iz Direktive 2013/36/EU za okoliščine, ki niso zgodnje posredovanje, ter druge situacije, potrebne za ponovno vzpostavitev finančne stabilnosti institucije.

| (41) | Okvir za reševanje bi moral zagotoviti pravočasen začetek reševanja, preden bilanca stanja finančne institucije pokaže insolventnost in preden se ves kapital izčrpa. Reševanje bi bilo treba začeti, ko pristojni organ po posvetovanju z organom za reševanje ugotovi, da institucija propada ali bo verjetno propadla in bi alternativni ukrepi, določeni v tej direktivi, v razumnem obdobju takšen propad preprečili. Države članice lahko izjemoma določijo, da lahko ugotovitev o tem, ali institucija propada ali bo verjetno propadla, poleg pristojnega organa sprejme tudi organ za reševanje po posvetovanju s pristojnim organom. Dejstvo, da institucija ne izpolnjuje zahtev za dovoljenje samo po sebi ne bi smelo upravičiti začetka reševanja, zlasti če je institucija še vedno sposobna uspešno poslovati ali bo verjetno sposobna uspešno poslovati. Institucija bi se morala šteti kot institucija, ki propada ali bo verjetno propadla, kadar krši ali bo v bližnji prihodnosti verjetno kršila zahteve za nadaljnje dovoljenje, kadar sredstva institucije so ali bodo verjetno v bližnji prihodnosti postala nižja od njenih obveznosti, kadar institucija ni več ali verjetno v bližnji prihodnosti ne bo več sposobna plačevati svojih dolgov do roka zapadlosti ali kadar zaprosi za izredno javnofinančno pomoč, z izjemo posebnih okoliščin, določenih v tej direktivi. Sama potreba po izredni likvidnostni pomoči centralne banke ne bi smela biti pogoj, ki zadostno dokazuje, da institucija je ali bo v bližnji prihodnosti postala nesposobna plačevati svoje zapadle obveznosti.
  Če to pomoč jamči država, bi morala za institucijo, ki jo koristi, veljati okvir za državne pomoči. Za ohranitev finančne stabilnosti, zlasti v primeru sistemskega pomanjkanja likvidnosti, državna jamstva za likvidnostna posojila, ki jih odobrijo centralne banke, ali državna jamstva za novo izdane obveznosti za odpravo resne motnje v gospodarstvu države članice ne bi smele sprožiti okvira za reševanje, če so izpolnjeni določeni pogoji. Zlasti bi morali biti ukrepi državnih jamstev odobreni v okviru za državne pomoči in ne bi smeli biti del večjega paketa pomoči, uporaba jamstvenih ukrepov pa bi morala biti časovno strogo omejena. Prepovedati bi bilo treba državna jamstva za terjatve iz naslova lastniškega kapitala. Države članice bi morale pri zagotavljanju jamstva za novo izdane obveznosti, razen lastniškega kapitala, zagotoviti, da institucija za jamstvo plača ustrezno nadomestilo. Poleg tega zagotovitev izredne javnofinančne pomoči ne bi smela sprožiti reševanja, če država članica kot previdnostni ukrep pridobi lastniški delež v instituciji, vključno z institucijo v javni lasti, ki izpolnjuje kapitalske zahteve. To bi se lahko zgodilo na primer takrat, ko mora institucija zbrati nov kapital zaradi rezultatov stresnega testa na podlagi scenarijev ali enakovrednega preizkusa, ki jo opravijo organi za makrobonitetni nadzor in ki vključuje zahtevo, uvedeno zaradi ohranjanja finančne stabilnosti v okviru sistemske krize, vendar institucija ne more zbrati kapitala zasebno na trgih. Institucija se ne bi smela šteti za institucijo, ki propada ali bo verjetno propadla, zgolj zato, ker ji je bila izredna javnofinančna pomoč zagotovljena pred začetkom veljavnosti te direktive. Dostop do likvidnostnih posojil, vključno z izredno likvidnostno pomočjo, ki jo zagotavljajo centralne banke, lahko velja za državno pomoč na podlagi okvira za državne pomoči. |
| --- | --- |

(41)

Okvir za reševanje bi moral zagotoviti pravočasen začetek reševanja, preden bilanca stanja finančne institucije pokaže insolventnost in preden se ves kapital izčrpa. Reševanje bi bilo treba začeti, ko pristojni organ po posvetovanju z organom za reševanje ugotovi, da institucija propada ali bo verjetno propadla in bi alternativni ukrepi, določeni v tej direktivi, v razumnem obdobju takšen propad preprečili. Države članice lahko izjemoma določijo, da lahko ugotovitev o tem, ali institucija propada ali bo verjetno propadla, poleg pristojnega organa sprejme tudi organ za reševanje po posvetovanju s pristojnim organom. Dejstvo, da institucija ne izpolnjuje zahtev za dovoljenje samo po sebi ne bi smelo upravičiti začetka reševanja, zlasti če je institucija še vedno sposobna uspešno poslovati ali bo verjetno sposobna uspešno poslovati. Institucija bi se morala šteti kot institucija, ki propada ali bo verjetno propadla, kadar krši ali bo v bližnji prihodnosti verjetno kršila zahteve za nadaljnje dovoljenje, kadar sredstva institucije so ali bodo verjetno v bližnji prihodnosti postala nižja od njenih obveznosti, kadar institucija ni več ali verjetno v bližnji prihodnosti ne bo več sposobna plačevati svojih dolgov do roka zapadlosti ali kadar zaprosi za izredno javnofinančno pomoč, z izjemo posebnih okoliščin, določenih v tej direktivi. Sama potreba po izredni likvidnostni pomoči centralne banke ne bi smela biti pogoj, ki zadostno dokazuje, da institucija je ali bo v bližnji prihodnosti postala nesposobna plačevati svoje zapadle obveznosti.

Če to pomoč jamči država, bi morala za institucijo, ki jo koristi, veljati okvir za državne pomoči. Za ohranitev finančne stabilnosti, zlasti v primeru sistemskega pomanjkanja likvidnosti, državna jamstva za likvidnostna posojila, ki jih odobrijo centralne banke, ali državna jamstva za novo izdane obveznosti za odpravo resne motnje v gospodarstvu države članice ne bi smele sprožiti okvira za reševanje, če so izpolnjeni določeni pogoji. Zlasti bi morali biti ukrepi državnih jamstev odobreni v okviru za državne pomoči in ne bi smeli biti del večjega paketa pomoči, uporaba jamstvenih ukrepov pa bi morala biti časovno strogo omejena. Prepovedati bi bilo treba državna jamstva za terjatve iz naslova lastniškega kapitala. Države članice bi morale pri zagotavljanju jamstva za novo izdane obveznosti, razen lastniškega kapitala, zagotoviti, da institucija za jamstvo plača ustrezno nadomestilo. Poleg tega zagotovitev izredne javnofinančne pomoči ne bi smela sprožiti reševanja, če država članica kot previdnostni ukrep pridobi lastniški delež v instituciji, vključno z institucijo v javni lasti, ki izpolnjuje kapitalske zahteve. To bi se lahko zgodilo na primer takrat, ko mora institucija zbrati nov kapital zaradi rezultatov stresnega testa na podlagi scenarijev ali enakovrednega preizkusa, ki jo opravijo organi za makrobonitetni nadzor in ki vključuje zahtevo, uvedeno zaradi ohranjanja finančne stabilnosti v okviru sistemske krize, vendar institucija ne more zbrati kapitala zasebno na trgih. Institucija se ne bi smela šteti za institucijo, ki propada ali bo verjetno propadla, zgolj zato, ker ji je bila izredna javnofinančna pomoč zagotovljena pred začetkom veljavnosti te direktive. Dostop do likvidnostnih posojil, vključno z izredno likvidnostno pomočjo, ki jo zagotavljajo centralne banke, lahko velja za državno pomoč na podlagi okvira za državne pomoči.

| (42) | V primeru reševanja skupine s čezmejno dejavnostjo bi bilo treba pri vsakem ukrepu za reševanje upoštevati možen vpliv reševanja v vseh državah članicah, kjer institucija ali skupina deluje. |
| --- | --- |

(42)

V primeru reševanja skupine s čezmejno dejavnostjo bi bilo treba pri vsakem ukrepu za reševanje upoštevati možen vpliv reševanja v vseh državah članicah, kjer institucija ali skupina deluje.

| (43) | Pooblastila organov za reševanje bi morala veljati tudi za holdinge, kadar oba, holding in podrejena družba, propadata ali bosta verjetno propadla, ne glede na to, ali je to v Uniji ali v tretji državi. Poleg tega, ne glede na dejstvo, da holding morda ne propada ali verjetno ne bo propadel, bi morala pooblastila organov za reševanje veljati za holding, kadar ena ali več podrejenih institucij izpolnjuje pogoje za reševanje ali institucija iz tretje države izpolnjuje pogoje za reševanje v tej tretji državi, poleg tega je uporaba instrumentov in pooblastil za reševanje za holding potrebna za reševanje ene ali več od podrejenih družb ali za reševanje skupine kot celote. |
| --- | --- |

(43)

Pooblastila organov za reševanje bi morala veljati tudi za holdinge, kadar oba, holding in podrejena družba, propadata ali bosta verjetno propadla, ne glede na to, ali je to v Uniji ali v tretji državi. Poleg tega, ne glede na dejstvo, da holding morda ne propada ali verjetno ne bo propadel, bi morala pooblastila organov za reševanje veljati za holding, kadar ena ali več podrejenih institucij izpolnjuje pogoje za reševanje ali institucija iz tretje države izpolnjuje pogoje za reševanje v tej tretji državi, poleg tega je uporaba instrumentov in pooblastil za reševanje za holding potrebna za reševanje ene ali več od podrejenih družb ali za reševanje skupine kot celote.

| (44) | Če institucija propada ali bo verjetno propadla, bi morali imeti nacionalni organi za reševanje na razpolago minimalno harmoniziran sklop instrumentov in pooblastil za reševanje. Za njihovo izvajanje bi morali veljati skupni pogoji, cilji in splošna načela. Potem ko je organ za reševanje sprejel odločitev, da za institucijo začne postopek reševanja, bi bilo treba izključiti običajne insolvenčne postopke, razen če jih je treba kombinirati z uporabo instrumentov za reševanje in na pobudo organa za reševanje. Države članice bi morale imeti možnost organom za reševanje podeliti pooblastila in instrumente poleg tistih, ki jih imajo v okviru te direktive. Vendar bi morala biti uporaba teh dodatnih instrumentov in pooblastil skladna z načeli in cilji reševanja, kot so določeni v tej direktivi. Zlasti uporaba takšnih instrumentov in pooblastil ne bi smela vplivati na učinkovito reševanje čezmejnih skupin. |
| --- | --- |

(44)

Če institucija propada ali bo verjetno propadla, bi morali imeti nacionalni organi za reševanje na razpolago minimalno harmoniziran sklop instrumentov in pooblastil za reševanje. Za njihovo izvajanje bi morali veljati skupni pogoji, cilji in splošna načela. Potem ko je organ za reševanje sprejel odločitev, da za institucijo začne postopek reševanja, bi bilo treba izključiti običajne insolvenčne postopke, razen če jih je treba kombinirati z uporabo instrumentov za reševanje in na pobudo organa za reševanje. Države članice bi morale imeti možnost organom za reševanje podeliti pooblastila in instrumente poleg tistih, ki jih imajo v okviru te direktive. Vendar bi morala biti uporaba teh dodatnih instrumentov in pooblastil skladna z načeli in cilji reševanja, kot so določeni v tej direktivi. Zlasti uporaba takšnih instrumentov in pooblastil ne bi smela vplivati na učinkovito reševanje čezmejnih skupin.

| (45) | Za preprečitev moralnega tveganja bi bilo treba vsaki propadajoči instituciji, ne glede na njeno velikost in medsebojno povezanost, omogočiti izstop s trga, kar pa ne sme povzročiti sistemske motnje. Propadajoča institucija bi se morala načeloma likvidirati po običajnih insolvenčnih postopkih. Vendar lahko likvidacija po običajnem insolvenčnem postopku ogrozi finančno stabilnost, povzroči motnje pri zagotavljanju kritičnih funkcij in vpliva na zaščito vlagateljev. V takem primeru se zdi verjetno, da bi bilo v javnem interesu bolj to, da se institucijo reši ter se uporabi instrumente za reševanje, kot pa uporaba običajnih insolvenčnih postopkov. Zato bi morali biti cilji reševanja zagotovitev kontinuitete kritičnih funkcij, preprečevanje negativnih učinkov na finančno stabilnost, zaščita javnih sredstev s čim manjšo odvisnostjo od izredne javnofinančne pomoči za propadajoče institucije in zaščita kritih vlagateljev in investitorjev ter kapitala in sredstev strank. |
| --- | --- |

(45)

Za preprečitev moralnega tveganja bi bilo treba vsaki propadajoči instituciji, ne glede na njeno velikost in medsebojno povezanost, omogočiti izstop s trga, kar pa ne sme povzročiti sistemske motnje. Propadajoča institucija bi se morala načeloma likvidirati po običajnih insolvenčnih postopkih. Vendar lahko likvidacija po običajnem insolvenčnem postopku ogrozi finančno stabilnost, povzroči motnje pri zagotavljanju kritičnih funkcij in vpliva na zaščito vlagateljev. V takem primeru se zdi verjetno, da bi bilo v javnem interesu bolj to, da se institucijo reši ter se uporabi instrumente za reševanje, kot pa uporaba običajnih insolvenčnih postopkov. Zato bi morali biti cilji reševanja zagotovitev kontinuitete kritičnih funkcij, preprečevanje negativnih učinkov na finančno stabilnost, zaščita javnih sredstev s čim manjšo odvisnostjo od izredne javnofinančne pomoči za propadajoče institucije in zaščita kritih vlagateljev in investitorjev ter kapitala in sredstev strank.

| (46) | Pred uporabo instrumentov reševanja bi bilo treba vedno upoštevati možnost prenehanja propadajoče institucije po običajnih insolvenčnih postopkih. Propadajočo institucijo bi bilo treba ohraniti kot delujoče podjetje z uporabo instrumentov reševanja, ki v največji možni meri uporablja zasebna sredstva. To je mogoče doseči s prodajo ali združitvijo s kupcem iz zasebnega sektorja ali po odpisu obveznosti institucije ali po konverziji njenega dolga v kapital, da se izvede dokapitalizacija. |
| --- | --- |

(46)

Pred uporabo instrumentov reševanja bi bilo treba vedno upoštevati možnost prenehanja propadajoče institucije po običajnih insolvenčnih postopkih. Propadajočo institucijo bi bilo treba ohraniti kot delujoče podjetje z uporabo instrumentov reševanja, ki v največji možni meri uporablja zasebna sredstva. To je mogoče doseči s prodajo ali združitvijo s kupcem iz zasebnega sektorja ali po odpisu obveznosti institucije ali po konverziji njenega dolga v kapital, da se izvede dokapitalizacija.

| (47) | Organi za reševanje bi morali pri uporabi instrumentov za reševanje in izvajanju pooblastil za reševanje storiti vse potrebno za zagotovitev sprejetja ukrepov za reševanje v skladu z nekaterimi načeli, med drugim, da delničarji in upniki krijejo ustrezen delež izgub, da se poslovodstvo načeloma zamenja, da so stroški reševanja institucije čim manjši in da se upniki istega razreda obravnavajo enakovredno. Zlasti če se upniki istega razreda v zvezi z ukrepi za reševanje obravnavajo različno, bi morale biti takšne razlike upravičene na podlagi javnega interesa ter ne bi smele biti niti neposredno niti posredno diskriminatorne na podlagi državljanstva. Kadar je za uporabo instrumentov za reševanje potrebna odobritev državne pomoči, bi bilo treba posredovanje oceniti v skladu z ustreznimi določbami o državni pomoči. Pri tem je lahko med drugim zajeta državna pomoč, kadar se skladi za reševanje ali jamstvo za vloge uporabijo kot pomoč pri reševanju propadajočih institucij. |
| --- | --- |

(47)

Organi za reševanje bi morali pri uporabi instrumentov za reševanje in izvajanju pooblastil za reševanje storiti vse potrebno za zagotovitev sprejetja ukrepov za reševanje v skladu z nekaterimi načeli, med drugim, da delničarji in upniki krijejo ustrezen delež izgub, da se poslovodstvo načeloma zamenja, da so stroški reševanja institucije čim manjši in da se upniki istega razreda obravnavajo enakovredno. Zlasti če se upniki istega razreda v zvezi z ukrepi za reševanje obravnavajo različno, bi morale biti takšne razlike upravičene na podlagi javnega interesa ter ne bi smele biti niti neposredno niti posredno diskriminatorne na podlagi državljanstva. Kadar je za uporabo instrumentov za reševanje potrebna odobritev državne pomoči, bi bilo treba posredovanje oceniti v skladu z ustreznimi določbami o državni pomoči. Pri tem je lahko med drugim zajeta državna pomoč, kadar se skladi za reševanje ali jamstvo za vloge uporabijo kot pomoč pri reševanju propadajočih institucij.

| (48) | Organi za reševanje bi morali ob uporabi instrumentov za reševanje in izvajanju pooblastil za reševanje obvestiti zaposlene in njihove predstavnike ter se z njimi posvetovati, kjer je to ustrezno. Po potrebi bi bilo treba v zvezi s tem v celoti upoštevati kolektivne pogodbe ali druge sporazume, ki jih zagotovijo socialni partnerji. |
| --- | --- |

(48)

Organi za reševanje bi morali ob uporabi instrumentov za reševanje in izvajanju pooblastil za reševanje obvestiti zaposlene in njihove predstavnike ter se z njimi posvetovati, kjer je to ustrezno. Po potrebi bi bilo treba v zvezi s tem v celoti upoštevati kolektivne pogodbe ali druge sporazume, ki jih zagotovijo socialni partnerji.

| (49) | Omejitve pravic delničarjev in upnikov bi morale biti v skladu s členom 52 Listine. Instrumente za reševanje bi bilo zato treba uporabiti le za tiste institucije, ki propadajo ali bodo verjetno propadle, in le kadar je potrebno uresničevati cilj finančne stabilnosti v javnem interesu. Instrumente za reševanje bi bilo treba uporabiti zlasti, kadar prenehanje institucije ni mogoče po običajnih insolvenčnih postopkih, ne da bi pri tem destabilizirali finančni sistem, ukrepi pa so potrebni, da se zagotovi hiter prenos in nadaljevanje sistemsko pomembnih funkcij ter kadar ni realne možnosti za kakršno koli alternativno zasebno reševanje, vključno s povečanjem kapitala s strani obstoječih delničarjev ali tretjih strani, s katero bi se lahko v celoti obnovilo uspešno poslovanje institucije. Poleg tega bi bilo treba pri uporabi instrumentov reševanja in izvajanju pooblastil za reševanje upoštevati načelo sorazmernosti in posebnosti pravne oblike institucije. |
| --- | --- |

(49)

Omejitve pravic delničarjev in upnikov bi morale biti v skladu s členom 52 Listine. Instrumente za reševanje bi bilo zato treba uporabiti le za tiste institucije, ki propadajo ali bodo verjetno propadle, in le kadar je potrebno uresničevati cilj finančne stabilnosti v javnem interesu. Instrumente za reševanje bi bilo treba uporabiti zlasti, kadar prenehanje institucije ni mogoče po običajnih insolvenčnih postopkih, ne da bi pri tem destabilizirali finančni sistem, ukrepi pa so potrebni, da se zagotovi hiter prenos in nadaljevanje sistemsko pomembnih funkcij ter kadar ni realne možnosti za kakršno koli alternativno zasebno reševanje, vključno s povečanjem kapitala s strani obstoječih delničarjev ali tretjih strani, s katero bi se lahko v celoti obnovilo uspešno poslovanje institucije. Poleg tega bi bilo treba pri uporabi instrumentov reševanja in izvajanju pooblastil za reševanje upoštevati načelo sorazmernosti in posebnosti pravne oblike institucije.

| (50) | Poseganje v premoženjska upravičenja ne bi smelo biti nesorazmerno. Prizadeti delničarji in upniki ne bi smeli utrpeti večjih izgub od izgub, ki bi jih, če bi institucija prenehala v času sprejetja odločitve o reševanju. V primeru delnega prenosa sredstev institucije v postopku reševanja na zasebnega kupca ali premostitveno banko, bi moral preostali del institucije v postopku reševanja prenehati po običajnih insolvenčnih postopkih. Za zaščito delničarjev in upnikov, ki ostanejo v postopku prenehanja institucije, bi morali le-ti imeti pravico, da prejmejo plačilo ali nadomestilo svojih terjatev v postopkih prenehanja, ki niso nižja od tega, kar bi po oceni prejeli, če bi celotna institucija prenehala po običajnih insolvenčnih postopkih. |
| --- | --- |

(50)

Poseganje v premoženjska upravičenja ne bi smelo biti nesorazmerno. Prizadeti delničarji in upniki ne bi smeli utrpeti večjih izgub od izgub, ki bi jih, če bi institucija prenehala v času sprejetja odločitve o reševanju. V primeru delnega prenosa sredstev institucije v postopku reševanja na zasebnega kupca ali premostitveno banko, bi moral preostali del institucije v postopku reševanja prenehati po običajnih insolvenčnih postopkih. Za zaščito delničarjev in upnikov, ki ostanejo v postopku prenehanja institucije, bi morali le-ti imeti pravico, da prejmejo plačilo ali nadomestilo svojih terjatev v postopkih prenehanja, ki niso nižja od tega, kar bi po oceni prejeli, če bi celotna institucija prenehala po običajnih insolvenčnih postopkih.

| (51) | Za zaščito pravic delničarjev in upnikov bi bilo treba določiti jasne obveznosti glede vrednotenja sredstev in obveznosti institucije v postopku reševanja ter, kjer se to zahteva v skladu s to direktivo, vrednotenja obravnave, ki bi je bili delničarji in upniki deležni, če bi institucija prenehala po običajnih insolvenčnih postopkih. Vrednotenje bi moralo biti mogoče začeti že v zgodnji fazi posredovanja. Preden se sprejme kakršen koli ukrep za reševanje, bi bilo treba opraviti pošteno in realno vrednotenje sredstev in obveznosti institucije. Pritožba zoper takšno vrednotenje je dopustna le skupaj s pritožbo zoper odločitev o reševanju. Poleg tega bi bilo treba, kjer se to zahteva v skladu s to direktivo, po uporabi instrumentov za reševanje izvesti naknadno primerjavo med dejansko obravnavo delničarjev in upnikov ter obravnavo ter njihovo obravnavo v okviru običajnih insolvenčnih postopkov. Če se ugotovi, da so delničarji in upniki pri poplačilu ali nadomestilu svojih terjatev prejeli manj, kot bi prejeli v okviru običajnih insolvenčnih postopkov, bi morali biti, kjer se to zahteva v skladu s to direktivo, upravičeni do izplačila razlike. V nasprotju z vrednotenjem pred ukrepi za reševanje bi bilo treba omogočiti ugovarjanje tej primerjavi ločeno od odločitve o reševanju. Odločitev o tem, kako bo delničarjem in upnikom izplačana ugotovljena razlika v obravnavi, bi morala biti prepuščena državam članicam. Ta razlika, če obstaja, bi morala biti izplačana v skladu s finančnimi shemami, vzpostavljenimi v skladu s to direktivo. |
| --- | --- |

(51)

Za zaščito pravic delničarjev in upnikov bi bilo treba določiti jasne obveznosti glede vrednotenja sredstev in obveznosti institucije v postopku reševanja ter, kjer se to zahteva v skladu s to direktivo, vrednotenja obravnave, ki bi je bili delničarji in upniki deležni, če bi institucija prenehala po običajnih insolvenčnih postopkih. Vrednotenje bi moralo biti mogoče začeti že v zgodnji fazi posredovanja. Preden se sprejme kakršen koli ukrep za reševanje, bi bilo treba opraviti pošteno in realno vrednotenje sredstev in obveznosti institucije. Pritožba zoper takšno vrednotenje je dopustna le skupaj s pritožbo zoper odločitev o reševanju. Poleg tega bi bilo treba, kjer se to zahteva v skladu s to direktivo, po uporabi instrumentov za reševanje izvesti naknadno primerjavo med dejansko obravnavo delničarjev in upnikov ter obravnavo ter njihovo obravnavo v okviru običajnih insolvenčnih postopkov. Če se ugotovi, da so delničarji in upniki pri poplačilu ali nadomestilu svojih terjatev prejeli manj, kot bi prejeli v okviru običajnih insolvenčnih postopkov, bi morali biti, kjer se to zahteva v skladu s to direktivo, upravičeni do izplačila razlike. V nasprotju z vrednotenjem pred ukrepi za reševanje bi bilo treba omogočiti ugovarjanje tej primerjavi ločeno od odločitve o reševanju. Odločitev o tem, kako bo delničarjem in upnikom izplačana ugotovljena razlika v obravnavi, bi morala biti prepuščena državam članicam. Ta razlika, če obstaja, bi morala biti izplačana v skladu s finančnimi shemami, vzpostavljenimi v skladu s to direktivo.

| (52) | Ob propadu institucije je pomembno priznati izgube. Vrednotenje sredstev in obveznosti propadajočih institucij bi moralo temeljiti na poštenih, preudarnih in realističnih domnevah v trenutku uporabe instrumentov za reševanje. Finančno stanje institucije pa pri vrednotenju ne bi smelo vplivati na vrednost obveznosti. Če je nujno, bi bilo treba organom za reševanje omogočiti hitro vrednotenje sredstev ali obveznosti propadajoče institucije. To vrednotenje bi moralo biti začasno in bi se moralo uporabljati do izvedbe neodvisnega vrednotenja. Zavezujoči tehnični standardi EBA v zvezi z metodologijo vrednotenja bi morali vzpostaviti okvir načel, ki bi se uporabljala pri opravljanju teh vrednotenj, in bi morali omogočati različne posebne metodologije, ki bi jih uporabljali organi za reševanje in neodvisni cenilci, kot je ustrezno. |
| --- | --- |

(52)

Ob propadu institucije je pomembno priznati izgube. Vrednotenje sredstev in obveznosti propadajočih institucij bi moralo temeljiti na poštenih, preudarnih in realističnih domnevah v trenutku uporabe instrumentov za reševanje. Finančno stanje institucije pa pri vrednotenju ne bi smelo vplivati na vrednost obveznosti. Če je nujno, bi bilo treba organom za reševanje omogočiti hitro vrednotenje sredstev ali obveznosti propadajoče institucije. To vrednotenje bi moralo biti začasno in bi se moralo uporabljati do izvedbe neodvisnega vrednotenja. Zavezujoči tehnični standardi EBA v zvezi z metodologijo vrednotenja bi morali vzpostaviti okvir načel, ki bi se uporabljala pri opravljanju teh vrednotenj, in bi morali omogočati različne posebne metodologije, ki bi jih uporabljali organi za reševanje in neodvisni cenilci, kot je ustrezno.

| (53) | Hitro in usklajeno ukrepanje je nujno, da se ohrani zaupanje v trg in čim bolj zmanjša širjenje negativnega vpliva. Ko je ugotovljeno, da institucija propada ali bo verjetno propadla, in ni razumno pričakovati, da bi kakršen koli alternativni ukrep zasebnega sektorja ali nadzorni ukrep v razumnem času preprečil njen propad, bi morali organi za reševanje takoj sprejeti ustrezne in usklajene ukrepe za reševanje v javnem interesu. Okoliščine, v katerih lahko pride do propada institucije, in zlasti morebitna nujnost situacije, bi morale organom za reševanje omogočiti, da sprejmejo ukrepe za reševanje, ne da bi morali najprej uporabiti pooblastila za zgodnje posredovanje. |
| --- | --- |

(53)

Hitro in usklajeno ukrepanje je nujno, da se ohrani zaupanje v trg in čim bolj zmanjša širjenje negativnega vpliva. Ko je ugotovljeno, da institucija propada ali bo verjetno propadla, in ni razumno pričakovati, da bi kakršen koli alternativni ukrep zasebnega sektorja ali nadzorni ukrep v razumnem času preprečil njen propad, bi morali organi za reševanje takoj sprejeti ustrezne in usklajene ukrepe za reševanje v javnem interesu. Okoliščine, v katerih lahko pride do propada institucije, in zlasti morebitna nujnost situacije, bi morale organom za reševanje omogočiti, da sprejmejo ukrepe za reševanje, ne da bi morali najprej uporabiti pooblastila za zgodnje posredovanje.

| (54) | Pri sprejemanju ukrepov za reševanje bi morali organi za reševanje upoštevati ukrepe, določene v načrtih reševanja, in jim slediti, razen če organi za reševanje ob upoštevanju okoliščin primera ocenijo, da bodo cilji reševanja učinkoviteje doseženi s sprejetjem ukrepov, ki niso določeni v načrtih za reševanje. |
| --- | --- |

(54)

Pri sprejemanju ukrepov za reševanje bi morali organi za reševanje upoštevati ukrepe, določene v načrtih reševanja, in jim slediti, razen če organi za reševanje ob upoštevanju okoliščin primera ocenijo, da bodo cilji reševanja učinkoviteje doseženi s sprejetjem ukrepov, ki niso določeni v načrtih za reševanje.

| (55) | Instrumente za reševanje bi bilo treba, razen kadar je izrecno drugače določeno v tej direktivi, uporabiti pred kakršno koli kapitalsko injekcijo javnega sektorja ali enakovredno izredno javnofinančno pomočjo instituciji. Vendar to ne bi smelo ovirati uporabe sredstev iz sistemov jamstva za vloge ali skladov za reševanje za pokrivanje izgub, ki bi jih sicer utrpeli kriti vlagatelji ali diskrecijsko izključeni upniki. V zvezi s tem bi bilo treba pri uporabi izredne javnofinančne pomoči, skladov za reševanje ali sistemov jamstva za vloge, za pomoč pri reševanju propadajočih institucij upoštevati ustrezne določbe o državni pomoči. |
| --- | --- |

(55)

Instrumente za reševanje bi bilo treba, razen kadar je izrecno drugače določeno v tej direktivi, uporabiti pred kakršno koli kapitalsko injekcijo javnega sektorja ali enakovredno izredno javnofinančno pomočjo instituciji. Vendar to ne bi smelo ovirati uporabe sredstev iz sistemov jamstva za vloge ali skladov za reševanje za pokrivanje izgub, ki bi jih sicer utrpeli kriti vlagatelji ali diskrecijsko izključeni upniki. V zvezi s tem bi bilo treba pri uporabi izredne javnofinančne pomoči, skladov za reševanje ali sistemov jamstva za vloge, za pomoč pri reševanju propadajočih institucij upoštevati ustrezne določbe o državni pomoči.

| (56) | Težave na finančnih trgih v Uniji, ki so posledica splošnejših, sistemskih dogodkov, bi lahko imele negativne učinke na gospodarstvo Unije in na njene državljane. Zato bi morala biti orodja za reševanje ustrezno oblikovana za kljubovanje številnim, pretežno nepredvidljivim scenarijem, pri čemer bi se morala upoštevati morebitna razlika med krizo v posamezni instituciji in širšo sistemsko bančno krizo. |
| --- | --- |

(56)

Težave na finančnih trgih v Uniji, ki so posledica splošnejših, sistemskih dogodkov, bi lahko imele negativne učinke na gospodarstvo Unije in na njene državljane. Zato bi morala biti orodja za reševanje ustrezno oblikovana za kljubovanje številnim, pretežno nepredvidljivim scenarijem, pri čemer bi se morala upoštevati morebitna razlika med krizo v posamezni instituciji in širšo sistemsko bančno krizo.

| (57) | Kadar Komisija izvede oceno državne pomoči v skladu s členom 107 PDEU v okviru državnih instrumentov za stabilizacijo iz te direktive, bi morala ločeno oceniti, ali priglašeni državni instrumenti za stabilizacijo ne kršijo katere od s tem povezanih določb prava Unije, vključno v zvezi z minimalno zahtevo za pokritje izgub iz te direktive, ki je 8 %, in ali obstajajo izredne razmere sistemske krize, zaradi katerih je uporaba instrumentov iz te direktive upravičena, pri čemer so zagotovljeni enaki konkurenčni pogoji na notranjem trgu. V skladu s členoma 107 in 108 PDEU bi bilo treba to oceno opraviti pred uporabo katerega izmed državnih instrumentov za stabilizacijo. |
| --- | --- |

(57)

Kadar Komisija izvede oceno državne pomoči v skladu s členom 107 PDEU v okviru državnih instrumentov za stabilizacijo iz te direktive, bi morala ločeno oceniti, ali priglašeni državni instrumenti za stabilizacijo ne kršijo katere od s tem povezanih določb prava Unije, vključno v zvezi z minimalno zahtevo za pokritje izgub iz te direktive, ki je 8 %, in ali obstajajo izredne razmere sistemske krize, zaradi katerih je uporaba instrumentov iz te direktive upravičena, pri čemer so zagotovljeni enaki konkurenčni pogoji na notranjem trgu. V skladu s členoma 107 in 108 PDEU bi bilo treba to oceno opraviti pred uporabo katerega izmed državnih instrumentov za stabilizacijo.

| (58) | Srednjeročno bi morala biti uporaba državnih instrumentov za stabilizacijo fiskalno nevtralna. |
| --- | --- |

(58)

Srednjeročno bi morala biti uporaba državnih instrumentov za stabilizacijo fiskalno nevtralna.

| (59) | Instrumenti za reševanje bi morali vključevati prodajo poslovanja ali delnic institucije v postopku reševanja, vzpostavitev premostitvene institucije, ločevanje donosnih sredstev od oslabljenih ali nedonosnih sredstev propadajoče institucije ter reševanje te institucije z zasebnimi sredstvi delničarjev in upnikov. |
| --- | --- |

(59)

Instrumenti za reševanje bi morali vključevati prodajo poslovanja ali delnic institucije v postopku reševanja, vzpostavitev premostitvene institucije, ločevanje donosnih sredstev od oslabljenih ali nedonosnih sredstev propadajoče institucije ter reševanje te institucije z zasebnimi sredstvi delničarjev in upnikov.

| (60) | Kadar so instrumenti za reševanje uporabljeni za prenos sistemsko pomembnih storitev ali uspešnih poslovnih dejavnosti institucije na stabilen subjekt, kot je zasebni kupec ali premostitvena institucija, bi bilo treba preostali del institucije likvidirati v ustreznem časovnem okviru ter pri tem upoštevati, ali mora propadajoča institucija zagotavljati storitve ali podporo kupcu ali premostitveni instituciji za nadaljnje opravljanje dejavnosti ali storitev, pridobljenih z navedenim prenosom. |
| --- | --- |

(60)

Kadar so instrumenti za reševanje uporabljeni za prenos sistemsko pomembnih storitev ali uspešnih poslovnih dejavnosti institucije na stabilen subjekt, kot je zasebni kupec ali premostitvena institucija, bi bilo treba preostali del institucije likvidirati v ustreznem časovnem okviru ter pri tem upoštevati, ali mora propadajoča institucija zagotavljati storitve ali podporo kupcu ali premostitveni instituciji za nadaljnje opravljanje dejavnosti ali storitev, pridobljenih z navedenim prenosom.

| (61) | Instrument prodaje poslovanja bi moral organom omogočati prodajo institucije ali dela njenega poslovanja enemu ali več kupcem brez soglasja delničarjev. Pri uporabi instrumenta prodaje poslovanja bi se morali organi dogovoriti za trženje te institucije ali dela njenega poslovanja na odprt, pregleden in nediskriminatoren način, pri čemer bi si morali prizadevati za čim višjo prodajno ceno. Če je to zaradi nujnih razlogov nemogoče, bi morali organi sprejeti ukrepe za odpravo škodljivih vplivov na konkurenco in notranji trg. |
| --- | --- |

(61)

Instrument prodaje poslovanja bi moral organom omogočati prodajo institucije ali dela njenega poslovanja enemu ali več kupcem brez soglasja delničarjev. Pri uporabi instrumenta prodaje poslovanja bi se morali organi dogovoriti za trženje te institucije ali dela njenega poslovanja na odprt, pregleden in nediskriminatoren način, pri čemer bi si morali prizadevati za čim višjo prodajno ceno. Če je to zaradi nujnih razlogov nemogoče, bi morali organi sprejeti ukrepe za odpravo škodljivih vplivov na konkurenco in notranji trg.

| (62) | Vse neto prihodke iz prenosa sredstev ali obveznosti institucije v postopku reševanja pri uporabi instrumenta prodaje poslovanja bi morala dobiti institucija v postopku prenehanja. Vse neto prihodke iz prenosa delnic ali drugih lastniških instrumentov, ki jih izda institucija v postopku reševanja pri uporabi instrumenta prodaje poslovanja, bi morali dobiti imetniki teh delnic ali lastniških instrumentov. Prihodke bi bilo treba zmanjšati za stroške zaradi propada institucije ali postopka reševanja. |
| --- | --- |

(62)

Vse neto prihodke iz prenosa sredstev ali obveznosti institucije v postopku reševanja pri uporabi instrumenta prodaje poslovanja bi morala dobiti institucija v postopku prenehanja. Vse neto prihodke iz prenosa delnic ali drugih lastniških instrumentov, ki jih izda institucija v postopku reševanja pri uporabi instrumenta prodaje poslovanja, bi morali dobiti imetniki teh delnic ali lastniških instrumentov. Prihodke bi bilo treba zmanjšati za stroške zaradi propada institucije ali postopka reševanja.

| (63) | Da bi bila prodaja poslovanja izvedena pravočasno in bi se zaščitila finančna stabilnost, bi bilo treba pravočasno oceniti kupca kvalificiranega deleža, tako da se uporaba instrumenta prodaje poslovanja v skladu s to direktivo ne zavleče z odstopanjem od rokov in postopkov iz Direktive 2013/36/EU in Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (11). |
| --- | --- |

(63)

Da bi bila prodaja poslovanja izvedena pravočasno in bi se zaščitila finančna stabilnost, bi bilo treba pravočasno oceniti kupca kvalificiranega deleža, tako da se uporaba instrumenta prodaje poslovanja v skladu s to direktivo ne zavleče z odstopanjem od rokov in postopkov iz Direktive 2013/36/EU in Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (11).

| (64) | Informacije o trženju propadajoče institucije in pogajanja s potencialnimi prevzemniki pred uporabo instrumenta prodaje poslovanja bodo verjetno sistemsko pomembni. Zaradi zagotovitve finančne stabilnosti je pomembno, da je razkritje takšnih informacij javnosti v skladu z Uredbo (EU) št. 596/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (12) mogoče odložiti do roka, ko je treba pripraviti načrt za reševanje institucije in strukturo tega reševanja, pri čemer bi bilo treba upoštevati dovoljene odloge iz ureditve v zvezi z zlorabo trga. |
| --- | --- |

(64)

Informacije o trženju propadajoče institucije in pogajanja s potencialnimi prevzemniki pred uporabo instrumenta prodaje poslovanja bodo verjetno sistemsko pomembni. Zaradi zagotovitve finančne stabilnosti je pomembno, da je razkritje takšnih informacij javnosti v skladu z Uredbo (EU) št. 596/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (12) mogoče odložiti do roka, ko je treba pripraviti načrt za reševanje institucije in strukturo tega reševanja, pri čemer bi bilo treba upoštevati dovoljene odloge iz ureditve v zvezi z zlorabo trga.

| (65) | Glavni namen premostitvene institucije kot institucije, ki je v celoti ali delno v lasti enega ali več javnih organov ali ki jo nadzira organ za reševanje, bi bil, da se strankam propadajoče institucije še naprej zagotavljajo bistvene finančne storitve in da se še naprej izvajajo bistvene finančne dejavnosti. Premostitvena institucija bi morala poslovati kot uspešno delujoče podjetje ter bi se morala ponovno vključiti na trg, ko so pogoji za to ustrezni in v roku, določenem v tej direktivi, ali prenehati, če ni sposobna uspešno poslovati. |
| --- | --- |

(65)

Glavni namen premostitvene institucije kot institucije, ki je v celoti ali delno v lasti enega ali več javnih organov ali ki jo nadzira organ za reševanje, bi bil, da se strankam propadajoče institucije še naprej zagotavljajo bistvene finančne storitve in da se še naprej izvajajo bistvene finančne dejavnosti. Premostitvena institucija bi morala poslovati kot uspešno delujoče podjetje ter bi se morala ponovno vključiti na trg, ko so pogoji za to ustrezni in v roku, določenem v tej direktivi, ali prenehati, če ni sposobna uspešno poslovati.

| (66) | Instrument izločitve sredstev bi moral organom omogočati prenos sredstev, pravic ali obveznosti institucije v postopku reševanja na ločen subjekt. Ta instrument bi se lahko uporabil le v povezavi z drugimi instrumenti, da se prepreči neupravičena konkurenčna prednost propadajoče institucije. |
| --- | --- |

(66)

Instrument izločitve sredstev bi moral organom omogočati prenos sredstev, pravic ali obveznosti institucije v postopku reševanja na ločen subjekt. Ta instrument bi se lahko uporabil le v povezavi z drugimi instrumenti, da se prepreči neupravičena konkurenčna prednost propadajoče institucije.

| (67) | Z učinkovito ureditvijo reševanja bi bilo treba čim bolj zmanjšati stroške reševanja propadajoče institucije, ki jih krijejo davkoplačevalci. Prav tako bi morala zagotoviti, da je mogoče rešiti sistemsko pomembne institucije, ne da bi bila pri tem ogrožena finančna stabilnost. To se doseže z instrumentom za reševanje s sredstvi upnikov, ki zagotavlja, da delničarji in upniki propadajoče institucije prevzamejo ustrezen del izgube in zadevnih stroškov, ki nastanejo zaradi propada institucije. Instrument za reševanje s sredstvi upnikov bo zato delničarje in upnike institucije bolj spodbudil k spremljanju zdravja institucije v običajnih razmerah ter tako izpolnil priporočilo Odbora za finančno stabilnost, da se v okvir za reševanje kot dodatna možnost v povezavi z drugimi instrumenti za reševanje vključi zakonsko pooblastilo za odpis dolga in konverzijo obveznosti. |
| --- | --- |

(67)

Z učinkovito ureditvijo reševanja bi bilo treba čim bolj zmanjšati stroške reševanja propadajoče institucije, ki jih krijejo davkoplačevalci. Prav tako bi morala zagotoviti, da je mogoče rešiti sistemsko pomembne institucije, ne da bi bila pri tem ogrožena finančna stabilnost. To se doseže z instrumentom za reševanje s sredstvi upnikov, ki zagotavlja, da delničarji in upniki propadajoče institucije prevzamejo ustrezen del izgube in zadevnih stroškov, ki nastanejo zaradi propada institucije. Instrument za reševanje s sredstvi upnikov bo zato delničarje in upnike institucije bolj spodbudil k spremljanju zdravja institucije v običajnih razmerah ter tako izpolnil priporočilo Odbora za finančno stabilnost, da se v okvir za reševanje kot dodatna možnost v povezavi z drugimi instrumenti za reševanje vključi zakonsko pooblastilo za odpis dolga in konverzijo obveznosti.

| (68) | Organom za reševanje bi bilo treba za potrebno prilagodljivost pri razdelitvi izgube med upnike v določenih okoliščinah omogočiti, da uporabijo instrument za reševanje s sredstvi upnikov, kadar se želi propadajoča institucija ohraniti kot delujoče podjetje in če obstaja realna možnost, da začne institucija ponovno uspešno poslovati, ter kadar se sistemsko pomembne storitve prenesejo na premostitveno institucijo in preostali del institucije preneha poslovati in preneha. |
| --- | --- |

(68)

Organom za reševanje bi bilo treba za potrebno prilagodljivost pri razdelitvi izgube med upnike v določenih okoliščinah omogočiti, da uporabijo instrument za reševanje s sredstvi upnikov, kadar se želi propadajoča institucija ohraniti kot delujoče podjetje in če obstaja realna možnost, da začne institucija ponovno uspešno poslovati, ter kadar se sistemsko pomembne storitve prenesejo na premostitveno institucijo in preostali del institucije preneha poslovati in preneha.

| (69) | Kadar se instrument za reševanje s sredstvi upnikov uporabi za okrepitev kapitala propadajoče institucije, da se omogoči nadaljevanje njenega poslovanja, bi morala uporabo tega instrumenta spremljati menjava vodstva, razen kadar je njegova ohranitev ustrezna in potrebna za uresničitev ciljev reševanja, ter poznejše prestrukturiranje institucije in njenih dejavnosti tako, da se odpravijo razlogi za njen propad. To prestrukturiranje bi bilo treba izvesti z načrtom reorganizacije poslovanja. Kjer je primerno, bi morali biti takšni načrti skladni z načrtom prestrukturiranja, ki ga mora institucija v skladu z okvirom za državne pomoči predložiti Komisiji. Takšni načrti bi morali poleg ukrepov, namenjenih ponovni vzpostavitvi dolgoročno uspešnega poslovanja institucije, vključevati ukrepe za omejitev pomoči na minimalno delitev bremen ter ukrepe, ki omejujejo izkrivljanje konkurence. |
| --- | --- |

(69)

Kadar se instrument za reševanje s sredstvi upnikov uporabi za okrepitev kapitala propadajoče institucije, da se omogoči nadaljevanje njenega poslovanja, bi morala uporabo tega instrumenta spremljati menjava vodstva, razen kadar je njegova ohranitev ustrezna in potrebna za uresničitev ciljev reševanja, ter poznejše prestrukturiranje institucije in njenih dejavnosti tako, da se odpravijo razlogi za njen propad. To prestrukturiranje bi bilo treba izvesti z načrtom reorganizacije poslovanja. Kjer je primerno, bi morali biti takšni načrti skladni z načrtom prestrukturiranja, ki ga mora institucija v skladu z okvirom za državne pomoči predložiti Komisiji. Takšni načrti bi morali poleg ukrepov, namenjenih ponovni vzpostavitvi dolgoročno uspešnega poslovanja institucije, vključevati ukrepe za omejitev pomoči na minimalno delitev bremen ter ukrepe, ki omejujejo izkrivljanje konkurence.

| (70) | Instrumenta za reševanje s sredstvi upnikov ni primerno uporabiti za terjatve, ki so zavarovane s poroštvom, premoženjem ali drugim jamstvom. Vendar je zaželeno, da se lahko instrument za reševanje s sredstvi upnikov uporabi za čim več nezavarovanih obveznosti propadajoče institucije, da se tako zagotovi učinkovitost tega instrumenta in doseganje njegovih ciljev. Kljub temu je primerno s področja uporabe instrumenta za reševanje s sredstvi upnikov izključiti nekatere vrste nezavarovanih obveznosti. Zaradi zaščite imetnikov kritih vlog se instrument za reševanje s sredstvi upnikov ne bi smel uporabljati za vloge, zaščitene z Direktivo 2014/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta (13). Za zagotovitev kontinuitete kritičnih funkcij se navedeni instrument ne bi smel uporabljati za nekatere obveznosti do delojemalcev propadajoče institucije ali za trgovinske terjatve, povezane z blagom in storitvami, ki so kritične za tekoče poslovanje institucije. Zaradi izpolnjevanja obveznosti v zvezi s pokojninskimi pravicami in pokojninami, dolgovanih organizacijam za pokojninsko zavarovanje in pokojninskim skrbnikom, se instrument za reševanje s sredstvi upnikov ne bi smel uporabljati za obveznosti propadajoče institucije do pokojninske sheme. Instrument za reševanje s sredstvi upnikov bi se uporabljal za obveznosti v zvezi s pokojninskimi prejemki, ki izhajajo iz spremenljivega nadomestila in ki ne izhajajo iz kolektivnih pogodb, ter za spremenljivi del nadomestila za pomembne nosilce tveganja. Zaradi zmanjšanja nevarnosti širjenja negativnih vplivov po sistemu se instrument za reševanje s sredstvi upnikov ne bi smel uporabljati za obveznosti, ki izhajajo iz sodelovanja v plačilnih sistemih, katerih preostala zapadlost je krajša od sedmih dni, ali za obveznosti do institucij – razen subjektov, ki so del iste skupine – s prvotno zapadlostjo, krajšo od sedem dni. |
| --- | --- |

(70)

Instrumenta za reševanje s sredstvi upnikov ni primerno uporabiti za terjatve, ki so zavarovane s poroštvom, premoženjem ali drugim jamstvom. Vendar je zaželeno, da se lahko instrument za reševanje s sredstvi upnikov uporabi za čim več nezavarovanih obveznosti propadajoče institucije, da se tako zagotovi učinkovitost tega instrumenta in doseganje njegovih ciljev. Kljub temu je primerno s področja uporabe instrumenta za reševanje s sredstvi upnikov izključiti nekatere vrste nezavarovanih obveznosti. Zaradi zaščite imetnikov kritih vlog se instrument za reševanje s sredstvi upnikov ne bi smel uporabljati za vloge, zaščitene z Direktivo 2014/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta (13). Za zagotovitev kontinuitete kritičnih funkcij se navedeni instrument ne bi smel uporabljati za nekatere obveznosti do delojemalcev propadajoče institucije ali za trgovinske terjatve, povezane z blagom in storitvami, ki so kritične za tekoče poslovanje institucije. Zaradi izpolnjevanja obveznosti v zvezi s pokojninskimi pravicami in pokojninami, dolgovanih organizacijam za pokojninsko zavarovanje in pokojninskim skrbnikom, se instrument za reševanje s sredstvi upnikov ne bi smel uporabljati za obveznosti propadajoče institucije do pokojninske sheme. Instrument za reševanje s sredstvi upnikov bi se uporabljal za obveznosti v zvezi s pokojninskimi prejemki, ki izhajajo iz spremenljivega nadomestila in ki ne izhajajo iz kolektivnih pogodb, ter za spremenljivi del nadomestila za pomembne nosilce tveganja. Zaradi zmanjšanja nevarnosti širjenja negativnih vplivov po sistemu se instrument za reševanje s sredstvi upnikov ne bi smel uporabljati za obveznosti, ki izhajajo iz sodelovanja v plačilnih sistemih, katerih preostala zapadlost je krajša od sedmih dni, ali za obveznosti do institucij – razen subjektov, ki so del iste skupine – s prvotno zapadlostjo, krajšo od sedem dni.

| (71) | Ker je zaščita kritih vlagateljev eden najpomembnejših ciljev reševanja, se instrument za reševanje s sredstvi upnikov ne bi smel uporabljati za krite vloge. Vendar bi moral sistem jamstva za vloge prispevati k financiranju reševanja s pokrivanjem izgub v obsegu neto izgub, ki bi jih utrpel po izplačilu nadomestila vlagateljem v običajnih insolvenčnih postopkih. Izvajanje pooblastil za reševanje s sredstvi upnikov bi zagotovilo, da bi imeli vlagatelji še naprej dostop do svojih vlog, in sicer vsaj do ravni kritja, kar je glavni razlog za vzpostavitev sistemov jamstva za vloge. Če se v teh primerih ti sistemi ne bi uporabljali, bi to ustvarilo nepošteno prednost glede na ostale upnike, ki bi bili predmet izvajanja pooblastil organa za reševanje. |
| --- | --- |

(71)

Ker je zaščita kritih vlagateljev eden najpomembnejših ciljev reševanja, se instrument za reševanje s sredstvi upnikov ne bi smel uporabljati za krite vloge. Vendar bi moral sistem jamstva za vloge prispevati k financiranju reševanja s pokrivanjem izgub v obsegu neto izgub, ki bi jih utrpel po izplačilu nadomestila vlagateljem v običajnih insolvenčnih postopkih. Izvajanje pooblastil za reševanje s sredstvi upnikov bi zagotovilo, da bi imeli vlagatelji še naprej dostop do svojih vlog, in sicer vsaj do ravni kritja, kar je glavni razlog za vzpostavitev sistemov jamstva za vloge. Če se v teh primerih ti sistemi ne bi uporabljali, bi to ustvarilo nepošteno prednost glede na ostale upnike, ki bi bili predmet izvajanja pooblastil organa za reševanje.

| (72) | Organi za reševanje bi morali imeti možnost, da obveznosti v nekaterih okoliščinah izključijo ali delno izključijo iz reševanja s sredstvi upnikov, med drugim tedaj, ko za takšno obveznost ni mogoče uporabiti instrumenta za reševanje s sredstvi upnikov v razumnem času, ko je izključitev nujno potrebna za kontinuiteto kritičnih funkcij in glavnih poslovnih področij in sorazmerna z njo ali ko bi se vrednost – če bi za te obveznosti uporabili instrument za reševanje s sredstvi upnikov – tako zmanjšala, da bi bile izgube drugih upnikov večje, kot če bi te obveznosti izključili iz reševanja s sredstvi upnikov. Organi za reševanje bi morali imeti možnost, da izključijo ali delno izključijo obveznosti, če je to potrebno za preprečevanje širjenja negativnih vplivov in finančne nestabilnosti, ki lahko povzroči resno motnjo v gospodarstvu države članice. Pri opravljanju teh ocen bi morali organi za reševanje upoštevati posledice morebitne uporabe instrumenta za reševanje s sredstvi upnikov za obveznosti, ki izhajajo iz upravičenih vlog fizičnih oseb ter mikro, malih in srednjih podjetij nad ravnjo kritja iz Direktive 2014/49/EU. |
| --- | --- |

(72)

Organi za reševanje bi morali imeti možnost, da obveznosti v nekaterih okoliščinah izključijo ali delno izključijo iz reševanja s sredstvi upnikov, med drugim tedaj, ko za takšno obveznost ni mogoče uporabiti instrumenta za reševanje s sredstvi upnikov v razumnem času, ko je izključitev nujno potrebna za kontinuiteto kritičnih funkcij in glavnih poslovnih področij in sorazmerna z njo ali ko bi se vrednost – če bi za te obveznosti uporabili instrument za reševanje s sredstvi upnikov – tako zmanjšala, da bi bile izgube drugih upnikov večje, kot če bi te obveznosti izključili iz reševanja s sredstvi upnikov. Organi za reševanje bi morali imeti možnost, da izključijo ali delno izključijo obveznosti, če je to potrebno za preprečevanje širjenja negativnih vplivov in finančne nestabilnosti, ki lahko povzroči resno motnjo v gospodarstvu države članice. Pri opravljanju teh ocen bi morali organi za reševanje upoštevati posledice morebitne uporabe instrumenta za reševanje s sredstvi upnikov za obveznosti, ki izhajajo iz upravičenih vlog fizičnih oseb ter mikro, malih in srednjih podjetij nad ravnjo kritja iz Direktive 2014/49/EU.

| (73) | Kadar se uporabijo te izključitve, se lahko zaradi njihovega upoštevanja raven odpisa ali konverzije drugih kvalificiranih obveznosti poveča, vendar ob upoštevanju načela, da noben upnik ni na slabšem kot v primeru običajnih insolvenčnih postopkov. Kadar izgub ni mogoče prenesti na druge upnike, lahko institucija v postopku reševanja prejme prispevek iz sheme za financiranje reševanja, pri čemer je treba upoštevati več strogih pogojev, med njimi tudi zahtevo, da so bile izgube v višini najmanj 8 % vseh obveznosti, vključno s kapitalom, že pokrite in da so sredstva iz sklada za reševanje omejena bodisi na vrednost 5 % vseh obveznosti, vključno s kapitalom ali sredstvi, ki so na voljo skladu za reševanje, bodisi na znesek, ki ga je v treh letih mogoče zbrati z naknadnimi prispevki, in sicer na nižjega od obeh zneskov. |
| --- | --- |

(73)

Kadar se uporabijo te izključitve, se lahko zaradi njihovega upoštevanja raven odpisa ali konverzije drugih kvalificiranih obveznosti poveča, vendar ob upoštevanju načela, da noben upnik ni na slabšem kot v primeru običajnih insolvenčnih postopkov. Kadar izgub ni mogoče prenesti na druge upnike, lahko institucija v postopku reševanja prejme prispevek iz sheme za financiranje reševanja, pri čemer je treba upoštevati več strogih pogojev, med njimi tudi zahtevo, da so bile izgube v višini najmanj 8 % vseh obveznosti, vključno s kapitalom, že pokrite in da so sredstva iz sklada za reševanje omejena bodisi na vrednost 5 % vseh obveznosti, vključno s kapitalom ali sredstvi, ki so na voljo skladu za reševanje, bodisi na znesek, ki ga je v treh letih mogoče zbrati z naknadnimi prispevki, in sicer na nižjega od obeh zneskov.

| (74) | Organ za reševanje lahko v izjemnih primerih, ko so bile obveznosti izključene in je bil za reševanje s sredstvi upnikov namesto teh obveznosti do dovoljene zgornje meje uporabljen prispevek iz sklada za reševanje, poišče sredstva iz alternativnih virov financiranja. |
| --- | --- |

(74)

Organ za reševanje lahko v izjemnih primerih, ko so bile obveznosti izključene in je bil za reševanje s sredstvi upnikov namesto teh obveznosti do dovoljene zgornje meje uporabljen prispevek iz sklada za reševanje, poišče sredstva iz alternativnih virov financiranja.

| (75) | Najmanjši znesek prispevka k pokritju izgub in dokapitalizacije za 8 % vseh obveznosti ali po potrebi 20 % tveganju prilagojene aktive bi bilo treba izračunati na podlagi vrednotenja za namene reševanja v skladu s to direktivo. Pretekle izgube, ki so jih še pred vrednotenjem pokrili delničarji z zmanjšanjem kapitala, ne bi smele biti vključene v te odstotke. |
| --- | --- |

(75)

Najmanjši znesek prispevka k pokritju izgub in dokapitalizacije za 8 % vseh obveznosti ali po potrebi 20 % tveganju prilagojene aktive bi bilo treba izračunati na podlagi vrednotenja za namene reševanja v skladu s to direktivo. Pretekle izgube, ki so jih še pred vrednotenjem pokrili delničarji z zmanjšanjem kapitala, ne bi smele biti vključene v te odstotke.

| (76) | Ta direktiva ne bi smela državam članicam kakor koli nalagati financiranja shem za financiranje reševanja s sredstvi iz njihovega splošnega proračuna. |
| --- | --- |

(76)

Ta direktiva ne bi smela državam članicam kakor koli nalagati financiranja shem za financiranje reševanja s sredstvi iz njihovega splošnega proračuna.

| (77) | Razen če je v tej direktivi določeno drugače, bi morali organi za reševanje uporabljati instrument za reševanje s sredstvi upnikov tako, da upoštevajo pari passu obravnavo upnikov in zakonsko razvrstitev terjatev v skladu z veljavnim pravom o insolventnosti. Izgube bi se morale najprej pokriti z instrumenti regulatornega kapitala in bi jih bilo treba razdeliti med delničarje z razveljavitvijo, prenosom ali z veliko razvodenitvijo delnic. Kadar ti instrumenti niso dovolj, bi bilo treba druge kapitalske instrumente in nato podrejeni dolg konvertirati ali odpisati. Prednostne obveznosti bi bilo treba konvertirati ali odpisati, če so bili podrejeni razredi konvertirani ali v celoti odpisani. |
| --- | --- |

(77)

Razen če je v tej direktivi določeno drugače, bi morali organi za reševanje uporabljati instrument za reševanje s sredstvi upnikov tako, da upoštevajo pari passu obravnavo upnikov in zakonsko razvrstitev terjatev v skladu z veljavnim pravom o insolventnosti. Izgube bi se morale najprej pokriti z instrumenti regulatornega kapitala in bi jih bilo treba razdeliti med delničarje z razveljavitvijo, prenosom ali z veliko razvodenitvijo delnic. Kadar ti instrumenti niso dovolj, bi bilo treba druge kapitalske instrumente in nato podrejeni dolg konvertirati ali odpisati. Prednostne obveznosti bi bilo treba konvertirati ali odpisati, če so bili podrejeni razredi konvertirani ali v celoti odpisani.

| (78) | Kadar obstajajo izvzetja za obveznosti, na primer za plačilne in poravnalne sisteme, delavce upnike ali trgovinske upnike, ali prednostni vrstni red kot na primer za vloge fizičnih oseb ter mikro, malih in srednjih podjetij, bi se morala uporabljati tako v tretjih državah kot v Uniji. Da bi v tretjih državah zagotovili možnost odpisa ali konverzije obveznosti, ko je to ustrezno, bi bilo treba to možnost vključiti med pogodbena določila, za katere velja pravo tretjih držav, zlasti za obveznosti, ki so nižje v hierarhični razvrstitvi upnikov. Taka pogodbena določila se ne bi smela zahtevati za obveznosti, ki so izvzete iz instrumenta za reševanje za vloge upnikov ter mikro, malih in srednjih podjetij ali takrat, ko pravo tretje države ali zavezujoča pogodba, sklenjena s to tretjo državo, organu za reševanje države članice omogoča izvajanje pooblastil za odpis ali konverzijo. |
| --- | --- |

(78)

Kadar obstajajo izvzetja za obveznosti, na primer za plačilne in poravnalne sisteme, delavce upnike ali trgovinske upnike, ali prednostni vrstni red kot na primer za vloge fizičnih oseb ter mikro, malih in srednjih podjetij, bi se morala uporabljati tako v tretjih državah kot v Uniji. Da bi v tretjih državah zagotovili možnost odpisa ali konverzije obveznosti, ko je to ustrezno, bi bilo treba to možnost vključiti med pogodbena določila, za katere velja pravo tretjih držav, zlasti za obveznosti, ki so nižje v hierarhični razvrstitvi upnikov. Taka pogodbena določila se ne bi smela zahtevati za obveznosti, ki so izvzete iz instrumenta za reševanje za vloge upnikov ter mikro, malih in srednjih podjetij ali takrat, ko pravo tretje države ali zavezujoča pogodba, sklenjena s to tretjo državo, organu za reševanje države članice omogoča izvajanje pooblastil za odpis ali konverzijo.

| (79) | Da bi se izognili temu, da institucije strukturirajo svoje obveznosti na način, ki ovira učinkovitost instrumenta za reševanje z zasebnimi sredstvi, je primerno določiti, da institucije ves čas izpolnjujejo minimalno zahtevo glede kapitala in kvalificiranih obveznosti, izraženih v odstotkih glede na vse obveznosti in kapital institucije. Organi za reševanje bi morali imeti tudi možnost, da glede na posamezen primer zahtevajo, da je ta odstotek v celoti ali delno sestavljen iz kapitala ali posebne vrste obveznosti. |
| --- | --- |

(79)

Da bi se izognili temu, da institucije strukturirajo svoje obveznosti na način, ki ovira učinkovitost instrumenta za reševanje z zasebnimi sredstvi, je primerno določiti, da institucije ves čas izpolnjujejo minimalno zahtevo glede kapitala in kvalificiranih obveznosti, izraženih v odstotkih glede na vse obveznosti in kapital institucije. Organi za reševanje bi morali imeti tudi možnost, da glede na posamezen primer zahtevajo, da je ta odstotek v celoti ali delno sestavljen iz kapitala ali posebne vrste obveznosti.

| (80) | V tej direktivi je sprejet pristop od zgoraj navzdol k določitvi minimalnih zahtev glede kapitala in kvalificiranih obveznostih v okviru skupine. S tem pristopom se tudi priznava, da se ukrep za reševanje uporabi na ravni posamezne pravne osebe in da je nujno, da ima subjekt v skupini, v kateri pride do izgub, zmogljivosti za pokrivanje izgub ali lahko do njih dostopa. Organi za reševanje bi morali v ta namen zagotoviti, da se zmogljivost pokrivanja izgub v okviru skupine porazdeli po celotni skupini v skladu z ravnjo tveganja pri pravnih osebah, ki jo sestavljajo. Minimalne zahteve za vsako od podrejenih družb bi bilo treba oceniti ločeno. Organi za reševanje bi morali poleg tega zagotoviti, da se ves kapital in obveznosti, ki so vključeni v konsolidirano minimalno zahtevo, nahajajo pri subjektih, v katerih lahko pride do izgub, ali da so drugače zmožni pokrivati izgube. Ta direktiva bi morala dopuščati možnost reševanja z več vstopnimi točkami ali eno vstopno točko. Obveznost minimalnih zahtev glede kapitala in kvalificiranih obveznosti bi morala odražati strategijo reševanja, ki je primerna za skupino v skladu z načrtom reševanja. Obveznost minimalnih zahtev glede kapitala in kvalificiranih obveznosti bi zlasti morala veljati za ustrezno raven v skupini, da bi odražala pristop reševanja z več vstopnimi točkami ali pristop reševanja z eno vstopno točko, opredeljenega v načrtu reševanja, pri tem pa bi bilo treba upoštevati, da je v nekaterih okoliščinah uporabljen drugačen pristop od tistega, opredeljenega v načrtu, saj bi na primer to omogočalo učinkovitejše doseganje ciljev reševanja. Na podlagi tega in ne glede na to, ali je skupina izbrala pristop reševanja z eno vstopno točko ali z več vstopnimi točkami, bi morale vse institucije in druge pravne osebe v skupini, kadar to zahtevajo organi za reševanje, ves čas zanesljivo izpolnjevati minimalne zahteve kapitala in kvalificiranih obveznosti, da bi se izognile tveganju širjenja negativnih vplivov ali tveganju bega vlog. |
| --- | --- |

(80)

V tej direktivi je sprejet pristop od zgoraj navzdol k določitvi minimalnih zahtev glede kapitala in kvalificiranih obveznostih v okviru skupine. S tem pristopom se tudi priznava, da se ukrep za reševanje uporabi na ravni posamezne pravne osebe in da je nujno, da ima subjekt v skupini, v kateri pride do izgub, zmogljivosti za pokrivanje izgub ali lahko do njih dostopa. Organi za reševanje bi morali v ta namen zagotoviti, da se zmogljivost pokrivanja izgub v okviru skupine porazdeli po celotni skupini v skladu z ravnjo tveganja pri pravnih osebah, ki jo sestavljajo. Minimalne zahteve za vsako od podrejenih družb bi bilo treba oceniti ločeno. Organi za reševanje bi morali poleg tega zagotoviti, da se ves kapital in obveznosti, ki so vključeni v konsolidirano minimalno zahtevo, nahajajo pri subjektih, v katerih lahko pride do izgub, ali da so drugače zmožni pokrivati izgube. Ta direktiva bi morala dopuščati možnost reševanja z več vstopnimi točkami ali eno vstopno točko. Obveznost minimalnih zahtev glede kapitala in kvalificiranih obveznosti bi morala odražati strategijo reševanja, ki je primerna za skupino v skladu z načrtom reševanja. Obveznost minimalnih zahtev glede kapitala in kvalificiranih obveznosti bi zlasti morala veljati za ustrezno raven v skupini, da bi odražala pristop reševanja z več vstopnimi točkami ali pristop reševanja z eno vstopno točko, opredeljenega v načrtu reševanja, pri tem pa bi bilo treba upoštevati, da je v nekaterih okoliščinah uporabljen drugačen pristop od tistega, opredeljenega v načrtu, saj bi na primer to omogočalo učinkovitejše doseganje ciljev reševanja. Na podlagi tega in ne glede na to, ali je skupina izbrala pristop reševanja z eno vstopno točko ali z več vstopnimi točkami, bi morale vse institucije in druge pravne osebe v skupini, kadar to zahtevajo organi za reševanje, ves čas zanesljivo izpolnjevati minimalne zahteve kapitala in kvalificiranih obveznosti, da bi se izognile tveganju širjenja negativnih vplivov ali tveganju bega vlog.

| (81) | Države članice bi morale zagotoviti, da se z instrumenti dodatnega temeljnega kapitala in dodatnega kapitala v celoti pokrivajo izgube, ko postane poslovanje institucije izdajateljice neuspešno. V skladu s tem bi morali organi za reševanje navedene instrumente odpisati v celoti ali jih konvertirati v instrumente navadnega lastniškega temeljnega kapitala, ko postane poslovanje institucije neuspešno in preden so sprejeti kakršni koli ukrepi za reševanje. Trenutek, ko postane poslovanje neuspešno, bi v tem primeru pomenil trenutek, ko zadevni organ določi, da institucija izpolnjuje pogoje za reševanje, ali trenutek, ko organ odloči, da institucija ni več sposobna uspešno poslovati brez odpisa ali konverzije navedenih kapitalskih instrumentov. Dejstvo, da bodo organi v okoliščinah, določenih s to direktivo, instrumente odpisali ali jih konvertirati, bi moralo biti priznano pod pogoji, ki urejajo zadevni instrument, in v vseh prospektih ali ponudbenih dokumentih, ki so objavljeni ali predloženi v zvezi z instrumenti. |
| --- | --- |

(81)

Države članice bi morale zagotoviti, da se z instrumenti dodatnega temeljnega kapitala in dodatnega kapitala v celoti pokrivajo izgube, ko postane poslovanje institucije izdajateljice neuspešno. V skladu s tem bi morali organi za reševanje navedene instrumente odpisati v celoti ali jih konvertirati v instrumente navadnega lastniškega temeljnega kapitala, ko postane poslovanje institucije neuspešno in preden so sprejeti kakršni koli ukrepi za reševanje. Trenutek, ko postane poslovanje neuspešno, bi v tem primeru pomenil trenutek, ko zadevni organ določi, da institucija izpolnjuje pogoje za reševanje, ali trenutek, ko organ odloči, da institucija ni več sposobna uspešno poslovati brez odpisa ali konverzije navedenih kapitalskih instrumentov. Dejstvo, da bodo organi v okoliščinah, določenih s to direktivo, instrumente odpisali ali jih konvertirati, bi moralo biti priznano pod pogoji, ki urejajo zadevni instrument, in v vseh prospektih ali ponudbenih dokumentih, ki so objavljeni ali predloženi v zvezi z instrumenti.

| (82) | Da bi bilo reševanje lahko uspešno, bi moralo biti mogoče instrument za reševanje s sredstvi upnikov uporabiti pred 1. januarjem 2016. |
| --- | --- |

(82)

Da bi bilo reševanje lahko uspešno, bi moralo biti mogoče instrument za reševanje s sredstvi upnikov uporabiti pred 1. januarjem 2016.

| (83) | Organi za reševanje bi morali imeti možnost, da le delno uporabijo instrument za reševanje s sredstvi upnikov, kadar ocena možnega vpliva na stabilnost finančnega sistema v zadevnih državah članicah in preostali Uniji pokaže, da bi bila njegova popolna uporaba v nasprotju s splošnim javnim interesom države članice ali celotne Unije. |
| --- | --- |

(83)

Organi za reševanje bi morali imeti možnost, da le delno uporabijo instrument za reševanje s sredstvi upnikov, kadar ocena možnega vpliva na stabilnost finančnega sistema v zadevnih državah članicah in preostali Uniji pokaže, da bi bila njegova popolna uporaba v nasprotju s splošnim javnim interesom države članice ali celotne Unije.

| (84) | Organi za reševanje bi morali imeti vsa potrebna pravna pooblastila, ki jih je mogoče v različnih kombinacijah izvajati pri uporabi instrumentov za reševanje. Ta pooblastila bi morala vključevati pooblastilo za prenos delnic ali sredstev, pravic ali obveznosti propadajoče institucije na drug subjekt, kot je druga institucija ali premostitvena institucija, pooblastilo za odpis ali razveljavitev delnic ali odpis ali konverzijo obveznosti propadajoče institucije, pooblastilo za nadomestitev poslovodstva in pooblastilo za uvedbo začasnega odloga na plačilo terjatev. Potrebna so dodatna pooblastila, vključno s pooblastilom, da se od drugih delov skupine zahteva kontinuiteta ključnih storitev. |
| --- | --- |

(84)

Organi za reševanje bi morali imeti vsa potrebna pravna pooblastila, ki jih je mogoče v različnih kombinacijah izvajati pri uporabi instrumentov za reševanje. Ta pooblastila bi morala vključevati pooblastilo za prenos delnic ali sredstev, pravic ali obveznosti propadajoče institucije na drug subjekt, kot je druga institucija ali premostitvena institucija, pooblastilo za odpis ali razveljavitev delnic ali odpis ali konverzijo obveznosti propadajoče institucije, pooblastilo za nadomestitev poslovodstva in pooblastilo za uvedbo začasnega odloga na plačilo terjatev. Potrebna so dodatna pooblastila, vključno s pooblastilom, da se od drugih delov skupine zahteva kontinuiteta ključnih storitev.

| (85) | Točno določenih sredstev, s katerimi bi morali organi za reševanje poseči v propadajočo institucijo, ni treba predpisati. Organom za reševanje bi bilo treba omogočiti, da se odločijo za prevzem nadzora bodisi z neposrednim posegom v institucijo bodisi z izvršno odredbo. Njihova odločitev bi morali biti odvisna od okoliščin v posameznem primeru. Uvedba enotnega modela se za učinkovito sodelovanje med državami članicami na tej stopnji ne zdi potrebna. |
| --- | --- |

(85)

Točno določenih sredstev, s katerimi bi morali organi za reševanje poseči v propadajočo institucijo, ni treba predpisati. Organom za reševanje bi bilo treba omogočiti, da se odločijo za prevzem nadzora bodisi z neposrednim posegom v institucijo bodisi z izvršno odredbo. Njihova odločitev bi morali biti odvisna od okoliščin v posameznem primeru. Uvedba enotnega modela se za učinkovito sodelovanje med državami članicami na tej stopnji ne zdi potrebna.

| (86) | Okvir za reševanje bi moral vključevati postopkovne zahteve, da se zagotovita ustrezno uradno obveščanje o ukrepih za reševanje in, ob upoštevanju omejenih izjem, določenih v tej direktivi, njihova javna objava. Ker pa so lahko informacije, ki jih organi za reševanje in njihovi strokovni svetovalci pridobijo med postopkom reševanja, občutljive, bi morala za te informacije pred javno objavo odločitve o reševanju veljati učinkovita ureditev zaupnosti. Upoštevati je treba dejstvo, da imajo lahko informacije o vsebini in podrobnostih načrtov sanacije in reševanja ter rezultati morebitnih ocen teh načrtov daljnosežne vplive, zlasti na zadevno podjetje. Za vse informacije o odločitvah, preden so te sprejete, bodisi glede izpolnjevanja pogojev za reševanje, uporabe posameznega instrumenta ali drugih ukrepov v okviru postopka, je treba domnevati, da bodo vplivale na javnost in zasebne interese, na katere se ukrep nanaša. Že samo informacija o tem, da organ za reševanje preučuje določeno institucijo, bi lahko bila dovolj za to, da pride do negativnih posledic za to institucijo. Zato je treba zagotoviti, da obstajajo ustrezni mehanizmi za ohranjanje zaupnosti informacij, kot so vsebina in podrobnosti načrtov za sanacijo in reševanje, ter morebitnih ocen, ki se opravijo v zvezi s tem. |
| --- | --- |

(86)

Okvir za reševanje bi moral vključevati postopkovne zahteve, da se zagotovita ustrezno uradno obveščanje o ukrepih za reševanje in, ob upoštevanju omejenih izjem, določenih v tej direktivi, njihova javna objava. Ker pa so lahko informacije, ki jih organi za reševanje in njihovi strokovni svetovalci pridobijo med postopkom reševanja, občutljive, bi morala za te informacije pred javno objavo odločitve o reševanju veljati učinkovita ureditev zaupnosti. Upoštevati je treba dejstvo, da imajo lahko informacije o vsebini in podrobnostih načrtov sanacije in reševanja ter rezultati morebitnih ocen teh načrtov daljnosežne vplive, zlasti na zadevno podjetje. Za vse informacije o odločitvah, preden so te sprejete, bodisi glede izpolnjevanja pogojev za reševanje, uporabe posameznega instrumenta ali drugih ukrepov v okviru postopka, je treba domnevati, da bodo vplivale na javnost in zasebne interese, na katere se ukrep nanaša. Že samo informacija o tem, da organ za reševanje preučuje določeno institucijo, bi lahko bila dovolj za to, da pride do negativnih posledic za to institucijo. Zato je treba zagotoviti, da obstajajo ustrezni mehanizmi za ohranjanje zaupnosti informacij, kot so vsebina in podrobnosti načrtov za sanacijo in reševanje, ter morebitnih ocen, ki se opravijo v zvezi s tem.

| (87) | Organi za reševanje bi morali imeti dodatna pooblastila za zagotovitev učinkovitosti prenosa delnic ali dolžniških instrumentov ter sredstev, pravic in obveznosti. Ta pooblastila bi morala v skladu z jamstvi, določenimi v tej direktivi, vključevati pooblastilo za izključitev pravic tretjih oseb iz prenesenih instrumentov ali sredstev ter pooblastilo za izvrševanje pogodb in zagotovitev nadaljnjega izvajanja dogovorov v zvezi s prejemnikom prenesenih sredstev in delnic. Vendar to ne bi smelo vplivati na pravice delojemalcev, da odpovejo pogodbo o zaposlitvi. Poleg tega to ne bi smelo vplivati na pravico stranke, da odpove pogodbo z institucijo v postopku reševanja ali z njenim subjektom v skupini iz drugih razlogov, kot je zgolj reševanje propadajoče institucije. Organi za reševanje bi morali imeti dodatno pooblastilo, da od preostale institucije, ki je v postopku prenehanja po običajnih insolvenčnih postopkih, zahtevajo opravljanje storitev, ki so nujne za poslovanje institucije, na katero so bila z instrumentom prodaje poslovanja ali instrumentom premostitvene institucije prenesena sredstva ali delnice. |
| --- | --- |

(87)

Organi za reševanje bi morali imeti dodatna pooblastila za zagotovitev učinkovitosti prenosa delnic ali dolžniških instrumentov ter sredstev, pravic in obveznosti. Ta pooblastila bi morala v skladu z jamstvi, določenimi v tej direktivi, vključevati pooblastilo za izključitev pravic tretjih oseb iz prenesenih instrumentov ali sredstev ter pooblastilo za izvrševanje pogodb in zagotovitev nadaljnjega izvajanja dogovorov v zvezi s prejemnikom prenesenih sredstev in delnic. Vendar to ne bi smelo vplivati na pravice delojemalcev, da odpovejo pogodbo o zaposlitvi. Poleg tega to ne bi smelo vplivati na pravico stranke, da odpove pogodbo z institucijo v postopku reševanja ali z njenim subjektom v skupini iz drugih razlogov, kot je zgolj reševanje propadajoče institucije. Organi za reševanje bi morali imeti dodatno pooblastilo, da od preostale institucije, ki je v postopku prenehanja po običajnih insolvenčnih postopkih, zahtevajo opravljanje storitev, ki so nujne za poslovanje institucije, na katero so bila z instrumentom prodaje poslovanja ali instrumentom premostitvene institucije prenesena sredstva ali delnice.

| (88) | Zadevne strani imajo v skladu s členom 47 Listine pravico do poštenega sojenja in učinkovitega pravnega sredstva zoper ukrepe, ki jih zadevajo. Zato bi morala biti zoper odločitve, ki jih sprejmejo organi za reševanje, dopustna pritožba. |
| --- | --- |

(88)

Zadevne strani imajo v skladu s členom 47 Listine pravico do poštenega sojenja in učinkovitega pravnega sredstva zoper ukrepe, ki jih zadevajo. Zato bi morala biti zoper odločitve, ki jih sprejmejo organi za reševanje, dopustna pritožba.

| (89) | Ukrepi kriznega upravljanja, ki jih sprejmejo nacionalni organi za reševanje, lahko zahtevajo zapletene gospodarske ocene in široko diskrecijsko pravico. Nacionalni organi za reševanje imajo na voljo strokovno znanje, potrebno za opravljanje teh ocen in določanje ustrezne uporabe diskrecijske pravice. Zato je pomembno zagotoviti, da nacionalna sodišča uporabljajo zapletene gospodarske ocene, ki jih v tem okviru opravijo nacionalni organi za reševanje, kot podlago za pregledovanje zadevnih ukrepov kriznega upravljanja. Vseeno pa zapletena narava teh ocen nacionalnim sodiščem ne bi smela preprečevati, da preučijo, ali so dokazi, na katere se zanaša organ za reševanje, točni, zanesljivi in dosledni, ali vsebujejo vse ustrezne informacije, ki bi jih bilo treba upoštevati pri ocenjevanju zapletene situacije, ter ali je na njihovi podlagi mogoče utemeljiti zaključke, ki iz njih izhajajo. |
| --- | --- |

(89)

Ukrepi kriznega upravljanja, ki jih sprejmejo nacionalni organi za reševanje, lahko zahtevajo zapletene gospodarske ocene in široko diskrecijsko pravico. Nacionalni organi za reševanje imajo na voljo strokovno znanje, potrebno za opravljanje teh ocen in določanje ustrezne uporabe diskrecijske pravice. Zato je pomembno zagotoviti, da nacionalna sodišča uporabljajo zapletene gospodarske ocene, ki jih v tem okviru opravijo nacionalni organi za reševanje, kot podlago za pregledovanje zadevnih ukrepov kriznega upravljanja. Vseeno pa zapletena narava teh ocen nacionalnim sodiščem ne bi smela preprečevati, da preučijo, ali so dokazi, na katere se zanaša organ za reševanje, točni, zanesljivi in dosledni, ali vsebujejo vse ustrezne informacije, ki bi jih bilo treba upoštevati pri ocenjevanju zapletene situacije, ter ali je na njihovi podlagi mogoče utemeljiti zaključke, ki iz njih izhajajo.

| (90) | Ker naj bi ta direktiva zajemala izjemno nujne situacije in ker bi lahko odložitev katere koli odločitve organov za reševanje ovirala kontinuiteto kritičnih funkcij, je treba zagotoviti, da vložitev pritožbe ne bi smela povzročiti samodejne odložitve učinkov izpodbijane odločitve in da bi morala biti odločitev organa za reševanje izvršljiva takoj, ob predpostavki, da bi bila njena odložitev v nasprotju z javnim interesom. |
| --- | --- |

(90)

Ker naj bi ta direktiva zajemala izjemno nujne situacije in ker bi lahko odložitev katere koli odločitve organov za reševanje ovirala kontinuiteto kritičnih funkcij, je treba zagotoviti, da vložitev pritožbe ne bi smela povzročiti samodejne odložitve učinkov izpodbijane odločitve in da bi morala biti odločitev organa za reševanje izvršljiva takoj, ob predpostavki, da bi bila njena odložitev v nasprotju z javnim interesom.

| (91) | Poleg tega, če je to potrebno za zaščito tretjih oseb, ki so sredstva, pravice in obveznosti institucije v postopku reševanja pridobile v dobri veri z izvrševanjem pooblastil organov za reševanje in za zagotavljanje stabilnosti finančnih trgov, pravica do pritožbe ne bi smela vplivati na morebiten poznejši upravni akt ali transakcijo, sklenjeno na podlagi razveljavljenega sklepa. V takšnih primerih bi bilo zato treba omejiti ukrepe za odpravo nezakonite odločitve na dodelitev nadomestila za škodo, ki so jo utrpele udeležene osebe. |
| --- | --- |

(91)

Poleg tega, če je to potrebno za zaščito tretjih oseb, ki so sredstva, pravice in obveznosti institucije v postopku reševanja pridobile v dobri veri z izvrševanjem pooblastil organov za reševanje in za zagotavljanje stabilnosti finančnih trgov, pravica do pritožbe ne bi smela vplivati na morebiten poznejši upravni akt ali transakcijo, sklenjeno na podlagi razveljavljenega sklepa. V takšnih primerih bi bilo zato treba omejiti ukrepe za odpravo nezakonite odločitve na dodelitev nadomestila za škodo, ki so jo utrpele udeležene osebe.

| (92) | Glede na možnost, da bi bilo treba zaradi resnega tveganja za finančno stabilnost ukrepe kriznega upravljanja sprejeti nujno, bi moral biti postopek na podlagi nacionalnega prava v zvezi z zahtevkom za predhodno sodno odobritev ukrepa kriznega upravljanja in preučitvijo takšnega zahtevka s strani sodišča hiter. V primeru zahtevka po nujnem sprejetju ukrepa kriznega upravljanja bi moralo sodišče podati svojo odločitev v roku 24 ur, države članice pa bi morale zagotoviti, da zadevni organi sprejmejo svojo odločitev takoj po odobritvi sodišča. To ne posega v morebitno pravico zainteresiranih strani, da sodišče zaprosijo, da za omejen čas po tem, ko je organ za reševanje sprejel ukrep kriznega upravljanja, odloži odločitev. |
| --- | --- |

(92)

Glede na možnost, da bi bilo treba zaradi resnega tveganja za finančno stabilnost ukrepe kriznega upravljanja sprejeti nujno, bi moral biti postopek na podlagi nacionalnega prava v zvezi z zahtevkom za predhodno sodno odobritev ukrepa kriznega upravljanja in preučitvijo takšnega zahtevka s strani sodišča hiter. V primeru zahtevka po nujnem sprejetju ukrepa kriznega upravljanja bi moralo sodišče podati svojo odločitev v roku 24 ur, države članice pa bi morale zagotoviti, da zadevni organi sprejmejo svojo odločitev takoj po odobritvi sodišča. To ne posega v morebitno pravico zainteresiranih strani, da sodišče zaprosijo, da za omejen čas po tem, ko je organ za reševanje sprejel ukrep kriznega upravljanja, odloži odločitev.

| (93) | Da bi bilo reševanje učinkovito in da bi se izognili sporom o jurisdikciji, se med tem, ko organ za reševanje izvaja pooblastila za reševanje ali uporablja instrumente za reševanje, ne začnejo ali nadaljujejo običajni insolvenčni postopki za propadajočo institucijo, razen na pobudo organa za reševanje ali z njegovim soglasjem. Koristno in priporočljivo je za omejeno obdobje odložiti nekatere pogodbene obveznosti, da ima organ za reševanje dovolj časa za uporabo instrumentov za reševanje. Vendar to ne bi smelo veljati za obveznosti v zvezi s sistemi, določenimi v Direktivi 98/26/ES Evropskega parlamenta in Sveta (14), centralnimi nasprotnimi strankami in centralnimi bankami. Direktiva 98/26/ES zmanjšuje tveganje, povezano s sodelovanjem v plačilnih sistemih in sistemih poravnave vrednostnih papirjev, zlasti z zmanjšanjem motenj v primeru insolventnosti udeleženca v tem sistemu. Da bi zagotovili ustrezno uporabo teh zaščit v kriznih razmerah, pri tem pa ohranili ustrezno varnost upravljavcev plačilnih sistemov in sistemov poravnave vrednostnih papirjev ter drugih udeležencev na trgu, je v tej direktivi določeno, da ukrepa za preprečevanje krize ali ukrepa kriznega upravljanja samega po sebi ne bi smeli šteti kot insolvenčni postopek v okviru pomena iz Direktive 98/26/ES, pod pogojem, da se bistvene obveznosti iz pogodbe še naprej izpolnjujejo. Vseeno pa ta direktiva na noben način ne posega v delovanje sistema iz Direktive 98/26/ES ali pravico do dodatnega jamstva, ki je zagotovljena v členu 9 Direktive 98/26/ES. |
| --- | --- |

(93)

Da bi bilo reševanje učinkovito in da bi se izognili sporom o jurisdikciji, se med tem, ko organ za reševanje izvaja pooblastila za reševanje ali uporablja instrumente za reševanje, ne začnejo ali nadaljujejo običajni insolvenčni postopki za propadajočo institucijo, razen na pobudo organa za reševanje ali z njegovim soglasjem. Koristno in priporočljivo je za omejeno obdobje odložiti nekatere pogodbene obveznosti, da ima organ za reševanje dovolj časa za uporabo instrumentov za reševanje. Vendar to ne bi smelo veljati za obveznosti v zvezi s sistemi, določenimi v Direktivi 98/26/ES Evropskega parlamenta in Sveta (14), centralnimi nasprotnimi strankami in centralnimi bankami. Direktiva 98/26/ES zmanjšuje tveganje, povezano s sodelovanjem v plačilnih sistemih in sistemih poravnave vrednostnih papirjev, zlasti z zmanjšanjem motenj v primeru insolventnosti udeleženca v tem sistemu. Da bi zagotovili ustrezno uporabo teh zaščit v kriznih razmerah, pri tem pa ohranili ustrezno varnost upravljavcev plačilnih sistemov in sistemov poravnave vrednostnih papirjev ter drugih udeležencev na trgu, je v tej direktivi določeno, da ukrepa za preprečevanje krize ali ukrepa kriznega upravljanja samega po sebi ne bi smeli šteti kot insolvenčni postopek v okviru pomena iz Direktive 98/26/ES, pod pogojem, da se bistvene obveznosti iz pogodbe še naprej izpolnjujejo. Vseeno pa ta direktiva na noben način ne posega v delovanje sistema iz Direktive 98/26/ES ali pravico do dodatnega jamstva, ki je zagotovljena v členu 9 Direktive 98/26/ES.

| (94) | Da se organom za reševanje pri prenosu sredstev in obveznosti na zasebnega kupca ali premostitveno institucijo zagotovi dovolj časa za določitev pogodb, ki jih je treba prenesti, je primerno določiti sorazmerne omejitve pravic nasprotnih strank do predčasnega prenehanja pogodbe s pobotom, do takojšnje zapadlosti ali druge odpovedi finančnih pogodb pred prenosom. Takšna omejitev bi bila potrebna, da lahko organi ugotovijo, kakšna je dejanska bilanca stanja propadajoče institucije, pri tem pa se vrednost in obseg ne spremenita, kot bi se v primeru obsežnega uveljavljanja pravic do odpovedi. Da bi bil poseg v pogodbene pravice nasprotnih strank čim manjši, bi bilo treba omejitev pravic do odpovedi uporabiti le v zvezi z ukrepom za preprečevanje krize ali ukrepom kriznega upravljanja, vključno s kakršnim koli dejanjem, ki je neposredno povezano z izvajanjem takšnega ukrepa, pri čemer bi morale pravice do odpovedi zaradi kakršne koli druge neizpolnitve obveznosti, vključno z neplačilom ali nezagotovitvijo kritja, veljati še naprej. |
| --- | --- |

(94)

Da se organom za reševanje pri prenosu sredstev in obveznosti na zasebnega kupca ali premostitveno institucijo zagotovi dovolj časa za določitev pogodb, ki jih je treba prenesti, je primerno določiti sorazmerne omejitve pravic nasprotnih strank do predčasnega prenehanja pogodbe s pobotom, do takojšnje zapadlosti ali druge odpovedi finančnih pogodb pred prenosom. Takšna omejitev bi bila potrebna, da lahko organi ugotovijo, kakšna je dejanska bilanca stanja propadajoče institucije, pri tem pa se vrednost in obseg ne spremenita, kot bi se v primeru obsežnega uveljavljanja pravic do odpovedi. Da bi bil poseg v pogodbene pravice nasprotnih strank čim manjši, bi bilo treba omejitev pravic do odpovedi uporabiti le v zvezi z ukrepom za preprečevanje krize ali ukrepom kriznega upravljanja, vključno s kakršnim koli dejanjem, ki je neposredno povezano z izvajanjem takšnega ukrepa, pri čemer bi morale pravice do odpovedi zaradi kakršne koli druge neizpolnitve obveznosti, vključno z neplačilom ali nezagotovitvijo kritja, veljati še naprej.

| (95) | Za ohranitev zakonitih ureditev kapitalskega trga v primeru prenosa dela sredstev, pravic in obveznosti propadajoče institucije je primerno vključiti zaščitne ukrepe, ki preprečujejo razdelitev povezanih obveznosti, pravic in pogodb, kot je ustrezno. Takšna omejitev izbranih praks v zvezi s povezanimi pogodbami bi morala vključevati pogodbe z isto nasprotno stranko, ki so krite z dogovori o jamstvu, dogovori o prenosu lastniške pravice na finančnih zavarovanjih, dogovori o poravnavi, sporazumi o predčasnem prenehanju s pobotom in strukturiranimi finančnimi dogovori. Pri uporabi zaščitnega ukrepa bi morali organi za reševanje prenesti vse povezane pogodbe v okvir zavarovanega dogovora ali vse takšne pogodbe pustiti preostali propadajoči kreditni instituciji. S temi zaščitnimi ukrepi bi bilo treba zagotoviti, da ni vpliva na zakonsko kapitalsko obravnavo terjatev, ki za namene Direktive 2013/36/EU spadajo pod sporazum o pobotu. |
| --- | --- |

(95)

Za ohranitev zakonitih ureditev kapitalskega trga v primeru prenosa dela sredstev, pravic in obveznosti propadajoče institucije je primerno vključiti zaščitne ukrepe, ki preprečujejo razdelitev povezanih obveznosti, pravic in pogodb, kot je ustrezno. Takšna omejitev izbranih praks v zvezi s povezanimi pogodbami bi morala vključevati pogodbe z isto nasprotno stranko, ki so krite z dogovori o jamstvu, dogovori o prenosu lastniške pravice na finančnih zavarovanjih, dogovori o poravnavi, sporazumi o predčasnem prenehanju s pobotom in strukturiranimi finančnimi dogovori. Pri uporabi zaščitnega ukrepa bi morali organi za reševanje prenesti vse povezane pogodbe v okvir zavarovanega dogovora ali vse takšne pogodbe pustiti preostali propadajoči kreditni instituciji. S temi zaščitnimi ukrepi bi bilo treba zagotoviti, da ni vpliva na zakonsko kapitalsko obravnavo terjatev, ki za namene Direktive 2013/36/EU spadajo pod sporazum o pobotu.

| (96) | Čeprav bo zagotavljanje, da bodo imeli organi za reševanje na voljo enake instrumente in pooblastila, olajšalo usklajeno ukrepanje v primeru propada čezmejne skupine, so za spodbujanje sodelovanja in preprečitev razdrobljenih nacionalnih odzivov potrebni dodatni ukrepi. Organi za reševanje bi se morali pri reševanju subjektov v skupini med seboj posvetovati in sodelovati v kolegijih za reševanje, da se dogovorijo o shemi reševanja skupine. Kolegije za reševanje bi bilo treba vzpostaviti okrog obstoječih kolegijev nadzornikov z vključitvijo organov za reševanje ter sodelovanjem pristojnih ministrstev, centralnih bank, EBA in, kjer je ustrezno, organov, odgovornih za sisteme jamstva za vloge. V primeru krize bi moral biti kolegij za reševanje forum za izmenjavo informacij in usklajevanje ukrepov za reševanje. |
| --- | --- |

(96)

Čeprav bo zagotavljanje, da bodo imeli organi za reševanje na voljo enake instrumente in pooblastila, olajšalo usklajeno ukrepanje v primeru propada čezmejne skupine, so za spodbujanje sodelovanja in preprečitev razdrobljenih nacionalnih odzivov potrebni dodatni ukrepi. Organi za reševanje bi se morali pri reševanju subjektov v skupini med seboj posvetovati in sodelovati v kolegijih za reševanje, da se dogovorijo o shemi reševanja skupine. Kolegije za reševanje bi bilo treba vzpostaviti okrog obstoječih kolegijev nadzornikov z vključitvijo organov za reševanje ter sodelovanjem pristojnih ministrstev, centralnih bank, EBA in, kjer je ustrezno, organov, odgovornih za sisteme jamstva za vloge. V primeru krize bi moral biti kolegij za reševanje forum za izmenjavo informacij in usklajevanje ukrepov za reševanje.

| (97) | Pri reševanju čezmejnih skupin bi bilo treba doseči ravnotežje med potrebo po postopkih, ki upoštevajo nujnost situacije in omogočajo učinkovite, poštene in pravočasne rešitve za skupino kot celoto, in potrebo po zaščiti finančne stabilnosti v vseh državah članicah, kjer skupina posluje. Različni organi za reševanje bi si morali izmenjevati mnenja v kolegiju za reševanje. Ukrepe za reševanje, ki jih predlaga organ za reševanje, pristojen na ravni skupine, bi morali pripraviti različni organi za reševanje in o njih razpravljati v okviru načrtov za reševanje skupine. Kolegiji za reševanje bi morali vključiti poglede organov za reševanje vseh držav članic, v katerih skupina posluje, da se, kjer je mogoče, olajšajo hitre in skupne odločitve. Ukrepi za reševanje organa za reševanje, pristojnega na ravni skupine, bi morali vedno upoštevati vpliv na finančno stabilnost v državah članicah, kjer posluje skupina. To bi moralo biti zagotovljeno z možnostjo, da organi za reševanje iz države članice, v kateri ima podrejena družba svoj sedež, nasprotujejo odločitvam organa za reševanje na ravni skupine ne samo glede ustreznosti ukrepov za reševanje, ampak tudi glede potrebe po zaščiti finančne stabilnosti v tej državi članici. |
| --- | --- |

(97)

Pri reševanju čezmejnih skupin bi bilo treba doseči ravnotežje med potrebo po postopkih, ki upoštevajo nujnost situacije in omogočajo učinkovite, poštene in pravočasne rešitve za skupino kot celoto, in potrebo po zaščiti finančne stabilnosti v vseh državah članicah, kjer skupina posluje. Različni organi za reševanje bi si morali izmenjevati mnenja v kolegiju za reševanje. Ukrepe za reševanje, ki jih predlaga organ za reševanje, pristojen na ravni skupine, bi morali pripraviti različni organi za reševanje in o njih razpravljati v okviru načrtov za reševanje skupine. Kolegiji za reševanje bi morali vključiti poglede organov za reševanje vseh držav članic, v katerih skupina posluje, da se, kjer je mogoče, olajšajo hitre in skupne odločitve. Ukrepi za reševanje organa za reševanje, pristojnega na ravni skupine, bi morali vedno upoštevati vpliv na finančno stabilnost v državah članicah, kjer posluje skupina. To bi moralo biti zagotovljeno z možnostjo, da organi za reševanje iz države članice, v kateri ima podrejena družba svoj sedež, nasprotujejo odločitvam organa za reševanje na ravni skupine ne samo glede ustreznosti ukrepov za reševanje, ampak tudi glede potrebe po zaščiti finančne stabilnosti v tej državi članici.

| (98) | Kolegij za reševanje ne bi smel biti organ odločanja, temveč platforma, ki nacionalnim organom lajša odločanje. Skupne odločitve bi morali sprejeti zadevni nacionalni organi. |
| --- | --- |

(98)

Kolegij za reševanje ne bi smel biti organ odločanja, temveč platforma, ki nacionalnim organom lajša odločanje. Skupne odločitve bi morali sprejeti zadevni nacionalni organi.

| (99) | Vzpostavitev sheme za reševanje skupine bi morala omogočati usklajeno reševanje, ki bi najverjetneje zagotovilo najboljši rezultat za vse institucije v skupini. Organ za reševanje, pristojen na ravni skupine, bi moral predlagati shemo za reševanje skupine in ga predložiti kolegiju za reševanje. Nacionalni organi za reševanje, ki se ne strinjajo s sistemom ali se odločijo izvesti neodvisne ukrepe za reševanje, bi morali pojasniti razloge za svoje nestrinjanje in jih skupaj z podrobnejšo vsebino morebitnih neodvisnih ukrepov za reševanje, ki jih nameravajo sprejeti, uradno sporočiti organu za reševanje, pristojnemu na ravni skupine, in drugim organom za reševanje, ki jih zadeva shema za reševanje skupine. Kateri koli nacionalni organ, ki se odloči odstopiti od sheme za reševanje skupine, bi moral ustrezno upoštevati morebiten vpliv na finančno stabilnost v državah članicah, v katerih se nahajajo drugi organi za reševanje, in morebitne vplive na druge dele skupine. |
| --- | --- |

(99)

Vzpostavitev sheme za reševanje skupine bi morala omogočati usklajeno reševanje, ki bi najverjetneje zagotovilo najboljši rezultat za vse institucije v skupini. Organ za reševanje, pristojen na ravni skupine, bi moral predlagati shemo za reševanje skupine in ga predložiti kolegiju za reševanje. Nacionalni organi za reševanje, ki se ne strinjajo s sistemom ali se odločijo izvesti neodvisne ukrepe za reševanje, bi morali pojasniti razloge za svoje nestrinjanje in jih skupaj z podrobnejšo vsebino morebitnih neodvisnih ukrepov za reševanje, ki jih nameravajo sprejeti, uradno sporočiti organu za reševanje, pristojnemu na ravni skupine, in drugim organom za reševanje, ki jih zadeva shema za reševanje skupine. Kateri koli nacionalni organ, ki se odloči odstopiti od sheme za reševanje skupine, bi moral ustrezno upoštevati morebiten vpliv na finančno stabilnost v državah članicah, v katerih se nahajajo drugi organi za reševanje, in morebitne vplive na druge dele skupine.

| (100) | V okviru sheme za reševanje skupine bi bilo treba organe pozvati k uporabi enakega instrumenta za pravne osebe, ki izpolnjujejo pogoje za reševanje. Organi za reševanje, pristojni na ravni skupine, bi morali imeti pooblastilo za uporabo instrumenta premostitvene institucije na ravni skupine (kar lahko, kjer je primerno, vključuje dogovore o delitvi bremen), da se stabilizira skupina kot celota. Lastništvo podrejenih družb se lahko prenese na premostitveno banko za nadaljnjo prodajo v svežnju ali posamično prodajo, kadar so pogoji na trgu ustrezni. Organ za reševanje, pristojen na ravni skupine, bi moral imeti tudi pooblastilo za uporabo instrumenta za reševanje s sredstvi upnikov na ravni nadrejene družbe. |
| --- | --- |

(100)

V okviru sheme za reševanje skupine bi bilo treba organe pozvati k uporabi enakega instrumenta za pravne osebe, ki izpolnjujejo pogoje za reševanje. Organi za reševanje, pristojni na ravni skupine, bi morali imeti pooblastilo za uporabo instrumenta premostitvene institucije na ravni skupine (kar lahko, kjer je primerno, vključuje dogovore o delitvi bremen), da se stabilizira skupina kot celota. Lastništvo podrejenih družb se lahko prenese na premostitveno banko za nadaljnjo prodajo v svežnju ali posamično prodajo, kadar so pogoji na trgu ustrezni. Organ za reševanje, pristojen na ravni skupine, bi moral imeti tudi pooblastilo za uporabo instrumenta za reševanje s sredstvi upnikov na ravni nadrejene družbe.

| (101) | Za učinkovito reševanje mednarodno dejavnih institucij in skupin je potrebno sodelovanje med organi za reševanje iz Unije, držav članic in tretjih držav. Lažje sodelovanje se lahko zagotovi, če ureditve za reševanje tretjih držav temeljijo na skupnih načelih in pristopih, ki jih pripravljata Odbor za finančno stabilnost in skupina G-20. V ta namen bi moral biti EBA pooblaščen za pripravo in sklenitev nezavezujočih okvirnih dogovorov o sodelovanju z organi tretjih držav v skladu s členom 33 Uredbe (EU) št. 1093/2010, nacionalnim organom pa bi morala biti omogočena sklenitev dvostranskih dogovorov v skladu z okvirnimi dogovori EBA. Z oblikovanjem teh dogovorov med nacionalnimi organi, ki so pristojni za upravljanje propada svetovnih podjetij, bi bilo treba zagotoviti učinkovito načrtovanje, odločanje in usklajevanje v zvezi z mednarodnimi skupinami. V splošnem bi morali ti dogovori zagotavljati vzajemnost. Nacionalni organi za reševanje, ki sodelujejo v evropskem kolegiju za reševanje, bi morali, kjer je to ustrezno, v okoliščinah, določenih v tej direktivi, priznati in uveljaviti postopek tretje države za reševanje. |
| --- | --- |

(101)

Za učinkovito reševanje mednarodno dejavnih institucij in skupin je potrebno sodelovanje med organi za reševanje iz Unije, držav članic in tretjih držav. Lažje sodelovanje se lahko zagotovi, če ureditve za reševanje tretjih držav temeljijo na skupnih načelih in pristopih, ki jih pripravljata Odbor za finančno stabilnost in skupina G-20. V ta namen bi moral biti EBA pooblaščen za pripravo in sklenitev nezavezujočih okvirnih dogovorov o sodelovanju z organi tretjih držav v skladu s členom 33 Uredbe (EU) št. 1093/2010, nacionalnim organom pa bi morala biti omogočena sklenitev dvostranskih dogovorov v skladu z okvirnimi dogovori EBA. Z oblikovanjem teh dogovorov med nacionalnimi organi, ki so pristojni za upravljanje propada svetovnih podjetij, bi bilo treba zagotoviti učinkovito načrtovanje, odločanje in usklajevanje v zvezi z mednarodnimi skupinami. V splošnem bi morali ti dogovori zagotavljati vzajemnost. Nacionalni organi za reševanje, ki sodelujejo v evropskem kolegiju za reševanje, bi morali, kjer je to ustrezno, v okoliščinah, določenih v tej direktivi, priznati in uveljaviti postopek tretje države za reševanje.

| (102) | Sodelovanje bi moralo potekati za podrejene družbe skupin iz Unije ali tretjih držav in podružnice institucij iz Unije ali tretjih držav. Podrejene družbe skupin iz tretjih držav so podjetja s sedežem v Uniji in za njih v celoti velja pravo Unije, vključno z instrumenti za reševanje iz te direktive. Vendar pa morajo države članice ohraniti pravico do ukrepanja v zvezi s podružnicami institucij, ki imajo glavno upravo v tretjih državah, če bi priznavanje in uporaba postopka tretje države za reševanje v zvezi s podružnico ogrozila finančno stabilnost v Uniji ali če vlagatelji iz Unije ne bi bili deležni enake obravnave kot vlagatelji iz tretjih držav. V teh okoliščinah in v drugih okoliščinah, določenih v tej direktivi, bi morale države članice imeti pravico, da po posvetovanju z nacionalnimi organi za reševanje zavrnejo priznanje postopka tretje države za reševanje zvezi s podružnicami institucij tretjih držav v Uniji. |
| --- | --- |

(102)

Sodelovanje bi moralo potekati za podrejene družbe skupin iz Unije ali tretjih držav in podružnice institucij iz Unije ali tretjih držav. Podrejene družbe skupin iz tretjih držav so podjetja s sedežem v Uniji in za njih v celoti velja pravo Unije, vključno z instrumenti za reševanje iz te direktive. Vendar pa morajo države članice ohraniti pravico do ukrepanja v zvezi s podružnicami institucij, ki imajo glavno upravo v tretjih državah, če bi priznavanje in uporaba postopka tretje države za reševanje v zvezi s podružnico ogrozila finančno stabilnost v Uniji ali če vlagatelji iz Unije ne bi bili deležni enake obravnave kot vlagatelji iz tretjih držav. V teh okoliščinah in v drugih okoliščinah, določenih v tej direktivi, bi morale države članice imeti pravico, da po posvetovanju z nacionalnimi organi za reševanje zavrnejo priznanje postopka tretje države za reševanje zvezi s podružnicami institucij tretjih držav v Uniji.

| (103) | Obstajajo okoliščine, ko je učinkovitost uporabljenih instrumentov za reševanje odvisna od razpoložljivosti kratkoročnega financiranja instituciji ali premostitveni instituciji, zagotovitve jamstev potencialnim kupcem ali zagotovitve kapitala premostitveni instituciji. Ne glede na vlogo centralnih bank pri zagotavljanju likvidnosti finančnemu sistemu tudi v obdobju težav je pomembno, da države članice vzpostavijo sheme financiranja, da preprečijo dotok sredstev za ta namen iz nacionalnih proračunov. Stabilizacijo finančnega sistema bi moral financirati celoten finančni sektor. |
| --- | --- |

(103)

Obstajajo okoliščine, ko je učinkovitost uporabljenih instrumentov za reševanje odvisna od razpoložljivosti kratkoročnega financiranja instituciji ali premostitveni instituciji, zagotovitve jamstev potencialnim kupcem ali zagotovitve kapitala premostitveni instituciji. Ne glede na vlogo centralnih bank pri zagotavljanju likvidnosti finančnemu sistemu tudi v obdobju težav je pomembno, da države članice vzpostavijo sheme financiranja, da preprečijo dotok sredstev za ta namen iz nacionalnih proračunov. Stabilizacijo finančnega sistema bi moral financirati celoten finančni sektor.

| (104) | Praviloma bi morale države članice prek skladov, ki jih nadzirajo organi za reševanje, vzpostaviti svoje nacionalne sheme financiranja, ki bi se uporabljale za namene, določene v tej direktivi. Vendar bi morala biti določena jasno razmejena izjema, ki bi državam članicam dovolila ustanovitev svojih nacionalnih shem financiranja prek obveznih prispevkov institucij z dovoljenjem na njihovih ozemljih, ki niso vzpostavljene v okviru skladov, ki ga nadzirajo njihovi organi za reševanje, vendar morajo biti izpolnjeni nekateri pogoji. |
| --- | --- |

(104)

Praviloma bi morale države članice prek skladov, ki jih nadzirajo organi za reševanje, vzpostaviti svoje nacionalne sheme financiranja, ki bi se uporabljale za namene, določene v tej direktivi. Vendar bi morala biti določena jasno razmejena izjema, ki bi državam članicam dovolila ustanovitev svojih nacionalnih shem financiranja prek obveznih prispevkov institucij z dovoljenjem na njihovih ozemljih, ki niso vzpostavljene v okviru skladov, ki ga nadzirajo njihovi organi za reševanje, vendar morajo biti izpolnjeni nekateri pogoji.

| (105) | Načeloma bi moral prispevke pred kakršnim koli ukrepom za reševanje in neodvisno od njega najprej zagotoviti ta sektor. Če s predhodnim financiranjem ni mogoče pokriti izgub ali stroškov, ki nastanejo zaradi uporabe shem financiranja, bi bilo treba za pokrivanje dodatnih stroškov ali izgub zbrati dodatne prispevke. |
| --- | --- |

(105)

Načeloma bi moral prispevke pred kakršnim koli ukrepom za reševanje in neodvisno od njega najprej zagotoviti ta sektor. Če s predhodnim financiranjem ni mogoče pokriti izgub ali stroškov, ki nastanejo zaradi uporabe shem financiranja, bi bilo treba za pokrivanje dodatnih stroškov ali izgub zbrati dodatne prispevke.

| (106) | Da bi dosegli kritično maso in se izognili procikličnim učinkom, ki bi se pojavili, če bi se sheme financiranja morale opirati le na naknadne (ex post) prispevke v sistemski krizi, je nujno, da predhodno (ex ante) razpoložljiva finančna sredstva iz nacionalnih shem financiranja dosegajo vsaj določeno minimalno ciljno raven. |
| --- | --- |

(106)

Da bi dosegli kritično maso in se izognili procikličnim učinkom, ki bi se pojavili, če bi se sheme financiranja morale opirati le na naknadne (ex post) prispevke v sistemski krizi, je nujno, da predhodno (ex ante) razpoložljiva finančna sredstva iz nacionalnih shem financiranja dosegajo vsaj določeno minimalno ciljno raven.

| (107) | Za pošten izračun prispevkov in zagotavljanje spodbud za poslovanje po manj tveganem modelu bi bilo treba pri prispevkih v nacionalne sheme financiranja upoštevati stopnjo kreditnega, likvidnostnega in tržnega tveganja institucij. |
| --- | --- |

(107)

Za pošten izračun prispevkov in zagotavljanje spodbud za poslovanje po manj tveganem modelu bi bilo treba pri prispevkih v nacionalne sheme financiranja upoštevati stopnjo kreditnega, likvidnostnega in tržnega tveganja institucij.

| (108) | Zagotavljanje učinkovitega reševanja propadajočih institucij v Uniji je bistven element za vzpostavitev notranjega trga. Propad takšnih institucij ne vpliva le na finančno stabilnost trgov, na katerih neposredno poslujejo, temveč tudi na celotni finančni trg Unije. Z vzpostavitvijo notranjega trga finančnih storitev se bo okrepila medsebojna povezanost različnih nacionalnih finančnih sistemov. Institucije delujejo zunaj države članice, kjer imajo sedež, in so povezane z medbančnimi in drugimi trgi, ki so v bistvu vseevropski. Zagotavljanje učinkovitega financiranja reševanja navedenih institucij v vseh državah članicah ni le v interesu držav članic, v katerih delujejo, temveč tudi na splošno v interesu vseh držav članic, saj bi se z njim zagotovili enaki konkurenčni pogoji in boljše delovanje notranjega finančnega trga. Vzpostavitev evropskega sistema shem financiranja bi morala zagotoviti, da za vse institucije, ki poslujejo v Uniji, veljajo enako učinkovite sheme za financiranje reševanja in da vse te institucije prispevajo k stabilnosti notranjega trga. |
| --- | --- |

(108)

Zagotavljanje učinkovitega reševanja propadajočih institucij v Uniji je bistven element za vzpostavitev notranjega trga. Propad takšnih institucij ne vpliva le na finančno stabilnost trgov, na katerih neposredno poslujejo, temveč tudi na celotni finančni trg Unije. Z vzpostavitvijo notranjega trga finančnih storitev se bo okrepila medsebojna povezanost različnih nacionalnih finančnih sistemov. Institucije delujejo zunaj države članice, kjer imajo sedež, in so povezane z medbančnimi in drugimi trgi, ki so v bistvu vseevropski. Zagotavljanje učinkovitega financiranja reševanja navedenih institucij v vseh državah članicah ni le v interesu držav članic, v katerih delujejo, temveč tudi na splošno v interesu vseh držav članic, saj bi se z njim zagotovili enaki konkurenčni pogoji in boljše delovanje notranjega finančnega trga. Vzpostavitev evropskega sistema shem financiranja bi morala zagotoviti, da za vse institucije, ki poslujejo v Uniji, veljajo enako učinkovite sheme za financiranje reševanja in da vse te institucije prispevajo k stabilnosti notranjega trga.

| (109) | Za večjo odpornost tega evropskega sistema shem financiranja ter v skladu s ciljem, da naj bi financiranje izviralo predvsem iz delničarjev in upnikov institucije v postopku reševanja ter iz finančnega sektorja in ne iz javnih proračunov, lahko sheme financiranja zaprosijo za posojilo iz drugih shem financiranja, če je to potrebno. Prav tako bi morale biti pooblaščene za odobritev posojil drugim shemam financiranja, ki jih potrebujejo. To posojanje bi se moralo izvajati izključno na prostovoljni osnovi. Odločitev za posojilo drugim shemam bi se morala sprejeti v okviru posojilodajalne sheme, vendar bi morale države članice zaradi morebitnih fiskalnih posledic imeti možnost zahtevati posvetovanje s pristojnim ministrstvom ali njegovo soglasje. |
| --- | --- |

(109)

Za večjo odpornost tega evropskega sistema shem financiranja ter v skladu s ciljem, da naj bi financiranje izviralo predvsem iz delničarjev in upnikov institucije v postopku reševanja ter iz finančnega sektorja in ne iz javnih proračunov, lahko sheme financiranja zaprosijo za posojilo iz drugih shem financiranja, če je to potrebno. Prav tako bi morale biti pooblaščene za odobritev posojil drugim shemam financiranja, ki jih potrebujejo. To posojanje bi se moralo izvajati izključno na prostovoljni osnovi. Odločitev za posojilo drugim shemam bi se morala sprejeti v okviru posojilodajalne sheme, vendar bi morale države članice zaradi morebitnih fiskalnih posledic imeti možnost zahtevati posvetovanje s pristojnim ministrstvom ali njegovo soglasje.

| (110) | Sheme financiranja so sicer vzpostavljene na nacionalni ravni, vendar bi morale v okviru reševanja skupine delovati vzajemno, če nacionalni organi sklenejo dogovor o reševanju institucije v postopku reševanja. Krite vloge, ki so predmet jamstva v sistemih jamstva za vloge, v postopku reševanja ne bi smele utrpeti izgub. Če ukrepi za reševanje zagotavljajo, da imajo vlagatelji še naprej dostop do svojih vlog, bi moral sistem jamstva za vloge, v katerega je vključena institucija v postopku reševanja, prispevati znesek, ki ne bi presegal zneska izgub, ki bi jih utrpel, če bi institucija prenehala v okviru običajnih insolvenčnih postopkov. |
| --- | --- |

(110)

Sheme financiranja so sicer vzpostavljene na nacionalni ravni, vendar bi morale v okviru reševanja skupine delovati vzajemno, če nacionalni organi sklenejo dogovor o reševanju institucije v postopku reševanja. Krite vloge, ki so predmet jamstva v sistemih jamstva za vloge, v postopku reševanja ne bi smele utrpeti izgub. Če ukrepi za reševanje zagotavljajo, da imajo vlagatelji še naprej dostop do svojih vlog, bi moral sistem jamstva za vloge, v katerega je vključena institucija v postopku reševanja, prispevati znesek, ki ne bi presegal zneska izgub, ki bi jih utrpel, če bi institucija prenehala v okviru običajnih insolvenčnih postopkov.

| (111) | Krite vloge so sicer zaščitene pred izgubami v postopku reševanja, druge upravičene vloge pa so lahko na razpolago za namene pokrivanja izgub. Da bi zagotovili določeno raven zaščite fizičnih oseb ter mikro, malih in srednjih podjetij, ki imajo upravičene vloge, ki presegajo raven kritih vlog, bi morale imeti takšne vloge prednost pred terjatvami običajnih nezavarovanih neprednostnih upnikov na podlagi nacionalnega prava o običajnih insolvenčnih postopkih. Terjatev sistema jamstva za vloge bi morala imeti na podlagi takšnega nacionalnega prava prednost tudi pred navedenimi kategorijami upravičenih vlog. Harmonizacija nacionalnih zakonodaj na področju insolventnosti je potrebna za čim večje zmanjšanje izpostavljenosti skladov držav članic za reševanje v skladu z načelom, da noben upnik ne sme biti na slabšem, določenim v tej direktivi. |
| --- | --- |

(111)

Krite vloge so sicer zaščitene pred izgubami v postopku reševanja, druge upravičene vloge pa so lahko na razpolago za namene pokrivanja izgub. Da bi zagotovili določeno raven zaščite fizičnih oseb ter mikro, malih in srednjih podjetij, ki imajo upravičene vloge, ki presegajo raven kritih vlog, bi morale imeti takšne vloge prednost pred terjatvami običajnih nezavarovanih neprednostnih upnikov na podlagi nacionalnega prava o običajnih insolvenčnih postopkih. Terjatev sistema jamstva za vloge bi morala imeti na podlagi takšnega nacionalnega prava prednost tudi pred navedenimi kategorijami upravičenih vlog. Harmonizacija nacionalnih zakonodaj na področju insolventnosti je potrebna za čim večje zmanjšanje izpostavljenosti skladov držav članic za reševanje v skladu z načelom, da noben upnik ne sme biti na slabšem, določenim v tej direktivi.

| (112) | Če se vloge v okviru reševanja institucije prenesejo na drugo institucijo, zavarovanje vlagateljev ne bi smelo presegati ravni kritja iz Direktive 2014/49/EU. Zato bi bilo treba terjatve, povezane z vlogami, ki ostanejo v instituciji v postopku reševanja, omejiti na razliko med prenesenimi sredstvi in ravnjo kritja iz Direktive 2014/49/EU. Če prenesene vloge presegajo raven kritja, vlagatelj ne bi smel imeti nobenih terjatev do sistema jamstva za vloge za vloge, ki ostanejo v instituciji v postopku reševanja. |
| --- | --- |

(112)

Če se vloge v okviru reševanja institucije prenesejo na drugo institucijo, zavarovanje vlagateljev ne bi smelo presegati ravni kritja iz Direktive 2014/49/EU. Zato bi bilo treba terjatve, povezane z vlogami, ki ostanejo v instituciji v postopku reševanja, omejiti na razliko med prenesenimi sredstvi in ravnjo kritja iz Direktive 2014/49/EU. Če prenesene vloge presegajo raven kritja, vlagatelj ne bi smel imeti nobenih terjatev do sistema jamstva za vloge za vloge, ki ostanejo v instituciji v postopku reševanja.

| (113) | Vzpostavitev shem financiranja za oblikovanje evropskega sistema shem financiranja, določenega v tej direktivi, bi morala zagotoviti usklajevanje uporabe sredstev, razpoložljivih na nacionalni ravni za reševanje. |
| --- | --- |

(113)

Vzpostavitev shem financiranja za oblikovanje evropskega sistema shem financiranja, določenega v tej direktivi, bi morala zagotoviti usklajevanje uporabe sredstev, razpoložljivih na nacionalni ravni za reševanje.

| (114) | Pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 PDEU bi bilo treba prenesti na Komisijo, da se določi kriterije za opredelitev pojmov „kritične funkcije“ in „glavna poslovna področja“ za namene te direktive; okoliščine, v katetrih je po tej direktivi potrebna izločitev obveznosti iz zahtev za odpis ali konverzijo; razrede dogovora, za katere bi morale države članice zagotoviti ustrezno zaščito pri delnih prenosih ali spremembah pogodbenih pogojev; način, na katerega bi morali biti prispevki institucij v sheme za financiranje reševanja prilagojeni sorazmerno z njihovim profilom tveganja; registracija, računovodenje, poročanje in druge obveznosti, ki so namenjene za zagotavljanje, da so predhodni prispevki dejansko plačani, ter okoliščine oziroma pogoje, v katerih oziroma pod katerimi je lahko institucija začasno oproščena plačevanja naknadnih prispevkov. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na strokovni ravni. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. |
| --- | --- |

(114)

Pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 PDEU bi bilo treba prenesti na Komisijo, da se določi kriterije za opredelitev pojmov „kritične funkcije“ in „glavna poslovna področja“ za namene te direktive; okoliščine, v katetrih je po tej direktivi potrebna izločitev obveznosti iz zahtev za odpis ali konverzijo; razrede dogovora, za katere bi morale države članice zagotoviti ustrezno zaščito pri delnih prenosih ali spremembah pogodbenih pogojev; način, na katerega bi morali biti prispevki institucij v sheme za financiranje reševanja prilagojeni sorazmerno z njihovim profilom tveganja; registracija, računovodenje, poročanje in druge obveznosti, ki so namenjene za zagotavljanje, da so predhodni prispevki dejansko plačani, ter okoliščine oziroma pogoje, v katerih oziroma pod katerimi je lahko institucija začasno oproščena plačevanja naknadnih prispevkov. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na strokovni ravni. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način.

| (115) | Če je to določeno v tej direktivi, je ustrezno, da bi morala EBA s smernicami v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1093/2010 spodbujati konvergenco praks nacionalnih organov. Za področja, ki niso pokrita z regulativnimi ali izvedbenimi tehničnimi standardi, lahko EBA na lastno pobudo izda smernice in priporočila za uporabo prava Unije. |
| --- | --- |

(115)

Če je to določeno v tej direktivi, je ustrezno, da bi morala EBA s smernicami v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1093/2010 spodbujati konvergenco praks nacionalnih organov. Za področja, ki niso pokrita z regulativnimi ali izvedbenimi tehničnimi standardi, lahko EBA na lastno pobudo izda smernice in priporočila za uporabo prava Unije.

| (116) | Evropski parlament in Svet bi morala imeti od datuma obvestila na voljo tri mesece za ugovarjanje delegiranemu aktu. Evropskemu parlamentu in Svetu bi moralo biti omogočeno, da obvestita druge institucije, da ne nameravata podati ugovorov. |
| --- | --- |

(116)

Evropski parlament in Svet bi morala imeti od datuma obvestila na voljo tri mesece za ugovarjanje delegiranemu aktu. Evropskemu parlamentu in Svetu bi moralo biti omogočeno, da obvestita druge institucije, da ne nameravata podati ugovorov.

| (117) | S tehničnimi standardi za finančne storitve bi bilo treba zagotoviti dosledno harmonizacijo ter ustrezno zaščito vlagateljev, investitorjev in potrošnikov po vsej Uniji. Ker je EBA organ z visoko specializiranimi strokovnjaki, bi bilo učinkovito in ustrezno, da se ga v primerih, določenih v tej direktivi, pooblasti za pripravo osnutkov regulativnih in izvedbenih tehničnih standardov, ki ne vključujejo izbir politik in ki se predložijo Komisiji. |
| --- | --- |

(117)

S tehničnimi standardi za finančne storitve bi bilo treba zagotoviti dosledno harmonizacijo ter ustrezno zaščito vlagateljev, investitorjev in potrošnikov po vsej Uniji. Ker je EBA organ z visoko specializiranimi strokovnjaki, bi bilo učinkovito in ustrezno, da se ga v primerih, določenih v tej direktivi, pooblasti za pripravo osnutkov regulativnih in izvedbenih tehničnih standardov, ki ne vključujejo izbir politik in ki se predložijo Komisiji.

| (118) | Če je to določeno v tej direktivi, bi morala Komisija z delegiranimi akti v skladu s členom 290 PDEU sprejeti regulativne tehnične standarde v skladu s členom 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010. Če je to določeno v tej direktivi, bi morala Komisija z izvedbenimi akti v skladu s členom 291 PDEU sprejeti izvedbene tehnične standarde v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1093/2010. |
| --- | --- |

(118)

Če je to določeno v tej direktivi, bi morala Komisija z delegiranimi akti v skladu s členom 290 PDEU sprejeti regulativne tehnične standarde v skladu s členom 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010. Če je to določeno v tej direktivi, bi morala Komisija z izvedbenimi akti v skladu s členom 291 PDEU sprejeti izvedbene tehnične standarde v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

| (119) | Direktiva 2001/24/ES Evropskega parlamenta in Sveta (15) določa, da se odločbe o reorganizaciji ali prenehanju institucij s podružnicami v državah članicah, v katerih nimajo glavne uprave, vzajemno priznavajo in izvršujejo v vseh državah članicah. Ta direktiva določa, da se vsa sredstva in obveznosti institucije, ne glede na to, v kateri državi so, obravnavajo v enotnem postopku v matični državi članici in da se upniki v državah gostiteljicah obravnavajo enako kot upniki v matični državi članici. Za učinkovito reševanje bi morala Direktiva 2001/24/ES veljati za uporabo instrumentov za reševanje, kadar se ti instrumenti uporabljajo za institucije in druge subjekte, ki jih zajema ureditev reševanja. Zato bi bilo treba Direktivo 2001/24/ES ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(119)

Direktiva 2001/24/ES Evropskega parlamenta in Sveta (15) določa, da se odločbe o reorganizaciji ali prenehanju institucij s podružnicami v državah članicah, v katerih nimajo glavne uprave, vzajemno priznavajo in izvršujejo v vseh državah članicah. Ta direktiva določa, da se vsa sredstva in obveznosti institucije, ne glede na to, v kateri državi so, obravnavajo v enotnem postopku v matični državi članici in da se upniki v državah gostiteljicah obravnavajo enako kot upniki v matični državi članici. Za učinkovito reševanje bi morala Direktiva 2001/24/ES veljati za uporabo instrumentov za reševanje, kadar se ti instrumenti uporabljajo za institucije in druge subjekte, ki jih zajema ureditev reševanja. Zato bi bilo treba Direktivo 2001/24/ES ustrezno spremeniti.

| (120) | Direktive Unije na področju prava družb vsebujejo obvezna pravila za zaščito delničarjev in upnikov institucij, ki spadajo na področje uporabe teh direktiv. Kadar morajo organi za reševanje ukrepati hitro, lahko ta pravila ovirajo njihovo učinkovito ukrepanje ter uporabo instrumentov za reševanje in izvajanje pooblastil, zato bi bilo treba v to direktivo vključiti ustrezna odstopanja. Za zagotovitev čim večje pravne varnosti zainteresiranih strani bi morala biti odstopanja jasno in ozko opredeljena, pri čemer bi se lahko uporabljala le, če so v javnem interesu in so izpolnjeni pogoji za reševanje. Uporaba instrumentov za reševanje predpostavlja, da se izpolnijo cilji reševanja in pogoji za reševanje iz te direktive. |
| --- | --- |

(120)

Direktive Unije na področju prava družb vsebujejo obvezna pravila za zaščito delničarjev in upnikov institucij, ki spadajo na področje uporabe teh direktiv. Kadar morajo organi za reševanje ukrepati hitro, lahko ta pravila ovirajo njihovo učinkovito ukrepanje ter uporabo instrumentov za reševanje in izvajanje pooblastil, zato bi bilo treba v to direktivo vključiti ustrezna odstopanja. Za zagotovitev čim večje pravne varnosti zainteresiranih strani bi morala biti odstopanja jasno in ozko opredeljena, pri čemer bi se lahko uporabljala le, če so v javnem interesu in so izpolnjeni pogoji za reševanje. Uporaba instrumentov za reševanje predpostavlja, da se izpolnijo cilji reševanja in pogoji za reševanje iz te direktive.

| (121) | Direktiva Sveta 2012/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta (16), vsebuje pravila o pravicah delničarjev, da odločijo o povečanju in zmanjšanju kapitala, o njihovi pravici do udeležbe pri vsaki novi izdaji delnic z denarnimi vložki, o varstvu upnikov v primeru zmanjšanja kapitala in sklicu skupščine delničarjev v primeru resne izgube kapitala. Navedena pravila lahko ovirajo hitro ukrepanje organov za reševanje, zato bi bilo treba določiti ustrezna odstopanja od teh pravil. |
| --- | --- |

(121)

Direktiva Sveta 2012/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta (16), vsebuje pravila o pravicah delničarjev, da odločijo o povečanju in zmanjšanju kapitala, o njihovi pravici do udeležbe pri vsaki novi izdaji delnic z denarnimi vložki, o varstvu upnikov v primeru zmanjšanja kapitala in sklicu skupščine delničarjev v primeru resne izgube kapitala. Navedena pravila lahko ovirajo hitro ukrepanje organov za reševanje, zato bi bilo treba določiti ustrezna odstopanja od teh pravil.

| (122) | V Direktivi 2011/35/EU Evropskega parlamenta in Sveta (17) so med drugim določena pravila o odobritvi združitev s strani skupščine vseh družb, ki se združujejo, o zahtevah glede načrta združitve, poročila poslovodstva in poročila izvedencev ter o varstvu upnikov. Šesta direktiva Sveta 82/891/EGS (18), vsebuje podobna pravila o delitvi delniških družb. Direktiva 2005/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta (19) določa ustrezna pravila o čezmejnih združitvah kapitalskih družb. Določiti bi bilo treba ustrezna odstopanja od navedenih direktiv, da se omogoči hitro ukrepanje organov za reševanje. |
| --- | --- |

(122)

V Direktivi 2011/35/EU Evropskega parlamenta in Sveta (17) so med drugim določena pravila o odobritvi združitev s strani skupščine vseh družb, ki se združujejo, o zahtevah glede načrta združitve, poročila poslovodstva in poročila izvedencev ter o varstvu upnikov. Šesta direktiva Sveta 82/891/EGS (18), vsebuje podobna pravila o delitvi delniških družb. Direktiva 2005/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta (19) določa ustrezna pravila o čezmejnih združitvah kapitalskih družb. Določiti bi bilo treba ustrezna odstopanja od navedenih direktiv, da se omogoči hitro ukrepanje organov za reševanje.

| (123) | Direktiva 2004/25/ES Evropskega parlamenta in Sveta (20) določa, da je treba dati obvezno ponudbo za prevzem za vse delnice družbe za pravično ceno, kot je opredeljena v Direktivi, če delničar neposredno ali posredno in sam ali z drugimi pridobi določen odstotek delnic navedene družbe in s tem nadzor nad navedeno družbo v skladu z nacionalnim pravom. Namen pravila o obvezni ponudbi je zaščititi manjšinske delničarje v primeru spremembe nadzora. Vendar lahko dejstvo, da bo morda treba izpolniti takšno drago obveznost, odvrne možne investitorje v zadevno institucijo, zato organi za reševanje težko izkoristijo vsa svoja pooblastila za reševanje. Določiti bi bilo treba ustrezna odstopanja od pravila o obvezni ponudbi, kolikor so potrebna za izvajanje pooblastil za reševanje, medtem ko se mora po izteku obdobja reševanja pravilo o obvezni ponudbi uporabljati za katerega koli delničarja, ki pridobi nadzor nad zadevno institucijo. |
| --- | --- |

(123)

Direktiva 2004/25/ES Evropskega parlamenta in Sveta (20) določa, da je treba dati obvezno ponudbo za prevzem za vse delnice družbe za pravično ceno, kot je opredeljena v Direktivi, če delničar neposredno ali posredno in sam ali z drugimi pridobi določen odstotek delnic navedene družbe in s tem nadzor nad navedeno družbo v skladu z nacionalnim pravom. Namen pravila o obvezni ponudbi je zaščititi manjšinske delničarje v primeru spremembe nadzora. Vendar lahko dejstvo, da bo morda treba izpolniti takšno drago obveznost, odvrne možne investitorje v zadevno institucijo, zato organi za reševanje težko izkoristijo vsa svoja pooblastila za reševanje. Določiti bi bilo treba ustrezna odstopanja od pravila o obvezni ponudbi, kolikor so potrebna za izvajanje pooblastil za reševanje, medtem ko se mora po izteku obdobja reševanja pravilo o obvezni ponudbi uporabljati za katerega koli delničarja, ki pridobi nadzor nad zadevno institucijo.

| (124) | Direktiva 2007/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta (21) določa postopkovne pravice delničarjev v zvezi s skupščinami. Direktiva 2007/36/ES med drugim določa najkrajši rok za sklic skupščin in vsebino sklica skupščine. Ta pravila lahko ovirajo ukrepanje organov za reševanje, zato bi bilo treba določiti ustrezna odstopanja od direktive. Pred reševanjem bi bilo morda potrebno hitro povečati kapital, kadar institucija ne izpolnjuje ali verjetno ne bo izpolnjevala zahtev iz Uredbe (EU) št. 575/2013 in Direktive 2013/36/EU ter je verjetno, da se bo s povečanjem kapitala ponovno izboljšal njen finančni položaj in se bodo preprečile okoliščine, v katerih bi bili izpolnjeni pogoji glede praga za reševanje. V takšnih okoliščinah bi bilo treba dovoliti, da se lahko skupščina delničarjev skliče v kratkem roku. Vendar bi bilo treba ohraniti pooblastilo delničarjev za odločanje o podaljšanju in skrajšanju roka za sklic skupščin. Za vzpostavitev tega mehanizma bi bilo treba določiti ustrezna odstopanja od Direktive 2007/36/ES. |
| --- | --- |

(124)

Direktiva 2007/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta (21) določa postopkovne pravice delničarjev v zvezi s skupščinami. Direktiva 2007/36/ES med drugim določa najkrajši rok za sklic skupščin in vsebino sklica skupščine. Ta pravila lahko ovirajo ukrepanje organov za reševanje, zato bi bilo treba določiti ustrezna odstopanja od direktive. Pred reševanjem bi bilo morda potrebno hitro povečati kapital, kadar institucija ne izpolnjuje ali verjetno ne bo izpolnjevala zahtev iz Uredbe (EU) št. 575/2013 in Direktive 2013/36/EU ter je verjetno, da se bo s povečanjem kapitala ponovno izboljšal njen finančni položaj in se bodo preprečile okoliščine, v katerih bi bili izpolnjeni pogoji glede praga za reševanje. V takšnih okoliščinah bi bilo treba dovoliti, da se lahko skupščina delničarjev skliče v kratkem roku. Vendar bi bilo treba ohraniti pooblastilo delničarjev za odločanje o podaljšanju in skrajšanju roka za sklic skupščin. Za vzpostavitev tega mehanizma bi bilo treba določiti ustrezna odstopanja od Direktive 2007/36/ES.

| (125) | Za zagotavljanje, da so organi za reševanje zastopani v evropskem sistemu finančnega nadzora, vzpostavljenem z Uredbo (EU) št. 1092/2010, Uredbo (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta, Uredbo (EU) št. 1094/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (22) in Uredbo (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (23) ter da ima EBA strokovno znanje za izvajanje nalog, predvidenih v tej direktivi, bi bilo treba Uredbo (EU) št. 1093/2010 spremeniti, tako da bi vključevala nacionalne organe za reševanje, kot so opredeljeni v tej direktivi, v konceptu pristojnih organov, ustanovljenih z navedeno uredbo. Takšno zbliževanje med organi za reševanje in pristojnimi organi v skladu z Uredbo (EU) št. 1093/2010 je skladno z nalogami, ki se dodelijo organu EBA v skladu s členom 25 Uredbe (EU) št. 1093/2010, da prispeva in dejavno sodeluje pri pripravi in usklajevanju načrtov za sanacijo in reševanje ter si prizadeva za olajšanje reševanja propadajočih institucij in zlasti čezmejnih skupin. |
| --- | --- |

(125)

Za zagotavljanje, da so organi za reševanje zastopani v evropskem sistemu finančnega nadzora, vzpostavljenem z Uredbo (EU) št. 1092/2010, Uredbo (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta, Uredbo (EU) št. 1094/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (22) in Uredbo (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (23) ter da ima EBA strokovno znanje za izvajanje nalog, predvidenih v tej direktivi, bi bilo treba Uredbo (EU) št. 1093/2010 spremeniti, tako da bi vključevala nacionalne organe za reševanje, kot so opredeljeni v tej direktivi, v konceptu pristojnih organov, ustanovljenih z navedeno uredbo. Takšno zbliževanje med organi za reševanje in pristojnimi organi v skladu z Uredbo (EU) št. 1093/2010 je skladno z nalogami, ki se dodelijo organu EBA v skladu s členom 25 Uredbe (EU) št. 1093/2010, da prispeva in dejavno sodeluje pri pripravi in usklajevanju načrtov za sanacijo in reševanje ter si prizadeva za olajšanje reševanja propadajočih institucij in zlasti čezmejnih skupin.

| (126) | Za zagotovitev, da institucije, osebe, ki učinkovito nadzorujejo njihovo poslovanje, in njihov upravljalni organ izpolnjujejo obveznosti iz te direktive ter da so povsod v Uniji deležni podobne obravnave, bi morale države članice določiti upravne sankcije in druge upravne ukrepe, ki so učinkoviti, sorazmerni in odvračilni. Zato bi morale upravne sankcije in drugi upravni ukrepi, ki jih določijo države članice, izpolnjevati nekatere bistvene zahteve v zvezi z naslovniki, merili, ki jih je treba upoštevati pri uporabi sankcije ali drugega upravnega ukrepa, objavo sankcije ali drugih upravnih ukrepov, ključnimi pristojnostmi za kaznovanje in višino upravnih glob. EBA bi moral ob doslednem spoštovanju poklicne skrivnosti vzdrževati osrednjo podatkovno bazo o vseh upravnih sankcijah in informacijah o pritožbah, ki so mu jih sporočili pristojni organi in organi za reševanje. |
| --- | --- |

(126)

Za zagotovitev, da institucije, osebe, ki učinkovito nadzorujejo njihovo poslovanje, in njihov upravljalni organ izpolnjujejo obveznosti iz te direktive ter da so povsod v Uniji deležni podobne obravnave, bi morale države članice določiti upravne sankcije in druge upravne ukrepe, ki so učinkoviti, sorazmerni in odvračilni. Zato bi morale upravne sankcije in drugi upravni ukrepi, ki jih določijo države članice, izpolnjevati nekatere bistvene zahteve v zvezi z naslovniki, merili, ki jih je treba upoštevati pri uporabi sankcije ali drugega upravnega ukrepa, objavo sankcije ali drugih upravnih ukrepov, ključnimi pristojnostmi za kaznovanje in višino upravnih glob. EBA bi moral ob doslednem spoštovanju poklicne skrivnosti vzdrževati osrednjo podatkovno bazo o vseh upravnih sankcijah in informacijah o pritožbah, ki so mu jih sporočili pristojni organi in organi za reševanje.

| (127) | Da se zajamejo vsi ukrepi, ki se uporabijo po dejanski kršitvi, se ta direktiva nanaša na upravne sankcije in druge upravne ukrepe, ki so namenjeni preprečevanju nadaljnjih kršitev, ne glede na to, ali je ukrep v skladu v nacionalnem pravu opredeljen kot sankcija ali drug upravni ukrep. |
| --- | --- |

(127)

Da se zajamejo vsi ukrepi, ki se uporabijo po dejanski kršitvi, se ta direktiva nanaša na upravne sankcije in druge upravne ukrepe, ki so namenjeni preprečevanju nadaljnjih kršitev, ne glede na to, ali je ukrep v skladu v nacionalnem pravu opredeljen kot sankcija ali drug upravni ukrep.

| (128) | Čeprav državam članicam nič ne preprečuje, da bi določile pravila za upravne sankcije in kazenske sankcije v zvezi z istimi kršitvami, se od njih ne bi smelo zahtevati, da določijo pravila za upravne sankcije v zvezi s kršitvami te direktive, za katere velja nacionalno kazensko pravo. V skladu z nacionalnim pravom države članice niso dolžne hkrati izreči upravnih in kazenskih sankcij za isto kršitev, vendar to lahko storijo, če jim to dovoljuje nacionalno pravo. Vendar dejstvo, da se za kršitve te direktive namesto upravnih sankcij ali drugih upravnih ukrepov ohranijo kazenske sankcije, ne bi smelo zmanjšati ali drugače vplivati na zmožnost organov za reševanje in pristojnih organov, da za namene te direktive sodelujejo z organi za reševanje in pristojnimi organi v drugih državah članicah, imajo dostop do njihovih informacij ter z njimi pravočasno izmenjujejo informacije, tudi po morebitni napotitvi zadevnih kršitev na pristojne pravosodne organe za pregon. |
| --- | --- |

(128)

Čeprav državam članicam nič ne preprečuje, da bi določile pravila za upravne sankcije in kazenske sankcije v zvezi z istimi kršitvami, se od njih ne bi smelo zahtevati, da določijo pravila za upravne sankcije v zvezi s kršitvami te direktive, za katere velja nacionalno kazensko pravo. V skladu z nacionalnim pravom države članice niso dolžne hkrati izreči upravnih in kazenskih sankcij za isto kršitev, vendar to lahko storijo, če jim to dovoljuje nacionalno pravo. Vendar dejstvo, da se za kršitve te direktive namesto upravnih sankcij ali drugih upravnih ukrepov ohranijo kazenske sankcije, ne bi smelo zmanjšati ali drugače vplivati na zmožnost organov za reševanje in pristojnih organov, da za namene te direktive sodelujejo z organi za reševanje in pristojnimi organi v drugih državah članicah, imajo dostop do njihovih informacij ter z njimi pravočasno izmenjujejo informacije, tudi po morebitni napotitvi zadevnih kršitev na pristojne pravosodne organe za pregon.

| (129) | Države članice so se v skladu s skupno politično izjavo držav članic in Komisije o obrazložitvenih dokumentih (24) z dne 28. septembra 2011 zavezale, da bodo v vseh primerih k obvestilu o svojih ukrepih za prenos priložile enega ali več dokumentov, ki bodo pojasnjevali razmerje med sestavnimi deli direktive in ustreznimi deli nacionalnih instrumentov o prenosu. V zvezi s to direktivo zakonodajalec meni, da je posredovanje takih dokumentov upravičeno. |
| --- | --- |

(129)

Države članice so se v skladu s skupno politično izjavo držav članic in Komisije o obrazložitvenih dokumentih (24) z dne 28. septembra 2011 zavezale, da bodo v vseh primerih k obvestilu o svojih ukrepih za prenos priložile enega ali več dokumentov, ki bodo pojasnjevali razmerje med sestavnimi deli direktive in ustreznimi deli nacionalnih instrumentov o prenosu. V zvezi s to direktivo zakonodajalec meni, da je posredovanje takih dokumentov upravičeno.

| (130) | S to direktivo se spoštujejo temeljne pravice ter upoštevajo pravice, svoboščine in načela, ki jih priznava zlasti Listina, še posebej lastninska pravica, pravica do učinkovitega pravnega sredstva in poštenega sojenja ter pravica do obrambe. |
| --- | --- |

(130)

S to direktivo se spoštujejo temeljne pravice ter upoštevajo pravice, svoboščine in načela, ki jih priznava zlasti Listina, še posebej lastninska pravica, pravica do učinkovitega pravnega sredstva in poštenega sojenja ter pravica do obrambe.

| (131) | Ker cilja te direktive, in sicer uskladitve predpisov in postopkov za reševanje institucij, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi posledic propada katere koli institucije za celotno Unijo lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. Skladno z načelom sorazmernosti, kot je določeno v navedenem členu, ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(131)

Ker cilja te direktive, in sicer uskladitve predpisov in postopkov za reševanje institucij, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi posledic propada katere koli institucije za celotno Unijo lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. Skladno z načelom sorazmernosti, kot je določeno v navedenem členu, ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

| (132) | Pristojni organi in organi za reševanje bi morali pri sprejemanju odločitev ali ukrepov na podlagi te direktive vedno ustrezno upoštevati vpliv svojih odločitev in ukrepov na finančno stabilnost v drugih državah članicah in na njihove gospodarske razmere, prav tako pa bi morali upoštevati pomen katere koli podrejene družbe ali podružnice za finančni sektor in gospodarstvo države članice, v kateri ima takšna podrejena družba ali podružnica sedež ali se v njej nahaja, tudi če je zadevna podrejena družba ali podružnica manj pomembna za konsolidirano skupino. |
| --- | --- |

(132)

Pristojni organi in organi za reševanje bi morali pri sprejemanju odločitev ali ukrepov na podlagi te direktive vedno ustrezno upoštevati vpliv svojih odločitev in ukrepov na finančno stabilnost v drugih državah članicah in na njihove gospodarske razmere, prav tako pa bi morali upoštevati pomen katere koli podrejene družbe ali podružnice za finančni sektor in gospodarstvo države članice, v kateri ima takšna podrejena družba ali podružnica sedež ali se v njej nahaja, tudi če je zadevna podrejena družba ali podružnica manj pomembna za konsolidirano skupino.

| (133) | Komisija bo pregledala splošno uporabo te direktive in pri tem ob upoštevanju ureditev, sprejetih na podlagi katerega koli pravnega akta Unije o ustanovitvi mehanizma za reševanje, ki zajema več kot eno državo članico, zlasti preuči, kako EBA izvaja pooblastila, ki so mu bila podeljena s to direktivo, za posredovanje med organom za reševanje v državi članici, ki sodeluje v mehanizmu, in organom za reševanje v državi članici, ki ne sodeluje v mehanizmu – |
| --- | --- |

(133)

Komisija bo pregledala splošno uporabo te direktive in pri tem ob upoštevanju ureditev, sprejetih na podlagi katerega koli pravnega akta Unije o ustanovitvi mehanizma za reševanje, ki zajema več kot eno državo članico, zlasti preuči, kako EBA izvaja pooblastila, ki so mu bila podeljena s to direktivo, za posredovanje med organom za reševanje v državi članici, ki sodeluje v mehanizmu, in organom za reševanje v državi članici, ki ne sodeluje v mehanizmu –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

NASLOV I

PODROČJE UPORABE, OPREDELITEV POJMOV IN ORGANI

Člen 1

Predmet urejanja in področje uporabe

1.   Ta direktiva določa pravila in postopke za sanacijo in reševanje naslednjih subjektov:

| (a) | institucij s sedežem v Uniji; |
| --- | --- |

(a)

institucij s sedežem v Uniji;

| (b) | finančnih institucij s sedežem v Uniji, kadar je finančna institucija podrejena družba kreditne institucije, investicijskega podjetja ali podjetja iz točke (c) ali (d) ter je vključena v nadzor nadrejene družbe na konsolidirani podlagi v skladu s členi 6 do 17 Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- |

(b)

finančnih institucij s sedežem v Uniji, kadar je finančna institucija podrejena družba kreditne institucije, investicijskega podjetja ali podjetja iz točke (c) ali (d) ter je vključena v nadzor nadrejene družbe na konsolidirani podlagi v skladu s členi 6 do 17 Uredbe (EU) št. 575/2013;

| (c) | finančnih holdingov, mešanih finančnih holdingov in mešanih poslovnih holdingov s sedežem v Uniji; |
| --- | --- |

(c)

finančnih holdingov, mešanih finančnih holdingov in mešanih poslovnih holdingov s sedežem v Uniji;

| (d) | nadrejenih finančnih holdingov v državi članici, nadrejenih finančnih holdingov Unije, nadrejenih mešanih finančnih holdingov v državi članici in nadrejenih mešanih finančnih holdingov v Uniji; |
| --- | --- |

(d)

nadrejenih finančnih holdingov v državi članici, nadrejenih finančnih holdingov Unije, nadrejenih mešanih finančnih holdingov v državi članici in nadrejenih mešanih finančnih holdingov v Uniji;

| (e) | podružnic institucij s sedežem zunaj Unije v skladu s posebnimi pogoji, določenimi v tej direktivi. |
| --- | --- |

(e)

podružnic institucij s sedežem zunaj Unije v skladu s posebnimi pogoji, določenimi v tej direktivi.

Organi za reševanje in pristojni organi pri določanju in uporabi zahtev iz te direktive in pri uporabi različnih orodij, ki jih imajo na razpolago v zvezi s subjektom iz prvega pododstavka, in v skladu s posebnimi določbami upoštevajo naravo njegove dejavnosti, delniško strukturo, pravno obliko, profil tveganja, velikost in pravni status, medsebojno povezanost z drugimi institucijami ali finančnim sistemom na splošno, obseg in zapletenost njegovih dejavnosti, vključenost v institucionalno shemo za zaščito vlog (IJS), ki izpolnjuje zahteve iz člena 113(7) Uredbe (EU) št. 575/2013 ali drug sistem vzajemne solidarnosti iz člena 113(6) navedene uredbe in ali opravlja investicijske storitve ali dejavnosti iz točke (2) člena 4(1) Direktive 2014/65/EU.

2.   Države članice lahko poleg pravil v tej direktivi in delegiranih ter izvedbenih aktih, sprejetih na njeni podlagi, sprejmejo ali ohranijo strožja ali dodatna pravila, pod pogojem, da se splošno uporabljajo in niso v nasprotju s to direktivo in delegiranimi ter izvedbenimi akti, sprejetimi na njeni podlagi.

Člen 2

Opredelitve

1.   V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve:

| (1) | „reševanje“ pomeni uporabo instrumenta za reševanje ali instrumenta iz člena 37(9), da se doseže en ali več ciljev reševanja iz člena 31(2); |
| --- | --- |

(1)

„reševanje“ pomeni uporabo instrumenta za reševanje ali instrumenta iz člena 37(9), da se doseže en ali več ciljev reševanja iz člena 31(2);

| (2) | „kreditna institucija“ pomeni kreditno institucijo, kot je opredeljena v točki (1) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, pri čemer ne zajema subjektov iz člena 2(5) Direktive 2013/36/EU; |
| --- | --- |

(2)

„kreditna institucija“ pomeni kreditno institucijo, kot je opredeljena v točki (1) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, pri čemer ne zajema subjektov iz člena 2(5) Direktive 2013/36/EU;

| (3) | „investicijsko podjetje“ pomeni investicijsko podjetje, kot je opredeljeno v točki (2) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, za katero veljajo zahteve glede ustanovitvenega kapitala, določene v členu 28(2) Direktive 2013/36/EU; |
| --- | --- |

(3)

„investicijsko podjetje“ pomeni investicijsko podjetje, kot je opredeljeno v točki (2) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, za katero veljajo zahteve glede ustanovitvenega kapitala, določene v členu 28(2) Direktive 2013/36/EU;

| (4) | „finančna institucija“ pomeni finančno institucijo, kot je opredeljena v točki (26) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- |

(4)

„finančna institucija“ pomeni finančno institucijo, kot je opredeljena v točki (26) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013;

| (5) | „podrejena družba“ pomeni podrejeno družbo, kot je opredeljena v točki (16) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- |

(5)

„podrejena družba“ pomeni podrejeno družbo, kot je opredeljena v točki (16) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013;

| (6) | „nadrejena družba“ pomeni nadrejeno družbo, kot je opredeljena v točki (15)(a) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- |

(6)

„nadrejena družba“ pomeni nadrejeno družbo, kot je opredeljena v točki (15)(a) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013;

| (7) | „konsolidirana podlaga“ pomeni na podlagi konsolidiranega položaja, kot je opredeljen v točki (47) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- |

(7)

„konsolidirana podlaga“ pomeni na podlagi konsolidiranega položaja, kot je opredeljen v točki (47) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013;

| (8) | „institucionalna shema za zaščito vlog“ ali „IJS“ pomeni ureditev, ki izpolnjuje zahteve iz člena 113(7) Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- |

(8)

„institucionalna shema za zaščito vlog“ ali „IJS“ pomeni ureditev, ki izpolnjuje zahteve iz člena 113(7) Uredbe (EU) št. 575/2013;

| (9) | „finančni holding“ pomeni finančni holding, kot je opredeljen v točki (20) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- |

(9)

„finančni holding“ pomeni finančni holding, kot je opredeljen v točki (20) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013;

| (10) | „mešani finančni holding“ pomeni mešani finančni holding, kot je opredeljen v točki (21) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- |

(10)

„mešani finančni holding“ pomeni mešani finančni holding, kot je opredeljen v točki (21) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013;

| (11) | „mešani poslovni holding“ pomeni mešani poslovni holding, kot je opredeljen v točki (22) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- |

(11)

„mešani poslovni holding“ pomeni mešani poslovni holding, kot je opredeljen v točki (22) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013;

| (12) | „nadrejeni finančni holding v državi članici“ pomeni nadrejeni finančni holding v državi članici, kot je opredeljen v točki (30) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- |

(12)

„nadrejeni finančni holding v državi članici“ pomeni nadrejeni finančni holding v državi članici, kot je opredeljen v točki (30) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013;

| (13) | „nadrejeni finančni holding v Uniji“ pomeni nadrejeni finančni holding EU, kot je opredeljen v točki (31) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- |

(13)

„nadrejeni finančni holding v Uniji“ pomeni nadrejeni finančni holding EU, kot je opredeljen v točki (31) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013;

| (14) | „nadrejeni mešani finančni holding v državi članici“ pomeni nadrejeni mešani finančni holding v državi članici, kot je opredeljen v točki (32) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- |

(14)

„nadrejeni mešani finančni holding v državi članici“ pomeni nadrejeni mešani finančni holding v državi članici, kot je opredeljen v točki (32) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013;

| (15) | „nadrejeni mešani finančni holding v Uniji“ pomeni nadrejeni mešani finančni holding EU, kot je opredeljen v točki (33) členu 4(1)(33) Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- |

(15)

„nadrejeni mešani finančni holding v Uniji“ pomeni nadrejeni mešani finančni holding EU, kot je opredeljen v točki (33) členu 4(1)(33) Uredbe (EU) št. 575/2013;

| (16) | „cilji reševanja“ pomeni cilje reševanja iz člena 31(2); |
| --- | --- |

(16)

„cilji reševanja“ pomeni cilje reševanja iz člena 31(2);

| (17) | „podružnica“ pomeni podružnico, kot je opredeljena v točki (17) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- |

(17)

„podružnica“ pomeni podružnico, kot je opredeljena v točki (17) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013;

| (18) | „organ za reševanje“ pomeni organ, ki ga v skladu s členom 3 določi država članica; |
| --- | --- |

(18)

„organ za reševanje“ pomeni organ, ki ga v skladu s členom 3 določi država članica;

| (19) | „instrument za reševanje“ pomeni instrument za reševanje iz člena 37(2); |
| --- | --- |

(19)

„instrument za reševanje“ pomeni instrument za reševanje iz člena 37(2);

| (20) | „pooblastilo za reševanje“ pomeni pooblastilo iz členov 63 do 72; |
| --- | --- |

(20)

„pooblastilo za reševanje“ pomeni pooblastilo iz členov 63 do 72;

| (21) | „pristojni organ“ pomeni pristojni organ, kot je opredeljen v točki (40) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, vključno z Evropsko centralno banko v okviru posebnih nalog, ki so ji podeljene v skladu z Uredbo Sveta (EU) št. 1024/2013 (25); |
| --- | --- |

(21)

„pristojni organ“ pomeni pristojni organ, kot je opredeljen v točki (40) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, vključno z Evropsko centralno banko v okviru posebnih nalog, ki so ji podeljene v skladu z Uredbo Sveta (EU) št. 1024/2013 (25);

| (22) | „pristojna ministrstva“ pomeni finančna ministrstva ali druga ministrstva držav članic, ki so odgovorna za ekonomske, finančne in proračunske odločitve na nacionalni ravni v skladu z nacionalnimi pristojnostmi in ki so bila določena v skladu s členom 3(5); |
| --- | --- |

(22)

„pristojna ministrstva“ pomeni finančna ministrstva ali druga ministrstva držav članic, ki so odgovorna za ekonomske, finančne in proračunske odločitve na nacionalni ravni v skladu z nacionalnimi pristojnostmi in ki so bila določena v skladu s členom 3(5);

| (23) | „institucija“ pomeni kreditno institucijo ali investicijsko podjetje; |
| --- | --- |

(23)

„institucija“ pomeni kreditno institucijo ali investicijsko podjetje;

| (24) | „upravljalni organ“ pomeni upravljalni organ, kot je opredeljen v točki (7) člena 3(1) Direktive 2013/36/EU; |
| --- | --- |

(24)

„upravljalni organ“ pomeni upravljalni organ, kot je opredeljen v točki (7) člena 3(1) Direktive 2013/36/EU;

| (25) | „višje vodstvo“ pomeni višje vodstvo, kot je opredeljeno v točki (9) člena 3(1) Direktive 2013/36/EU; |
| --- | --- |

(25)

„višje vodstvo“ pomeni višje vodstvo, kot je opredeljeno v točki (9) člena 3(1) Direktive 2013/36/EU;

| (26) | „skupina“ pomeni nadrejeno družbo in njene podrejene družbe; |
| --- | --- |

(26)

„skupina“ pomeni nadrejeno družbo in njene podrejene družbe;

| (27) | „čezmejna skupina“ pomeni skupino, ki vključuje subjekte v skupini, ki imajo sedež v več kot eni državi članici; |
| --- | --- |

(27)

„čezmejna skupina“ pomeni skupino, ki vključuje subjekte v skupini, ki imajo sedež v več kot eni državi članici;

| (28) | „izredna javnofinančna pomoč“ pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU ali drugo javno finančno podporo na nadnacionalni ravni, ki bi pomenila državno pomoč, če bi bila dodeljena na nacionalni ravni, in ki je predvidena za ohranitev ali ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja, likvidnosti ali solventnosti institucije, subjekta iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) ali skupine, katere del je takšna institucija ali subjekt; |
| --- | --- |

(28)

„izredna javnofinančna pomoč“ pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU ali drugo javno finančno podporo na nadnacionalni ravni, ki bi pomenila državno pomoč, če bi bila dodeljena na nacionalni ravni, in ki je predvidena za ohranitev ali ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja, likvidnosti ali solventnosti institucije, subjekta iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) ali skupine, katere del je takšna institucija ali subjekt;

| (29) | „izredna likvidnostna pomoč“ pomeni zagotovitev denarja centralne banke ali drugo pomoč, ki lahko vodi v povečanje količine denarja centralne banke, plačilno sposobni finančni instituciji ali skupini takšnih institucij, ki se začasno sooča z likvidnostnimi težavami, pri čemer ta operacija ni del monetarne politike; |
| --- | --- |

(29)

„izredna likvidnostna pomoč“ pomeni zagotovitev denarja centralne banke ali drugo pomoč, ki lahko vodi v povečanje količine denarja centralne banke, plačilno sposobni finančni instituciji ali skupini takšnih institucij, ki se začasno sooča z likvidnostnimi težavami, pri čemer ta operacija ni del monetarne politike;

| (30) | „sistemska kriza“ pomeni motnjo v finančnem sistemu, ki ima lahko resne negativne posledice za notranji trg in realno gospodarstvo. Vse vrste finančnih posrednikov, trgov in infrastrukture so lahko do določene mere sistemsko pomembne; |
| --- | --- |

(30)

„sistemska kriza“ pomeni motnjo v finančnem sistemu, ki ima lahko resne negativne posledice za notranji trg in realno gospodarstvo. Vse vrste finančnih posrednikov, trgov in infrastrukture so lahko do določene mere sistemsko pomembne;

| (31) | „subjekt v skupini“ pomeni pravno osebo, ki je del skupine; |
| --- | --- |

(31)

„subjekt v skupini“ pomeni pravno osebo, ki je del skupine;

| (32) | „načrt sanacije“ pomeni načrt sanacije, ki ga v skladu s členom 5 pripravi in posodablja institucija; |
| --- | --- |

(32)

„načrt sanacije“ pomeni načrt sanacije, ki ga v skladu s členom 5 pripravi in posodablja institucija;

| (33) | „načrt sanacije skupine“ pomeni načrt, ki se pripravi in posodablja v skladu s členom 7; |
| --- | --- |

(33)

„načrt sanacije skupine“ pomeni načrt, ki se pripravi in posodablja v skladu s členom 7;

| (34) | „pomembna podružnica“ pomeni podružnico, ki bi v državi članici gostiteljici veljala za pomembno v skladu s členom 51(1) Direktive 2013/36/EU; |
| --- | --- |

(34)

„pomembna podružnica“ pomeni podružnico, ki bi v državi članici gostiteljici veljala za pomembno v skladu s členom 51(1) Direktive 2013/36/EU;

| (35) | „kritične funkcije“ pomeni aktivnosti, storitve ali dejavnosti, katerih prenehanje bo v eni ali več državah članicah verjetno povzročilo motnje ključnih storitev v realnem gospodarstvu ali težave s finančno stabilnostjo zaradi velikosti, tržnega deleža, zunanje in notranje medsebojne povezanosti, kompleksnosti ali čezmejnih dejavnosti institucije ali skupine, zlasti v zvezi z nadomestljivostjo teh aktivnosti, storitev ali dejavnosti; |
| --- | --- |

(35)

„kritične funkcije“ pomeni aktivnosti, storitve ali dejavnosti, katerih prenehanje bo v eni ali več državah članicah verjetno povzročilo motnje ključnih storitev v realnem gospodarstvu ali težave s finančno stabilnostjo zaradi velikosti, tržnega deleža, zunanje in notranje medsebojne povezanosti, kompleksnosti ali čezmejnih dejavnosti institucije ali skupine, zlasti v zvezi z nadomestljivostjo teh aktivnosti, storitev ali dejavnosti;

| (36) | „glavna poslovna področja“ pomeni poslovna področja in z njimi povezane storitve, ki predstavljajo bistvene vire prihodka, dobička ali vrednosti franšize za institucijo ali skupino, katere del je institucija; |
| --- | --- |

(36)

„glavna poslovna področja“ pomeni poslovna področja in z njimi povezane storitve, ki predstavljajo bistvene vire prihodka, dobička ali vrednosti franšize za institucijo ali skupino, katere del je institucija;

| (37) | „konsolidacijski nadzornik“ pomeni konsolidacijskega nadzornika, kot je opredeljen v točki (41) člena 4(1)(41) Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- |

(37)

„konsolidacijski nadzornik“ pomeni konsolidacijskega nadzornika, kot je opredeljen v točki (41) člena 4(1)(41) Uredbe (EU) št. 575/2013;

| (38) | „kapital“ pomeni kapital, kot je opredeljen v točki (118) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- |

(38)

„kapital“ pomeni kapital, kot je opredeljen v točki (118) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013;

| (39) | „pogoji za reševanje“ pomeni pogoje iz člena 32(1); |
| --- | --- |

(39)

„pogoji za reševanje“ pomeni pogoje iz člena 32(1);

| (40) | „ukrep za reševanje“ pomeni odločitev, da se institucija ali subjekt iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) začne reševati na podlagi člena 32 ali 33, uporabo instrumenta za reševanje ali izvajanje enega ali več pooblastil za reševanje; |
| --- | --- |

(40)

„ukrep za reševanje“ pomeni odločitev, da se institucija ali subjekt iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) začne reševati na podlagi člena 32 ali 33, uporabo instrumenta za reševanje ali izvajanje enega ali več pooblastil za reševanje;

| (41) | „načrt reševanja“ pomeni načrt reševanja institucije, ki je pripravljen v skladu s členom 10; |
| --- | --- |

(41)

„načrt reševanja“ pomeni načrt reševanja institucije, ki je pripravljen v skladu s členom 10;

| (42) | „reševanje skupine“ pomeni:






  (a) | bodisi sprejemanje ukrepov za reševanje na ravni nadrejene družbe ali institucije, nad katero se izvaja konsolidiran nadzor, |
| --- | --- | --- |

(42)

„reševanje skupine“ pomeni:

(a)

bodisi sprejemanje ukrepov za reševanje na ravni nadrejene družbe ali institucije, nad katero se izvaja konsolidiran nadzor,

| (b) | bodisi usklajevanje uporabe instrumentov za reševanje in izvajanje pooblastil za reševanje s strani organov za reševanje v zvezi s subjekti v skupini, ki izpolnjujejo pogoje za reševanje; |
| --- | --- |

(b)

bodisi usklajevanje uporabe instrumentov za reševanje in izvajanje pooblastil za reševanje s strani organov za reševanje v zvezi s subjekti v skupini, ki izpolnjujejo pogoje za reševanje;

| (43) | „načrt reševanja skupine“ pomeni načrt za reševanje skupine, pripravljen v skladu s členoma 12 in 13; |
| --- | --- |

(43)

„načrt reševanja skupine“ pomeni načrt za reševanje skupine, pripravljen v skladu s členoma 12 in 13;

| (44) | „organ za reševanje, pristojen na ravni skupine,“ pomeni organ za reševanje v državi članici, v kateri se nahaja konsolidacijski nadzornik; |
| --- | --- |

(44)

„organ za reševanje, pristojen na ravni skupine,“ pomeni organ za reševanje v državi članici, v kateri se nahaja konsolidacijski nadzornik;

| (45) | „shema za reševanje skupine“ pomeni načrt za reševanje skupine, pripravljen v skladu s členom 91; |
| --- | --- |

(45)

„shema za reševanje skupine“ pomeni načrt za reševanje skupine, pripravljen v skladu s členom 91;

| (46) | „kolegij za reševanje“ pomeni kolegij, ustanovljen v skladu s členom 88 za izvajanje nalog iz člena 88(1); |
| --- | --- |

(46)

„kolegij za reševanje“ pomeni kolegij, ustanovljen v skladu s členom 88 za izvajanje nalog iz člena 88(1);

| (47) | „običajni insolvenčni postopki“ pomeni skupne insolvenčne postopke, katerih posledica je delna ali popolna prodaja dolžnikovega premoženja in imenovanje likvidacijskega upravitelja ali upravitelja, ki se običajno uporabljajo za institucije v skladu z nacionalnim pravom, pri čemer so lahko specifični za te institucije ali pa se splošno uporabljajo za katero koli fizično ali pravno osebo; |
| --- | --- |

(47)

„običajni insolvenčni postopki“ pomeni skupne insolvenčne postopke, katerih posledica je delna ali popolna prodaja dolžnikovega premoženja in imenovanje likvidacijskega upravitelja ali upravitelja, ki se običajno uporabljajo za institucije v skladu z nacionalnim pravom, pri čemer so lahko specifični za te institucije ali pa se splošno uporabljajo za katero koli fizično ali pravno osebo;

| (48) | „dolžniški instrumenti“ iz točk (g) in (j) člena 63(1) pomeni obveznice in druge oblike prenosljivega dolga, instrumente, ki ustvarjajo ali potrjujejo dolg, ter instrumente, ki dajejo pravice za pridobitev dolžniških instrumentov; |
| --- | --- |

(48)

„dolžniški instrumenti“ iz točk (g) in (j) člena 63(1) pomeni obveznice in druge oblike prenosljivega dolga, instrumente, ki ustvarjajo ali potrjujejo dolg, ter instrumente, ki dajejo pravice za pridobitev dolžniških instrumentov;

| (49) | „nadrejena institucija v državi članici“ pomeni nadrejeno institucijo v državi članici, kot je opredeljena v točki (28) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- |

(49)

„nadrejena institucija v državi članici“ pomeni nadrejeno institucijo v državi članici, kot je opredeljena v točki (28) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013;

| (50) | „nadrejena institucija v Uniji“ pomeni nadrejena institucija EU, kot je opredeljena v točki (29) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- |

(50)

„nadrejena institucija v Uniji“ pomeni nadrejena institucija EU, kot je opredeljena v točki (29) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013;

| (51) | „kapitalske zahteve“ pomeni zahteve iz členov 92 do 98 Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- |

(51)

„kapitalske zahteve“ pomeni zahteve iz členov 92 do 98 Uredbe (EU) št. 575/2013;

| (52) | „kolegij nadzornikov“ pomeni kolegij nadzornikov, ustanovljen v skladu s členom 116 Direktive 2013/36/EU; |
| --- | --- |

(52)

„kolegij nadzornikov“ pomeni kolegij nadzornikov, ustanovljen v skladu s členom 116 Direktive 2013/36/EU;

| (53) | „okvir Unije za državne pomoči“ pomeni okvir, vzpostavljen s členi 107, 108 in 109 PDEU, ter vsi akti Unije, vključno s smernicami, sporočili in obvestili, pripravljenimi ali sprejetimi v skladu s členom 108(4) ali členom 109 PDEU; |
| --- | --- |

(53)

„okvir Unije za državne pomoči“ pomeni okvir, vzpostavljen s členi 107, 108 in 109 PDEU, ter vsi akti Unije, vključno s smernicami, sporočili in obvestili, pripravljenimi ali sprejetimi v skladu s členom 108(4) ali členom 109 PDEU;

| (54) | „prenehanje“ pomeni unovčenje sredstev institucije ali subjekta iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1); |
| --- | --- |

(54)

„prenehanje“ pomeni unovčenje sredstev institucije ali subjekta iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1);

| (55) | „instrument izločitve sredstev“ pomeni mehanizem, s katerim organ za reševanje v skladu s členom 42 izvede prenos sredstev, pravic ali obveznosti institucije v postopku reševanja na nosilca upravljanja sredstev; |
| --- | --- |

(55)

„instrument izločitve sredstev“ pomeni mehanizem, s katerim organ za reševanje v skladu s členom 42 izvede prenos sredstev, pravic ali obveznosti institucije v postopku reševanja na nosilca upravljanja sredstev;

| (56) | „nosilec upravljanja sredstev“ pomeni pravno osebo, ki izpolnjuje vse zahteve iz člena 42(2); |
| --- | --- |

(56)

„nosilec upravljanja sredstev“ pomeni pravno osebo, ki izpolnjuje vse zahteve iz člena 42(2);

| (57) | „instrument za reševanje s sredstvi upnikov“ pomeni mehanizem, s katerim organ za reševanje v skladu s členom 43 izvaja pooblastila za odpis in konverzijo v zvezi z obveznostmi institucije v postopku reševanja; |
| --- | --- |

(57)

„instrument za reševanje s sredstvi upnikov“ pomeni mehanizem, s katerim organ za reševanje v skladu s členom 43 izvaja pooblastila za odpis in konverzijo v zvezi z obveznostmi institucije v postopku reševanja;

| (58) | „instrument prodaje poslovanja“ pomeni mehanizem, s katerim organ za reševanje v skladu s členom 38 izvede prenos delnic ali drugih lastniških instrumentov, ki jih je izdala institucija v postopku reševanja, ali sredstev, pravic ali obveznosti institucije v postopku reševanja na kupca, ki ni premostitvena institucija; |
| --- | --- |

(58)

„instrument prodaje poslovanja“ pomeni mehanizem, s katerim organ za reševanje v skladu s členom 38 izvede prenos delnic ali drugih lastniških instrumentov, ki jih je izdala institucija v postopku reševanja, ali sredstev, pravic ali obveznosti institucije v postopku reševanja na kupca, ki ni premostitvena institucija;

| (59) | „premostitvena institucija“ pomeni pravno osebo, ki izpolnjuje zahteve iz člena 40(2); |
| --- | --- |

(59)

„premostitvena institucija“ pomeni pravno osebo, ki izpolnjuje zahteve iz člena 40(2);

| (60) | „instrument premostitvene institucije“ pomeni mehanizem za prenos delnic ali drugih lastniških instrumentov, ki jih je izdala institucija v postopku reševanja, ali sredstev, pravic ali obveznosti institucije v postopku reševanja na premostitveno institucijo v skladu s členom 40; |
| --- | --- |

(60)

„instrument premostitvene institucije“ pomeni mehanizem za prenos delnic ali drugih lastniških instrumentov, ki jih je izdala institucija v postopku reševanja, ali sredstev, pravic ali obveznosti institucije v postopku reševanja na premostitveno institucijo v skladu s členom 40;

| (61) | „lastniški instrumenti“ pomeni delnice, druge instrumente, s katerimi se prenese lastništvo, instrumente, ki jih je mogoče konvertirati v delnice ali druge lastniške instrumente ali dajejo pravico za njihovo pridobitev, in instrumente, ki predstavljajo deleže v delnicah ali drugih lastniških instrumentih; |
| --- | --- |

(61)

„lastniški instrumenti“ pomeni delnice, druge instrumente, s katerimi se prenese lastništvo, instrumente, ki jih je mogoče konvertirati v delnice ali druge lastniške instrumente ali dajejo pravico za njihovo pridobitev, in instrumente, ki predstavljajo deleže v delnicah ali drugih lastniških instrumentih;

| (62) | „delničarji“ pomeni delničarje ali imetnike drugih lastniških instrumentov; |
| --- | --- |

(62)

„delničarji“ pomeni delničarje ali imetnike drugih lastniških instrumentov;

| (63) | „pooblastila za prenos“ pomeni pooblastila iz točk (c) ali (d) člena 63(1) za prenos delnic, drugih lastniških instrumentov, dolžniških instrumentov, sredstev, pravic ali obveznosti ali katere koli kombinacije teh elementov iz institucije v postopku reševanja na prejemnika; |
| --- | --- |

(63)

„pooblastila za prenos“ pomeni pooblastila iz točk (c) ali (d) člena 63(1) za prenos delnic, drugih lastniških instrumentov, dolžniških instrumentov, sredstev, pravic ali obveznosti ali katere koli kombinacije teh elementov iz institucije v postopku reševanja na prejemnika;

| (64) | „centralna nasprotna stranka“ pomeni centralno nasprotno stranko, kot je opredeljena v točki (1) člena 2 Uredbe (EU) št. 648/2012; |
| --- | --- |

(64)

„centralna nasprotna stranka“ pomeni centralno nasprotno stranko, kot je opredeljena v točki (1) člena 2 Uredbe (EU) št. 648/2012;

| (65) | „izvedeni finančni instrument“ pomeni izvedeni finančni instrument, kot je opredeljen v točki (5) člena 2 Uredbe (EU) št. 648/2012; |
| --- | --- |

(65)

„izvedeni finančni instrument“ pomeni izvedeni finančni instrument, kot je opredeljen v točki (5) člena 2 Uredbe (EU) št. 648/2012;

| (66) | „pooblastila za odpis in konverzijo“ pomeni pooblastila iz člena 59(2) in iz točk (e) do (i) člena 63(1); |
| --- | --- |

(66)

„pooblastila za odpis in konverzijo“ pomeni pooblastila iz člena 59(2) in iz točk (e) do (i) člena 63(1);

| (67) | „zavarovana obveznost“ pomeni obveznost, kadar je pravica upnika do plačila ali druge oblike izvršitve zavarovana z zastavno pravico, jamstvom ali pravico do zaplembe ali dogovorom o zavarovanju s premoženjem, vključno z obveznostmi, ki izhajajo iz poslov začasne prodaje/začasnega odkupa in drugih dogovorov o prenosu lastniške pravice na finančnih zavarovanjih; |
| --- | --- |

(67)

„zavarovana obveznost“ pomeni obveznost, kadar je pravica upnika do plačila ali druge oblike izvršitve zavarovana z zastavno pravico, jamstvom ali pravico do zaplembe ali dogovorom o zavarovanju s premoženjem, vključno z obveznostmi, ki izhajajo iz poslov začasne prodaje/začasnega odkupa in drugih dogovorov o prenosu lastniške pravice na finančnih zavarovanjih;

| (68) | „instrumenti navadnega lastniškega temeljnega kapitala“ pomeni kapitalske instrumente, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 28(1) do (4), člena 29(1) do (5) ali člena 31(1) Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- |

(68)

„instrumenti navadnega lastniškega temeljnega kapitala“ pomeni kapitalske instrumente, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 28(1) do (4), člena 29(1) do (5) ali člena 31(1) Uredbe (EU) št. 575/2013;

| (69) | „instrumenti dodatnega temeljnega kapitala“ pomeni kapitalske instrumente, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 52(1) Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- |

(69)

„instrumenti dodatnega temeljnega kapitala“ pomeni kapitalske instrumente, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 52(1) Uredbe (EU) št. 575/2013;

| (70) | „skupni znesek“ pomeni skupni znesek, na podlagi katerega je organ za reševanje ocenil, da se kvalificirane obveznosti odpiše ali konvertira v skladu s členom 46(1); |
| --- | --- |

(70)

„skupni znesek“ pomeni skupni znesek, na podlagi katerega je organ za reševanje ocenil, da se kvalificirane obveznosti odpiše ali konvertira v skladu s členom 46(1);

| (71) | „kvalificirane obveznosti“ pomeni obveznosti in kapitalske instrumente, ki niso kvalificirani kot navadni lastniški temeljni kapital, dodatni temeljni kapital ali dodatni kapital institucije ali subjekta iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1), ki niso izključene iz področja uporabe instrumenta za reševanje s sredstvi upnikov na podlagi člena 44(2); |
| --- | --- |

(71)

„kvalificirane obveznosti“ pomeni obveznosti in kapitalske instrumente, ki niso kvalificirani kot navadni lastniški temeljni kapital, dodatni temeljni kapital ali dodatni kapital institucije ali subjekta iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1), ki niso izključene iz področja uporabe instrumenta za reševanje s sredstvi upnikov na podlagi člena 44(2);

| (72) | „sistem jamstva za vloge“ pomeni sistem jamstva za vloge, ki ga uvede in uradno prizna država članica v skladu s členom 4 Direktive 2014/49/EU; |
| --- | --- |

(72)

„sistem jamstva za vloge“ pomeni sistem jamstva za vloge, ki ga uvede in uradno prizna država članica v skladu s členom 4 Direktive 2014/49/EU;

| (73) | „instrumenti dodatnega kapitala“ pomeni kapitalske instrumente, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 63 Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- |

(73)

„instrumenti dodatnega kapitala“ pomeni kapitalske instrumente, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 63 Uredbe (EU) št. 575/2013;

| (74) | „ustrezni kapitalski instrumenti“ za namene oddelka 5 poglavja IV naslova IV in poglavja V naslova IV pomeni instrumente dodatnega temeljnega kapitala in instrumente dodatnega kapitala; |
| --- | --- |

(74)

„ustrezni kapitalski instrumenti“ za namene oddelka 5 poglavja IV naslova IV in poglavja V naslova IV pomeni instrumente dodatnega temeljnega kapitala in instrumente dodatnega kapitala;

| (75) | „menjalno razmerje“ pomeni dejavnik, ki določa število delnic ali drugih lastniških instrumentov, v katere se konvertirajo obveznosti določenega razreda, s sklicevanjem na en instrument zadevnega razreda ali na določeno enoto vrednosti dolžniške terjatve; |
| --- | --- |

(75)

„menjalno razmerje“ pomeni dejavnik, ki določa število delnic ali drugih lastniških instrumentov, v katere se konvertirajo obveznosti določenega razreda, s sklicevanjem na en instrument zadevnega razreda ali na določeno enoto vrednosti dolžniške terjatve;

| (76) | „zadevni upnik“ pomeni upnika, katerega terjatev je povezana z obveznostjo, ki je zmanjšana ali konvertirana v delnice ali druge lastniške instrumente z izvajanjem pooblastila za odpis ali konverzijo na podlagi uporabe instrumenta za reševanje s sredstvi upnikov; |
| --- | --- |

(76)

„zadevni upnik“ pomeni upnika, katerega terjatev je povezana z obveznostjo, ki je zmanjšana ali konvertirana v delnice ali druge lastniške instrumente z izvajanjem pooblastila za odpis ali konverzijo na podlagi uporabe instrumenta za reševanje s sredstvi upnikov;

| (77) | „zadevni imetnik“ pomeni imetnika lastniških instrumentov, katerega lastniški instrumenti se razveljavijo s pooblastilom iz točke (h) člena 63(1); |
| --- | --- |

(77)

„zadevni imetnik“ pomeni imetnika lastniških instrumentov, katerega lastniški instrumenti se razveljavijo s pooblastilom iz točke (h) člena 63(1);

| (78) | „ustrezni organ“ pomeni organ države članice, opredeljen v skladu s členom 61, ki je v skladu z nacionalnim pravom te države odgovoren za določitve iz člena 59(3); |
| --- | --- |

(78)

„ustrezni organ“ pomeni organ države članice, opredeljen v skladu s členom 61, ki je v skladu z nacionalnim pravom te države odgovoren za določitve iz člena 59(3);

| (79) | „zadevna nadrejena institucija“ pomeni nadrejeno institucijo v državi članici, nadrejeno institucijo v Uniji, finančni holding, mešani finančni holding, mešani poslovni holding, nadrejeni finančni holding v državi članici, nadrejeni finančni holding v Uniji, nadrejeni mešani finančni holding v državi članici ali nadrejeni mešani finančni holding v Uniji, v zvezi s katerim se uporablja instrument za reševanje s sredstvi upnikov; |
| --- | --- |

(79)

„zadevna nadrejena institucija“ pomeni nadrejeno institucijo v državi članici, nadrejeno institucijo v Uniji, finančni holding, mešani finančni holding, mešani poslovni holding, nadrejeni finančni holding v državi članici, nadrejeni finančni holding v Uniji, nadrejeni mešani finančni holding v državi članici ali nadrejeni mešani finančni holding v Uniji, v zvezi s katerim se uporablja instrument za reševanje s sredstvi upnikov;

| (80) | „prejemnik“ pomeni subjekt, na katerega se z institucije v postopku reševanja prenesejo delnice, drugi lastniški instrumenti, dolžniški instrumenti, sredstva, pravice ali obveznosti ali katera koli kombinacija teh elementov; |
| --- | --- |

(80)

„prejemnik“ pomeni subjekt, na katerega se z institucije v postopku reševanja prenesejo delnice, drugi lastniški instrumenti, dolžniški instrumenti, sredstva, pravice ali obveznosti ali katera koli kombinacija teh elementov;

| (81) | „delovni dan“ pomeni kateri koli dan, razen sobote, nedelje in državnih praznikov v zadevni državi članici; |
| --- | --- |

(81)

„delovni dan“ pomeni kateri koli dan, razen sobote, nedelje in državnih praznikov v zadevni državi članici;

| (82) | „pravica do odpovedi“ pomeni pravico do odpovedi pogodbe, pravico do takojšnje zapadlosti, predčasnega prenehanja pogodbe s pobotom, poravnave ali pobota obveznosti ali katero koli podobno določbo, na podlagi katere se odloži, spremeni ali ukine obveznost pogodbene stranke, ali določbo, ki preprečuje nastanek obveznosti v okviru pogodbe, ki bi sicer nastala; |
| --- | --- |

(82)

„pravica do odpovedi“ pomeni pravico do odpovedi pogodbe, pravico do takojšnje zapadlosti, predčasnega prenehanja pogodbe s pobotom, poravnave ali pobota obveznosti ali katero koli podobno določbo, na podlagi katere se odloži, spremeni ali ukine obveznost pogodbene stranke, ali določbo, ki preprečuje nastanek obveznosti v okviru pogodbe, ki bi sicer nastala;

| (83) | „institucija v postopku reševanja“ pomeni institucijo, finančno institucijo, finančni holding, mešani finančni holding, mešani poslovni holding, nadrejeni finančni holding v državi članici, nadrejeni finančni holding v Uniji, nadrejeni mešani finančni holding v državi članici ali nadrejeni mešani finančni holding v Uniji, v zvezi s katerimi se izvajajo ukrepi za reševanje; |
| --- | --- |

(83)

„institucija v postopku reševanja“ pomeni institucijo, finančno institucijo, finančni holding, mešani finančni holding, mešani poslovni holding, nadrejeni finančni holding v državi članici, nadrejeni finančni holding v Uniji, nadrejeni mešani finančni holding v državi članici ali nadrejeni mešani finančni holding v Uniji, v zvezi s katerimi se izvajajo ukrepi za reševanje;

| (84) | „podrejena družba v Uniji“ pomeni institucijo s sedežem v državi članici, ki je podrejena instituciji iz tretje države ali nadrejeni družbi iz tretje države; |
| --- | --- |

(84)

„podrejena družba v Uniji“ pomeni institucijo s sedežem v državi članici, ki je podrejena instituciji iz tretje države ali nadrejeni družbi iz tretje države;

| (85) | „nadrejena družba v Uniji“ pomeni nadrejeno institucijo v Uniji, nadrejeni finančni holding v Uniji ali nadrejeni mešani finančni holding v Uniji; |
| --- | --- |

(85)

„nadrejena družba v Uniji“ pomeni nadrejeno institucijo v Uniji, nadrejeni finančni holding v Uniji ali nadrejeni mešani finančni holding v Uniji;

| (86) | „institucija iz tretje države“ pomeni subjekt, ki ima glavno upravo v tretji državi in ki bi, če bi imela sedež v Uniji, spadala pod opredelitev institucije; |
| --- | --- |

(86)

„institucija iz tretje države“ pomeni subjekt, ki ima glavno upravo v tretji državi in ki bi, če bi imela sedež v Uniji, spadala pod opredelitev institucije;

| (87) | „nadrejena družbe iz tretje države“ pomeni nadrejeno družbo, nadrejeni finančni holding ali nadrejeni mešani finančni holding s sedežem v tretji državi; |
| --- | --- |

(87)

„nadrejena družbe iz tretje države“ pomeni nadrejeno družbo, nadrejeni finančni holding ali nadrejeni mešani finančni holding s sedežem v tretji državi;

| (88) | „postopek tretje države za reševanje“ pomeni ukrep v skladu s pravom tretje države, s katerim se upravlja propad institucije iz tretje države ali nadrejene družbe iz tretje države in ki je glede ciljev in pričakovanih rezultatov primerljiv z ukrepi za reševanje v skladu s to direktivo; |
| --- | --- |

(88)

„postopek tretje države za reševanje“ pomeni ukrep v skladu s pravom tretje države, s katerim se upravlja propad institucije iz tretje države ali nadrejene družbe iz tretje države in ki je glede ciljev in pričakovanih rezultatov primerljiv z ukrepi za reševanje v skladu s to direktivo;

| (89) | „podružnica v Uniji“ pomeni podružnico, ki se nahaja v državi članici in je del institucije iz tretje države; |
| --- | --- |

(89)

„podružnica v Uniji“ pomeni podružnico, ki se nahaja v državi članici in je del institucije iz tretje države;

| (90) | „ustrezni organ tretje države“ pomeni organ tretje države, ki je odgovoren za izvajanje funkcij, primerljivih s funkcijami organov za reševanje ali pristojnih organov v skladu s to direktivo; |
| --- | --- |

(90)

„ustrezni organ tretje države“ pomeni organ tretje države, ki je odgovoren za izvajanje funkcij, primerljivih s funkcijami organov za reševanje ali pristojnih organov v skladu s to direktivo;

| (91) | „shema financiranja skupine“ pomeni shemo financiranja ali sheme države članice organa za reševanje, pristojnega na ravni skupine; |
| --- | --- |

(91)

„shema financiranja skupine“ pomeni shemo financiranja ali sheme države članice organa za reševanje, pristojnega na ravni skupine;

| (92) | „vzajemna transakcija“ pomeni transakcijo med dvema subjektoma v skupini z namenom celotnega ali delnega prenosa tveganja, nastalega z drugo transakcijo med enim od teh dveh subjektov v skupini in tretjo osebo; |
| --- | --- |

(92)

„vzajemna transakcija“ pomeni transakcijo med dvema subjektoma v skupini z namenom celotnega ali delnega prenosa tveganja, nastalega z drugo transakcijo med enim od teh dveh subjektov v skupini in tretjo osebo;

| (93) | „znotrajskupinsko jamstvo“ pomeni pogodbo, s katero en subjekt v skupini tretji osebi jamči za obveznosti drugega subjekta v skupini; |
| --- | --- |

(93)

„znotrajskupinsko jamstvo“ pomeni pogodbo, s katero en subjekt v skupini tretji osebi jamči za obveznosti drugega subjekta v skupini;

| (94) | „krite vloge“ pomeni krite vloge, kot so opredeljene v točki (5) člena 2(1) Direktive 2014/49/EU; |
| --- | --- |

(94)

„krite vloge“ pomeni krite vloge, kot so opredeljene v točki (5) člena 2(1) Direktive 2014/49/EU;

| (95) | „upravičene vloge“ pomeni upravičene vloge, kot so opredeljene v točki (4) člena 2(1) Direktive 2014/49/EU; |
| --- | --- |

(95)

„upravičene vloge“ pomeni upravičene vloge, kot so opredeljene v točki (4) člena 2(1) Direktive 2014/49/EU;

| (96) | „krita obveznica“ pomeni instrument iz člena 52(4) Direktive 2009/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta (26); |
| --- | --- |

(96)

„krita obveznica“ pomeni instrument iz člena 52(4) Direktive 2009/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta (26);

| (97) | „dogovor o prenosu lastniške pravice na finančnem zavarovanju“ pomeni dogovor o prenosu lastniške pravice na finančnem zavarovanju, kot je opredeljen v točki (b) člena 2(1) Direktive 2002/47/ES Evropskega parlamenta in Sveta (27); |
| --- | --- |

(97)

„dogovor o prenosu lastniške pravice na finančnem zavarovanju“ pomeni dogovor o prenosu lastniške pravice na finančnem zavarovanju, kot je opredeljen v točki (b) člena 2(1) Direktive 2002/47/ES Evropskega parlamenta in Sveta (27);

| (98) | „dogovor o pobotu“ pomeni dogovor, po katerem se več terjatev ali obveznosti lahko konvertira v enotno neto terjatev, vključno z dogovori o pobotu zaradi predčasnega prenehanja, v skladu s katerimi se obveznosti strank ob nastopu (kakor koli in kjer koli določenega) dogodka izvršitve pospešijo tako, da takoj zapadejo v plačilo ali prenehajo, in se v vsakem primeru konvertirajo v enotno neto terjatev ali pa se z njo nadomestijo, vključno z „določili o realizirani neto izravnavi“, kot so opredeljene v točki (n)(i) člena 2(1) Direktive 2002/47/ES, in „medsebojnim poračunavanjem“, kot je opredeljeno v točki (k) člena 2 Direktive 98/26/ES; |
| --- | --- |

(98)

„dogovor o pobotu“ pomeni dogovor, po katerem se več terjatev ali obveznosti lahko konvertira v enotno neto terjatev, vključno z dogovori o pobotu zaradi predčasnega prenehanja, v skladu s katerimi se obveznosti strank ob nastopu (kakor koli in kjer koli določenega) dogodka izvršitve pospešijo tako, da takoj zapadejo v plačilo ali prenehajo, in se v vsakem primeru konvertirajo v enotno neto terjatev ali pa se z njo nadomestijo, vključno z „določili o realizirani neto izravnavi“, kot so opredeljene v točki (n)(i) člena 2(1) Direktive 2002/47/ES, in „medsebojnim poračunavanjem“, kot je opredeljeno v točki (k) člena 2 Direktive 98/26/ES;

| (99) | „dogovor o poravnavi“ pomeni dogovor, po katerem se lahko dve ali več terjatev ali obveznosti, ki si jih medsebojno dolgujeta institucija v postopku reševanja in nasprotna stranka, med sabo poravna; |
| --- | --- |

(99)

„dogovor o poravnavi“ pomeni dogovor, po katerem se lahko dve ali več terjatev ali obveznosti, ki si jih medsebojno dolgujeta institucija v postopku reševanja in nasprotna stranka, med sabo poravna;

| (100) | „finančne pogodbe“ vključuje naslednje pogodbe in sporazume:






  (a) | pogodbe o vrednostnih papirjih, vključno s:






  (i) | pogodbami za nakup, prodajo ali posojo vrednostnega papirja, skupine ali indeksa vrednostnih papirjev; |
| --- | --- | --- | --- |

(100)

„finančne pogodbe“ vključuje naslednje pogodbe in sporazume:

(a)

pogodbe o vrednostnih papirjih, vključno s:

(i)

pogodbami za nakup, prodajo ali posojo vrednostnega papirja, skupine ali indeksa vrednostnih papirjev;

| (ii) | opcijami na vrednostni papir ali skupino ali indeks vrednostnih papirjev; |
| --- | --- |

(ii)

opcijami na vrednostni papir ali skupino ali indeks vrednostnih papirjev;

| (iii) | posli začasne prodaje/začasnega odkupa takšnega vrednostnega papirja, skupine ali indeksa; |
| --- | --- |

(iii)

posli začasne prodaje/začasnega odkupa takšnega vrednostnega papirja, skupine ali indeksa;

| (b) | pogodbe o blagu, vključno s:






  (i) | pogodbami za nakup, prodajo ali posojo blaga ali skupine ali indeksa blaga z dobavo v prihodnosti; |
| --- | --- | --- |

(b)

pogodbe o blagu, vključno s:

(i)

pogodbami za nakup, prodajo ali posojo blaga ali skupine ali indeksa blaga z dobavo v prihodnosti;

| (ii) | opcijami na blago ali skupino ali indeks blaga; |
| --- | --- |

(ii)

opcijami na blago ali skupino ali indeks blaga;

| (iii) | posli začasne prodaje/začasnega odkupa takšnega blaga, skupine ali indeksa; |
| --- | --- |

(iii)

posli začasne prodaje/začasnega odkupa takšnega blaga, skupine ali indeksa;

| (c) | terminske pogodbe in terminski dogovori, vključno s pogodbami (ki niso pogodbe o blagu) za nakup, prodajo ali prenos blaga ali premoženja druge vrste, storitve, pravice ali poslovnega deleža po določeni ceni na datum v prihodnosti; |
| --- | --- |

(c)

terminske pogodbe in terminski dogovori, vključno s pogodbami (ki niso pogodbe o blagu) za nakup, prodajo ali prenos blaga ali premoženja druge vrste, storitve, pravice ali poslovnega deleža po določeni ceni na datum v prihodnosti;

| (d) | sporazume o zamenjavah, vključno z:






  (i) | zamenjavami in opcijami v zvezi z obrestnimi merami; sporazumi o promptnem ali drugem menjalnem tečaju; valuto; delniškim indeksom ali lastniškim instrumentom; dolžniškim indeksom ali dolžniškim instrumentom; blagovnimi indeksi ali blagom; vremenom; emisijami ali inflacijo, |
| --- | --- | --- |

(d)

sporazume o zamenjavah, vključno z:

(i)

zamenjavami in opcijami v zvezi z obrestnimi merami; sporazumi o promptnem ali drugem menjalnem tečaju; valuto; delniškim indeksom ali lastniškim instrumentom; dolžniškim indeksom ali dolžniškim instrumentom; blagovnimi indeksi ali blagom; vremenom; emisijami ali inflacijo,

| (ii) | zamenjavami celotnih donosov, zamenjavami kreditnih razmikov ali kreditnimi zamenjavami; |
| --- | --- |

(ii)

zamenjavami celotnih donosov, zamenjavami kreditnih razmikov ali kreditnimi zamenjavami;

| (iii) | sporazumi ali transakcijami, podobnimi sporazumu iz točke (i) ali (ii), s katerim se periodično trguje na trgih zamenjav ali izvedenih finančnih instrumentov; |
| --- | --- |

(iii)

sporazumi ali transakcijami, podobnimi sporazumu iz točke (i) ali (ii), s katerim se periodično trguje na trgih zamenjav ali izvedenih finančnih instrumentov;

| (e) | sporazume o medbančnem zadolževanju, kjer je rok vračila največ tri mesece; |
| --- | --- |

(e)

sporazume o medbančnem zadolževanju, kjer je rok vračila največ tri mesece;

| (f) | okvirne sporazume za pogodbe ali sporazume iz točk (a) do (e); |
| --- | --- |

(f)

okvirne sporazume za pogodbe ali sporazume iz točk (a) do (e);

| (101) | „ukrep za preprečevanje krize“ pomeni izvajanje pooblastil za neposredno odpravo pomanjkljivosti ali ovir za sanacijo v skladu s členom 6(6), izvajanje pooblastil za obravnavo ali odpravo ovir za rešljivost v skladu s členom 17 ali 18, uporabo ukrepa za zgodnje posredovanje v skladu s členom 27, imenovanje začasnega upravitelja v skladu s členom 29 ali izvajanje pooblastil za odpis ali konverzijo v skladu s členom 59; |
| --- | --- |

(101)

„ukrep za preprečevanje krize“ pomeni izvajanje pooblastil za neposredno odpravo pomanjkljivosti ali ovir za sanacijo v skladu s členom 6(6), izvajanje pooblastil za obravnavo ali odpravo ovir za rešljivost v skladu s členom 17 ali 18, uporabo ukrepa za zgodnje posredovanje v skladu s členom 27, imenovanje začasnega upravitelja v skladu s členom 29 ali izvajanje pooblastil za odpis ali konverzijo v skladu s členom 59;

| (102) | „ukrep kriznega upravljanja“ pomeni ukrep za reševanje ali imenovanje izrednega upravitelja na podlagi člena 35 ali osebe na podlagi člena 51(2) ali člena 72(1); |
| --- | --- |

(102)

„ukrep kriznega upravljanja“ pomeni ukrep za reševanje ali imenovanje izrednega upravitelja na podlagi člena 35 ali osebe na podlagi člena 51(2) ali člena 72(1);

| (103) | „sposobnost za sanacijo“ pomeni zmogljivost institucije, da po znatnem poslabšanju ponovno vzpostavi svoj finančni položaj; |
| --- | --- |

(103)

„sposobnost za sanacijo“ pomeni zmogljivost institucije, da po znatnem poslabšanju ponovno vzpostavi svoj finančni položaj;

| (104) | „vlagatelj“ pomeni vlagatelja, kot je opredeljen v točki (6) člena 2(1) Direktive 2014/49/EU; |
| --- | --- |

(104)

„vlagatelj“ pomeni vlagatelja, kot je opredeljen v točki (6) člena 2(1) Direktive 2014/49/EU;

| (105) | „investitor“ pomeni vlagatelja v smislu točke (4) člena 1 Direktive 97/9/ES Evropskega parlamenta in Sveta (28); |
| --- | --- |

(105)

„investitor“ pomeni vlagatelja v smislu točke (4) člena 1 Direktive 97/9/ES Evropskega parlamenta in Sveta (28);

| (106) | „imenovani nacionalni makrobonitetni organ“ pomeni organ, pristojen za makrobonitetno politiko iz priporočila B1 Priporočila Evropskega odbora za sistemska tveganja o makrobonitetnem mandatu nacionalnih organov z dne 22. decembra 2011 (ESRB/2011/3); |
| --- | --- |

(106)

„imenovani nacionalni makrobonitetni organ“ pomeni organ, pristojen za makrobonitetno politiko iz priporočila B1 Priporočila Evropskega odbora za sistemska tveganja o makrobonitetnem mandatu nacionalnih organov z dne 22. decembra 2011 (ESRB/2011/3);

| (107) | „mikro, mala in srednja podjetja“ pomeni mikro, mala in srednja podjetja, kot so opredeljena na podlagi merila letnega prometa iz člena 2(1) Priloge k Priporočilu Komisije 2003/361/ES (29); |
| --- | --- |

(107)

„mikro, mala in srednja podjetja“ pomeni mikro, mala in srednja podjetja, kot so opredeljena na podlagi merila letnega prometa iz člena 2(1) Priloge k Priporočilu Komisije 2003/361/ES (29);

| (108) | „regulirani trg“ pomeni regulirani trg, kot je opredeljen v točki (21) člena 4(1) Direktive 2014/65/EU. |
| --- | --- |

(108)

„regulirani trg“ pomeni regulirani trg, kot je opredeljen v točki (21) člena 4(1) Direktive 2014/65/EU.

2.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 115 v zvezi z določanjem meril za določitev aktivnosti, storitev in dejavnosti iz točke (35) prvega pododstavka, kar zadeva opredelitev pojma „kritične funkcije“, ter merila za določitev poslovnih področij in z njimi povezanih storitev iz točke (36) prvega pododstavka, kar zadeva opredelitev pojma „glavna poslovna področja“.

Člen 3

Določitev organov, pristojnih za reševanje

1.   Vsaka država članica določi enega ali, izjemoma, več organov za reševanje, ki so pristojni za uporabo instrumentov za reševanje in izvajanje pooblastil za reševanje.

2.   Organ za reševanje je javni upravni organ ali organi s pooblastili na področju javnega upravljanja.

3.   Organi za reševanje so lahko nacionalne centralne banke, pristojna ministrstva ali drugi javni upravni organi ali organi s pooblastili na področju javnega upravljanja. Države članice lahko izjemoma določijo, da so lahko organi za reševanje pristojni organi za nadzor za namene Uredbe (EU) št. 575/2013 in Direktive 2013/36/EU. Vzpostavi se ustrezna strukturna ureditev, da se zagotovi operativna neodvisnost in prepreči nasprotje interesov med funkcijami nadzora na podlagi Uredbe (EU) št. 575/2013 in Direktive 2013/36/EU ali drugimi funkcijami zadevnega organa in funkcijami organa za reševanje na podlagi te direktive, pri čemer se s tem ne posega v obveznosti izmenjave informacij in sodelovanja iz odstavka 4. Države članice znotraj pristojnih organov, nacionalnih centralnih bank, pristojnih ministrstev ali drugih organov zagotovijo zlasti operativno neodvisnost med funkcijo reševanja in nadzorniško funkcijo ali drugimi funkcijami zadevnega organa.

Osebje, ki opravlja funkcije organa za reševanje na podlagi te direktive je strukturno ločeno od osebja, ki opravlja naloge na podlagi Uredbe (EU) št. 575/2013 in Direktive 2013/36/EU ali glede na druge funkcije zadevnega organa, in zanj velja druga pot poročanja.

Za namene tega odstavka države članice ali organ za reševanje sprejme in objavi potrebna notranja pravila, vključno s pravili o poslovni skrivnosti in izmenjavi informacij med različnimi področji funkcij.

4.   Države članice zahtevajo, da organi, ki opravljajo funkcije nadzora in reševanja, ter osebe, ki izvajajo te funkcije v njihovem imenu, pri pripravi, načrtovanju in izvajanju odločitev v zvezi z reševanjem tesno sodelujejo, tako v primeru, ko sta organ za reševanje in pristojni organ ločena subjekta, kot v primeru, ko obe funkciji izvaja en sam subjekt.

5.   Vsaka država članica določi eno ministrstvo, ki je odgovorno za izvajanje nalog pristojnega ministrstva na podlagi te direktive.

6.   Če v državi članici organ za reševanje ni pristojno ministrstvo, ta organ pristojno ministrstvo obvešča o odločitvah na podlagi te direktive in pred izvajanjem odločitev z neposrednim finančnim učinkom ali sistemskimi posledicami pridobi njegovo odobritev, razen če nacionalno pravo določa drugače.

7.   Odločitve, ki jih v skladu s to direktivo sprejmejo pristojni organi, organi za reševanje in EBA, upoštevajo možni učinek odločitve v vseh državah članicah, v katerih deluje institucija ali skupina, ter čim bolj zmanjšajo negativne učinke na finančno stabilnost in negativne gospodarske in socialne učinke v teh državah članicah. Za odločitve EBA velja člen 38 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

8.   Države članice zagotovijo, da ima vsak organ za reševanje strokovno znanje, vire in operativno zmogljivost za uporabo ukrepov za reševanje ter je sposoben izvajati svoja pooblastila s hitrostjo in prilagodljivostjo, ki sta potrebni za doseganje ciljev reševanja.

9.   EBA v sodelovanju s pristojnimi organi in organi za reševanje vzpostavi potrebno strokovno znanje, vire in operativne zmogljivosti ter spremlja izvajanje odstavka 8, tudi z rednimi medsebojnimi strokovnimi pregledi.

10.   Kadar v skladu z odstavkom 1 država članica za uporabo instrumentov za reševanje in izvajanje pooblastil za reševanje imenuje več kot en organ, o tem obvesti EBA in Komisijo in jima predloži celovito obrazložitev ter tem organom jasno dodeli funkcije in odgovornosti, zagotovi ustrezno usklajevanje med njimi ter za namene sodelovanja in usklajevanja z ustreznimi organi drugih držav članic določi en organ kot kontaktni organ.

11.   Države članice obvestijo EBA o nacionalnem organu ali organih, določenih za organe za reševanje, in kontaktnem organu ter po potrebi o njihovih posebnih funkcijah in odgovornostih. EBA objavi seznam teh organov za reševanje in kontaktnih organov.

12.   Brez poseganja v člen 85 lahko države članice v skladu z nacionalnim pravom omejijo odgovornost organa za reševanje, pristojnega organa in njunega osebja za dejanja in opustitev dejanj pri opravljanju nalog v okviru te direktive.

NASLOV II

PRIPRAVA

POGLAVJE I

Načrtovanje sanacije in reševanja

Oddelek 1

Splošne določbe

Člen 4

Poenostavljene obveznosti za določene institucije

1.   Ob upoštevanju vpliva, ki bi ga lahko imel propad institucije zaradi narave poslovanja, delniške strukture, pravne oblike, profila tveganja, velikosti in pravnega statusa, medsebojne povezanosti z drugimi institucijami ali finančnim sistemom na splošno, obsega in zapletenosti aktivnosti, vključenosti v IJS ali drug sistem vzajemne solidarnosti iz člena 113(7) Uredbe (EU) št. 575/2013 in opravljanja investicijskih storitev ali aktivnosti, kot so opredeljene v točki (2) člena 4(1) Direktive 2014/65/EU ter verjetnosti, da bi njen propad in posledično prenehanje v okviru običajnega insolvenčnega postopka pomembno negativno vplivala na finančne trge, druge institucije, pogoje financiranja ali širše gospodarstvo, države članice zagotovijo, da pristojni organi in organi za reševanje določijo:

| (a) | vsebino in podrobnosti načrtov za sanacijo in reševanje iz členov 5 do 12; |
| --- | --- |

(a)

vsebino in podrobnosti načrtov za sanacijo in reševanje iz členov 5 do 12;

| (b) | datum, do katerega se pripravijo začetni načrti za sanacijo in reševanje ter pogostost njihovega posodabljanja, ki je lahko nižja od pogostosti iz členov 5(2),7(5), 10(6) in 13(3); |
| --- | --- |

(b)

datum, do katerega se pripravijo začetni načrti za sanacijo in reševanje ter pogostost njihovega posodabljanja, ki je lahko nižja od pogostosti iz členov 5(2),7(5), 10(6) in 13(3);

| (c) | vsebine in podrobnosti informacij, ki se zahtevajo od institucij, kot je navedeno v členih 5(5), 11(1) in 12(2) ter v oddelkih A in B Priloge; |
| --- | --- |

(c)

vsebine in podrobnosti informacij, ki se zahtevajo od institucij, kot je navedeno v členih 5(5), 11(1) in 12(2) ter v oddelkih A in B Priloge;

| (d) | stopnjo podrobnosti za oceno rešljivosti iz člena 15 in 16 in oddelka C Priloge. |
| --- | --- |

(d)

stopnjo podrobnosti za oceno rešljivosti iz člena 15 in 16 in oddelka C Priloge.

2.   Pristojni organi in po potrebi organi za reševanje oceno iz odstavka 1 opravijo, če je to ustrezno, po posvetovanju z nacionalnim makrobonitetnim organom.

3.   Države članice zagotovijo, da lahko v primeru uporabe poenostavljenih obveznosti pristojni organi in po potrebi organi za reševanje kadar koli naložijo polne, nepoenostavljene obveznosti.

4.   Države članice zagotovijo, da sama uporaba poenostavljenih obveznosti ne vpliva na pooblastila pristojnega organa in po potrebi organa za reševanje, da sprejmeta ukrep za preprečevanje krize ali ukrep kriznega upravljanja.

5.   EBA do 3. julija 2015 izda smernice v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1093/2010 za določitev meril iz odstavka 1, da se v skladu z omenjenim odstavkom oceni učinek propada institucije na finančne trge, na druge institucije in na pogoje financiranja.

6.   EBA ob upoštevanju izkušenj pri uporabi smernic iz odstavka 5, če je to ustrezno, pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov za določitev meril iz odstavka 1, da bi se v skladu s tem odstavkom ocenil učinek propada institucije na finančne trge, na druge institucije in na pogoje financiranja.

Te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 3. julija 2017.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

7.   Pristojni organi in organi za reševanje obvestijo EBA, kako so uporabili odstavke 1, 8, 9 in 10 za institucije pod njihovo jurisdikcijo. EBA Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji do 31. decembra 2017 poroča o izvajanju odstavkov 1, 8, 9 in 10. V poročilu se opredelijo zlasti primeri, ko prihaja do razlik na nacionalni ravni v zvezi z izvajanjem odstavkov 1, 8, 9 in 10.

8.   Države članice v skladu z odstavkoma 9 in 10 zagotovijo, da lahko pristojni organi in po potrebi organi za reševanje opustijo uporabo:

| (a) | zahtev iz oddelkov 2 in 3 tega poglavja v primeru institucij, ki so povezane s centralnim organom in so v skladu s členom 10 Uredbe (EU) št. 575/2013 v celoti ali delno izvzete iz bonitetnih zahtev v nacionalnem pravu; |
| --- | --- |

(a)

zahtev iz oddelkov 2 in 3 tega poglavja v primeru institucij, ki so povezane s centralnim organom in so v skladu s členom 10 Uredbe (EU) št. 575/2013 v celoti ali delno izvzete iz bonitetnih zahtev v nacionalnem pravu;

| (b) | zahtev iz oddelka 2 v primeru institucij, ki so vključene v IJS. |
| --- | --- |

(b)

zahtev iz oddelka 2 v primeru institucij, ki so vključene v IJS.

9.   Če se odobri opustitev na podlagi odstavka 8, države članice:

| (a) | na konsolidirani podlagi uporabljajo zahteve iz oddelkov 2 in 3 tega poglavja za centralni organ in z njim povezane institucije v smislu člena 10 Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- |

(a)

na konsolidirani podlagi uporabljajo zahteve iz oddelkov 2 in 3 tega poglavja za centralni organ in z njim povezane institucije v smislu člena 10 Uredbe (EU) št. 575/2013;

| (b) | zahtevajo, da IJS izpolnjuje zahteve iz oddelka 2 v sodelovanju z vsemi članicami, za katere velja opustitev. |
| --- | --- |

(b)

zahtevajo, da IJS izpolnjuje zahteve iz oddelka 2 v sodelovanju z vsemi članicami, za katere velja opustitev.

V ta namen vsa sklicevanja na skupino v oddelkih 2 in 3 tega poglavja vključujejo centralni organ in z njim povezane institucije v smislu člena 10 Uredbe 575/2013, ter njihove podrejene družbe, vsa sklicevanja na nadrejene družbe ali institucije, nad katerimi se izvaja konsolidirani nadzor v skladu s členom 111 Direktive 2013/36/EU, pa vključujejo centralni organ.

10.   Institucije, ki jih neposredno nadzoruje Evropska centralna banka v skladu s členom 6(4) Uredbe (EU) št. 1024/2013, ali institucije, ki predstavljajo pomemben delež finančnega sistema države članice, same pripravijo načrte sanacije v skladu z oddelkom 2 tega poglavja in zanje veljajo načrti reševanja za posamezne institucije v skladu z oddelkom 3.

Za namene tega odstavka se šteje, da dejavnosti institucije predstavljajo pomemben delež finančnega sistema te države članice, če je izpolnjen eden od naslednjih pogojev:

| (a) | skupna vrednost njenih sredstev presega 30 000 000 000 EUR ali |
| --- | --- |

(a)

skupna vrednost njenih sredstev presega 30 000 000 000 EUR ali

| (b) | delež njenih skupnih sredstev v BDP države članice, kjer ima sedež, presega 20 %, razen če skupna vrednost njenih sredstev ne dosega 5 000 000 000 EUR. |
| --- | --- |

(b)

delež njenih skupnih sredstev v BDP države članice, kjer ima sedež, presega 20 %, razen če skupna vrednost njenih sredstev ne dosega 5 000 000 000 EUR.

11.   Ob upoštevanju načela sorazmernosti EBA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov za določitev enotnih formatov, predlog in opredelitev, na podlagi katerih pristojni organi in organi za reševanje zbirajo informacije in jih pošiljajo EBA za namene odstavka 7.

Te osnutke izvedbenih standardov predloži Komisiji do 3. julija 2015.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje osnutkov izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

Oddelek 2

Načrtovanje sanacije

Člen 5

Načrti za sanacijo

1.   Države članice zagotovijo, da vsaka institucija, ki ni del skupine, nad katero se izvaja nadzor na konsolidirani podlagi v skladu s členoma 111 in 112 Direktive 2013/36/EU, pripravi in posodablja načrt sanacije z ukrepi, ki jih mora sprejeti za izboljšanje svojega finančnega položaja po znatnem poslabšanju. Načrti sanacije se štejejo za ureditev upravljanja v smislu člena 74 Direktive 2013/36/EU.

2.   Pristojni organi zagotovijo, da institucije svoje načrte sanacije posodobijo vsaj enkrat letno ali po spremembi pravne ali organizacijske strukture institucije, njenega poslovanja ali finančnega položaja, ki bi lahko bistveno vplivala na načrt sanacije ali zaradi katere bi ga bilo treba spremeniti. Pristojni organi lahko od institucij zahtevajo, da svoje načrte sanacije posodabljajo pogosteje.

3.   Načrti sanacije ne predvidevajo dostopa do izredne javnofinančne pomoči.

4.   Kadar je to ustrezno, načrti sanacije vključujejo analizo, kako in kdaj bi lahko institucija zaprosila za posojilo centralne banke v okoliščinah, ki se obravnavajo v načrtu, in določijo sredstva, ki bi bila verjetno priznana v okviru zavarovanja s premoženjem.

5.   Brez poseganja v člen 4 države članice zagotovijo, da načrti sanacije vključujejo informacije iz oddelka A Priloge. Države članice lahko zahtevajo, da se v načrte sanacije vključijo dodatne informacije.

Načrti reševanja vključujejo ukrepe, ki bi jih institucija lahko sprejela, če so izpolnjeni pogoji za zgodnje posredovanje iz člena 27.

6.   Države članice zahtevajo, da načrti sanacije vključujejo ustrezne pogoje in postopke za zagotovitev pravočasnega izvajanja postopkov sanacije in različnih možnosti sanacije. Države članice zahtevajo, da se v načrtih sanacije preuči vrsta scenarijev o resnih makroekonomskih in finančnih težavah, ki so pomembne za specifične okoliščine zadevne institucije, vključno z dogodki na ravni celotnega sistema ter specifičnimi težavami posamezne pravne osebe in skupin.

7.   EBA v tesnem sodelovanju z Evropskim odborom za sistemska tveganja (ESRB) do 3. julija 2015 izda smernice v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1093/2010, v katerih se dodatno opredelijo vrste scenarijev, ki se uporabijo za namene odstavka 6 tega člena.

8.   Države članice lahko pristojne organe pooblastijo, da od institucije zahtevajo hranjenje podrobnih evidenc finančnih pogodb, katerih pogodbenica je.

9.   Upravljalni organ institucije iz odstavka 1 oceni in odobri načrt sanacije, preden ga predloži pristojnemu organu.

10.   EBA brez poseganja v člen 4 pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, v katerih so dodatno določene informacije, ki jih mora vsebovati načrt sanacije iz odstavka 5 tega člena.

Te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 3. julija 2015.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

Člen 6

Ocena načrtov sanacije

1.   Države članice zahtevajo, da institucije, ki morajo pripraviti načrte sanacije v skladu s členom 5(1) in členom 7(1), te načrte sanacije predložijo pristojnemu organu v pregled. Države članice od institucij zahtevajo, da pristojnemu organu zadovoljivo dokažejo, da ti načrti izpolnjujejo merila iz odstavka 2.

2.   Pristojni organi v šestih mesecih po predložitvi vsakega načrta in po posvetovanju s pristojnimi organi držav članic, v katerih so pomembne podružnice, če je to pomembno za zadevno podružnico, načrt pregledajo in ocenijo, v kakšnem obsegu izpolnjuje zahteve iz člena 5 in naslednja merila:

| (a) | z izvajanjem dogovorov, predlaganih v načrtu, se bosta precej verjetno ohranila ali ponovno vzpostavila uspešno poslovanje in finančni položaj institucije ali skupine, pri čemer se upoštevajo pripravljalni ukrepi, ki jih je institucija sprejela ali jih namerava sprejeti; |
| --- | --- |

(a)

z izvajanjem dogovorov, predlaganih v načrtu, se bosta precej verjetno ohranila ali ponovno vzpostavila uspešno poslovanje in finančni položaj institucije ali skupine, pri čemer se upoštevajo pripravljalni ukrepi, ki jih je institucija sprejela ali jih namerava sprejeti;

| (b) | načrt in posebne možnosti v načrtu se bodo precej verjetno hitro in učinkovito izvajali tudi v primerih finančnih težav, pri čemer se bo v čim večji meri preprečil resnejši negativni vpliv na finančni sistem, tudi po scenarijih, zaradi katerih bi druge institucije izvajale načrte sanacije v istem obdobju. |
| --- | --- |

(b)

načrt in posebne možnosti v načrtu se bodo precej verjetno hitro in učinkovito izvajali tudi v primerih finančnih težav, pri čemer se bo v čim večji meri preprečil resnejši negativni vpliv na finančni sistem, tudi po scenarijih, zaradi katerih bi druge institucije izvajale načrte sanacije v istem obdobju.

3.   Pri ocenjevanju primernosti načrtov sanacije pristojni organ upošteva primernost kapitalske strukture in strukture financiranja institucije glede na raven kompleksnosti organizacijske strukture in profil tveganja institucije.

4.   Pristojni organ organu za reševanje predloži načrt sanacije. Organ za reševanje lahko načrt sanacije preuči z namenom, da bi v njem odkril morebitne ukrepe, ki bi lahko škodljivo vplivali na reševanje institucije, in v zvezi s tem oblikuje priporočila pristojnemu organu.

5.   Kadar pristojni organ oceni, da ima načrt sanacije bistvene pomanjkljivosti ali da obstajajo bistvene ovire za njegovo izvajanje, o svoji oceni obvesti institucijo ali nadrejeno družbo skupine in od nje zahteva, da v roku dveh mesecev, ki se lahko z odobritvijo organov podaljša za en mesec, predloži popravljen načrt, v katerem je prikazano, kako so te pomanjkljivosti ali ovire odpravljene.

Preden pristojni organ od institucije zahteva, da znova predloži načrt sanacije, instituciji da možnost, da izrazi svoje mnenje glede te zahteve.

Kadar pristojni organ meni, da popravljeni načrt pomanjkljivosti in ovir ne odpravlja ustrezno, lahko institucijo usmeri k določenim spremembam načrta.

6.   Če institucija ne predloži popravljenega načrta sanacije ali če pristojni organ ugotovi, da popravljeni načrt sanacije ne odpravlja ustrezno pomanjkljivosti in morebitnih ovir, opredeljenih v prvotni oceni, in če pomanjkljivosti ali ovir ni mogoče ustrezno odpraviti z usmeritvijo k določenim spremembam načrta, pristojni organ od institucije zahteva, da v razumnem roku določi spremembe, ki jih lahko izvede pri poslovanju, da bi odpravila pomanjkljivosti ali ovire pri izvajanju načrta sanacije.

Če institucija v roku, ki ga določi pristojni organ, ne določi teh sprememb ali če pristojni organ oceni, da ukrepi, ki jih je predlagala institucija, pomanjkljivosti ali ovir ne bi ustrezno odpravili, lahko institucijo usmeri k sprejetju ukrepov, ki so po njegovem mnenju potrebni in sorazmerni, pri tem pa upošteva resnost pomanjkljivosti in ovir ter učinek ukrepov na poslovanje institucije.

Pristojni organ lahko brez poseganja v člen 104 Direktive 2013/36/EU usmeri institucijo k temu, da:

| (a) | zmanjša profil tveganja institucije, vključno z likvidnostnim tveganjem; |
| --- | --- |

(a)

zmanjša profil tveganja institucije, vključno z likvidnostnim tveganjem;

| (b) | omogoči pravočasne ukrepe dokapitalizacije; |
| --- | --- |

(b)

omogoči pravočasne ukrepe dokapitalizacije;

| (c) | pregleda strategijo in strukturo institucije; |
| --- | --- |

(c)

pregleda strategijo in strukturo institucije;

| (d) | spremeni strategijo financiranja, da se izboljša prilagodljivost glavnih poslovnih področij in kritičnih funkcij; |
| --- | --- |

(d)

spremeni strategijo financiranja, da se izboljša prilagodljivost glavnih poslovnih področij in kritičnih funkcij;

| (e) | spremeni strukturo upravljanja institucije. |
| --- | --- |

(e)

spremeni strukturo upravljanja institucije.

Seznam ukrepov iz tega odstavka ne preprečuje državam članicam, da pristojne organe pooblastijo za sprejemanje dodatnih ukrepov v skladu z nacionalnim pravom.

7.   Če pristojni organ od institucije zahteva, da sprejme ukrepe v skladu z odstavkom 6, mora biti njegova odločitev o ukrepih obrazložena in sorazmerna.

Odločitev se pisno sporoči instituciji, zoper njo pa je dopustna pritožba.

8.   EBA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, v katerih se opredelijo minimalna merila in postopki, ki naj bi jih ocenil pristojni organ za namene ocene iz odstavka 2 tega člena in člena 8(1).

Te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 3. julija 2015.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

Člen 7

Načrti sanacije skupine

1.   Države članice zagotovijo, da nadrejene družbe v Uniji pripravijo načrt sanacije skupine ter ga predložijo konsolidacijskemu nadzorniku. Načrti sanacije skupine vključujejo načrt sanacije za skupino, ki jo vodi nadrejena družba v Uniji, kot celoto. V načrtu sanacije skupine se določijo ukrepi, ki bi lahko bili potrebni na ravni nadrejene družbe v Uniji in vsake posamezne podrejene družbe.

2.   Pristojni organi lahko v skladu s členom 8 od podrejenih družb zahtevajo, da pripravijo in predložijo individualne načrte sanacije.

3.   Če so izpolnjene zahteve v zvezi z zaupnostjo iz te direktive, konsolidacijski nadzornik načrte sanacije skupine posreduje:

| (a) | zadevnim pristojnim organom iz členov 115 in 116 Direktive 2013/36/EU; |
| --- | --- |

(a)

zadevnim pristojnim organom iz členov 115 in 116 Direktive 2013/36/EU;

| (b) | pristojnim organom držav članic, v katerih so pomembne podružnice, če je to pomembno za zadevno podružnico; |
| --- | --- |

(b)

pristojnim organom držav članic, v katerih so pomembne podružnice, če je to pomembno za zadevno podružnico;

| (c) | organ za reševanje, pristojen na ravni skupine, in |
| --- | --- |

(c)

organ za reševanje, pristojen na ravni skupine, in

| (d) | organom za reševanje podrejenih družb. |
| --- | --- |

(d)

organom za reševanje podrejenih družb.

4.   Cilj načrta sanacije skupine je doseči stabilizacijo skupine kot celote ali katere koli institucije v skupini, če je v težavah, da se razrešijo ali odpravijo razlogi za težave in izboljša finančni položaj zadevne skupine ali institucije, pri čemer se upošteva finančni položaj drugih subjektov v skupini.

Načrt sanacije skupine vključuje dogovore za zagotovitev usklajenosti in doslednosti ukrepov, ki jih je treba sprejeti na ravni nadrejene družbe v Uniji, na ravni subjektov iz točk (c) in (d) člena 1(1), ter ukrepov, ki jih je treba sprejeti na ravni podrejenih družb in, če je to ustrezno, v skladu z Direktivo 2013/36/EU na ravni pomembnih podružnic.

5.   Načrt sanacije skupine in vsak načrt za posamezno podrejeno družbo vključuje elemente iz člena 5. Kadar je to ustrezno, ti načrti vključujejo sheme za znotrajskupinsko finančno podporo, sprejete na podlagi dogovora za znotrajskupinsko finančno podporo, ki je bil sklenjen v skladu s poglavjem III.

6.   Načrti sanacije skupine vključujejo vrsto možnosti za sanacijo, ki določajo ukrepe za obravnavanje scenarijev iz člena 5(6).

V načrtu sanacije skupine je za vsakega od teh scenarijev navedeno, ali obstajajo ovire za izvajanje sanacijskih ukrepov znotraj skupine, tudi na ravni posameznih subjektov, vključenih v načrt, in ali obstajajo bistvene praktične ali pravne ovire za takojšen prenos kapitala ali odplačilo obveznosti ali sredstev znotraj skupine.

7.   Upravljalni organ subjekta, ki pripravi načrt reševanja skupine na podlagi odstavka 1, oceni in odobri načrt sanacije skupine, preden ga predloži konsolidacijskemu nadzorniku.

Člen 8

Ocena načrtov sanacije skupine

1.   Konsolidacijski nadzornik skupaj s pristojnimi organi podrejenih družb po posvetovanju s pristojnimi organi iz člena 116 Direktive 2013/36/EU in pristojnimi organi pomembnih podružnic, če je to pomembno za to podružnico, pregleda načrt sanacije skupine in oceni, v kolikšni meri izpolnjuje zahteve in merila iz členov 6 in 7. Ta ocena se opravi v skladu s postopkom iz člena 6 in tem členom ter upošteva možen učinek sanacijskih ukrepov na finančno stabilnost v vseh državah članicah, v katerih deluje skupina.

2.   Konsolidacijski nadzornik in pristojni organi podrejenih družb si prizadevajo sprejeti skupno odločitev:

| (a) | o pregledu in oceni načrta sanacije skupine; |
| --- | --- |

(a)

o pregledu in oceni načrta sanacije skupine;

| (b) | o tem, ali se za institucije, ki so del skupine, pripravi individualni načrt sanacije, in |
| --- | --- |

(b)

o tem, ali se za institucije, ki so del skupine, pripravi individualni načrt sanacije, in

| (c) | o uporabi ukrepov iz člena 6(5) in (6). |
| --- | --- |

(c)

o uporabi ukrepov iz člena 6(5) in (6).

Udeležene strani si prizadevajo, da skupno odločitev sprejmejo v štirih mesecih od datuma, ko konsolidacijski nadzornik v skladu s členom 7(3) posreduje načrt sanacije skupine.

EBA lahko v skladu s členom 31(c) Uredbe (EU) št. 1093/2010 pristojnim organom na njihovo zaprosilo pomaga doseči skupno odločitev.

3.   Če pristojni organi v štirih mesecih od datuma posredovanja ne sprejmejo skupne odločitve o pregledu in oceni načrta sanacije skupine ali o ukrepih, ki jih mora nadrejena družba v Uniji sprejeti v skladu s členom 6(5) in (6), konsolidacijski nadzornik sam sprejme odločitev glede teh zadev. Konsolidacijski nadzornik sprejme odločitev ob upoštevanju mnenj in pomislekov, ki so jih drugi pristojni organi izrazili v štirimesečnem obdobju. Konsolidacijski nadzornik odločitev sporoči nadrejeni družbi v Uniji in drugim pristojnim organom.

Če kateri koli pristojni organ iz odstavka 2 v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1093/2010 ob koncu navedenega štirimesečnega obdobja zadevo iz odstavka 7 predloži EBA, konsolidacijski nadzornik svojo odločitev odloži in počaka na odločitev, ki jo EBA lahko sprejme v skladu s členom 19(3) navedene uredbe, nato pa odločitev sprejme v skladu z odločitvijo EBA. Štirimesečno obdobje se šteje za obdobje za doseganje sprave v skladu z navedeno uredbo. EBA odločitev sprejme v enem mesecu. Po koncu štirimesečnega obdobja ali po sprejetju skupne odločitve zadeve ni več mogoče predložiti EBA. Če EBA v enem mesecu ne sprejme odločitve, se uporabi odločitev konsolidacijskega nadzornika.

4.   Če pristojni organi v štirih mesecih od datuma posredovanja ne sprejmejo skupne odločitve o:

| (a) | tem, ali se za institucije, ki so pod njihovo jurisdikcijo, pripravi individualni načrt sanacije, ali |
| --- | --- |

(a)

tem, ali se za institucije, ki so pod njihovo jurisdikcijo, pripravi individualni načrt sanacije, ali

| (b) | uporabi ukrepov iz člena 6(5) in (6) na ravni podrejenih družb, |
| --- | --- |

(b)

uporabi ukrepov iz člena 6(5) in (6) na ravni podrejenih družb,

vsak od pristojnih organov sam odloči o navedeni zadevi.

Če kateri koli zadevni pristojni organ v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1093/2010 ob koncu štirimesečnega obdobja zadevo iz odstavka 7 predloži EBA, pristojni organ podrejene družbe svojo odločitev odloži in počaka na odločitev, ki jo EBA lahko sprejme v skladu s členom 19(3) navedene uredbe, nato pa odločitev sprejme v skladu z odločitvijo EBA. Štirimesečno obdobje se šteje za obdobje za doseganje sprave v skladu z navedeno uredbo. EBA odločitev sprejme v enem mesecu. Po koncu štirimesečnega obdobja ali po sprejetju skupne odločitve zadeve ni več mogoče predložiti EBA. Če EBA v enem mesecu ni sprejme odločitve, se uporabi odločitev, ki jo je pristojni organ sam sprejel za posamezno podrejeno družbo.

5.   Drugi pristojni organi, ki si v okviru odstavka 4 ne nasprotujejo, lahko sprejmejo skupno odločitev o načrtu sanacije skupine, v katerega so zajeti subjekti v skupini pod njihovo jurisdikcijo.

6.   Skupna odločitev iz odstavka 2 ali 5 in odločitve, ki jih sprejmejo pristojni organi v primeru, ko ni bila sprejeta skupna odločitev iz odstavkov 3 in 4, veljajo za dokončne, uporabijo pa jih pristojni organi v zadevnih državah članicah.

7.   EBA sme pristojnemu organu na njegovo prošnjo v skladu z odstavkom 3 ali 4 zgolj pomagati pri doseganju dogovora v skladu s členom 19(3) Uredbe (EU) št. 1093/2010 v zvezi z oceno načrtov sanacije in izvajanjem ukrepov iz točk (a), (b) in (d) člena 6(6).

Člen 9

Kazalniki načrta sanacije

1.   Za namen členov 5 do 8 pristojni organi zahtevajo, da vsak načrt sanacije vključuje okvir kazalnikov, ki ga pripravi institucija in ki določa, kdaj se lahko izvedejo ustrezni ukrepi iz načrta. Te kazalnike določijo pristojni organi pri ocenjevanju načrtov sanacije v skladu s členoma 6 in 8. Kazalniki lahko kvalitativno ali kvantitativno prikazujejo finančni položaj institucije in jih je enostavno spremljati. Pristojni organi zagotovijo, da institucije vzpostavijo ustrezne mehanizme za redno spremljanje kazalnikov.

Ne glede na prvi pododstavek lahko institucija:

| (a) | ukrepa v skladu z načrtom sanacije, tudi če pogoji za zadevni kazalnik niso izpolnjeni, vendar upravljalni organ institucije meni, da je glede na razmere to primerno, ali |
| --- | --- |

(a)

ukrepa v skladu z načrtom sanacije, tudi če pogoji za zadevni kazalnik niso izpolnjeni, vendar upravljalni organ institucije meni, da je glede na razmere to primerno, ali

| (b) | ne ukrepa, če upravljalni organ institucije meni, da glede na razmere to ni primerno. |
| --- | --- |

(b)

ne ukrepa, če upravljalni organ institucije meni, da glede na razmere to ni primerno.

O odločitvi o ukrepanju v skladu z načrtom sanacije ali odločitvi o neukrepanju se nemudoma obvesti pristojni organ.

2.   EBA do 3. julija 2015 izda smernice v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1093/2010, v katerih določi minimalni seznam kvalitativnih in kvantitativnih kazalnikov iz odstavka 1.

Oddelek 3

Načrtovanje reševanja

Člen 10

Načrti reševanja

1.   Organ za reševanje po posvetovanju s pristojnim organom in po posvetovanju z organi za reševanje v jurisdikciji, v kateri so pomembne podružnice, če je to pomembno za to podružnico, pripravi načrt reševanja za vsako institucijo, ki ni del skupine, nad katero se izvaja konsolidirani nadzor v skladu s členoma 111 in 112 Direktive 2013/36/EU. V načrtu reševanja so določeni ukrepi za reševanje, ki jih lahko sprejme organ za reševanje, če institucija izpolnjuje pogoje za reševanje. Informacije iz odstavka 7(a) se razkrijejo zadevni instituciji.

2.   Pri pripravi načrta reševanja organ za reševanje ugotovi morebitne bistvene ovire za reševanje ter po potrebi, in če je to sorazmerno, navede ustrezne ukrepe za njihovo odpravo v skladu s poglavjem II tega naslova.

3.   V načrtu reševanja se upošteva ustrezne scenarije, vključno s tem, da je propad lahko omejen na posamezni primer ali se zgodi v času splošne finančne nestabilnosti ali dogodkov na ravni celotnega sistema. Načrt za reševanje ne predvideva česar koli od naslednjega:

| (a) | kakršne koli izredne javnofinančne pomoči z izjemo uporabe shem financiranja, vzpostavljenih v skladu s členom 100; |
| --- | --- |

(a)

kakršne koli izredne javnofinančne pomoči z izjemo uporabe shem financiranja, vzpostavljenih v skladu s členom 100;

| (b) | kakršne koli izredne likvidnostne pomoči centralne banke ali |
| --- | --- |

(b)

kakršne koli izredne likvidnostne pomoči centralne banke ali

| (c) | kakršne koli likvidnostne pomoči centralne banke, dodeljene na podlagi nestandardnega zavarovanja, zapadlosti in obrestne mere. |
| --- | --- |

(c)

kakršne koli likvidnostne pomoči centralne banke, dodeljene na podlagi nestandardnega zavarovanja, zapadlosti in obrestne mere.

4.   Načrt reševanja vključuje analizo, kako in kdaj bi lahko institucija zaprosila za posojilo centralne banke v okoliščinah, ki se obravnavajo v načrtu, in navaja sredstva, ki bi bila verjetno priznana v okviru zavarovanja s premoženjem.

5.   Organi za reševanje lahko od institucij zahtevajo pomoč pri pripravi in posodobitvi načrtov.

6.   Načrti reševanja se pregledujejo in po potrebi posodabljajo vsaj enkrat letno ter po vsaki bistveni spremembi pravne ali organizacijske strukture institucije, njenega poslovanja ali finančnega položaja, ki bi lahko bistveno vplivala na učinkovitost načrta ali na drug način zahtevala spremembo načrta reševanja.

Za namen pregledovanja in posodabljanja načrtov za reševanje iz prvega pododstavka institucije in pristojni organi nemudoma sporočijo organom za reševanje vsako spremembo, ki zahteva pregled ali posodobitev načrta reševanja.

7.   Brez poseganja v člen 4 so v načrtu reševanja določene možnosti za uporabo instrumentov in pooblastil za reševanje iz naslova IV za institucijo. Ta načrt vključuje naslednje elemente, skupaj s kvantitativno opredelitvijo, kjer je to ustrezno in mogoče:

| (a) | povzetek ključnih elementov načrta; |
| --- | --- |

(a)

povzetek ključnih elementov načrta;

| (b) | povzetek bistvenih sprememb institucije, ki so se zgodile po tem, ko so bile nazadnje predložene informacije o reševanju; |
| --- | --- |

(b)

povzetek bistvenih sprememb institucije, ki so se zgodile po tem, ko so bile nazadnje predložene informacije o reševanju;

| (c) | prikaz, kako bi se lahko kritične funkcije in glavna poslovna področja, kolikor je to potrebno, pravno in ekonomsko ločile od drugih funkcij, da bi se zagotovila kontinuiteta v primeru propada institucije; |
| --- | --- |

(c)

prikaz, kako bi se lahko kritične funkcije in glavna poslovna področja, kolikor je to potrebno, pravno in ekonomsko ločile od drugih funkcij, da bi se zagotovila kontinuiteta v primeru propada institucije;

| (d) | oceno časovnega okvira za izvršitev vseh bistvenih vidikov načrta; |
| --- | --- |

(d)

oceno časovnega okvira za izvršitev vseh bistvenih vidikov načrta;

| (e) | podroben opis ocene rešljivosti, pripravljene v skladu z odstavkom 2 tega člena in s členom 15; |
| --- | --- |

(e)

podroben opis ocene rešljivosti, pripravljene v skladu z odstavkom 2 tega člena in s členom 15;

| (f) | opis vseh ukrepov, ki so v skladu s členom 17 potrebni za obravnavo ali odpravo ovir za rešljivost, opredeljenih na podlagi ocene, pripravljene v skladu s členom 15; |
| --- | --- |

(f)

opis vseh ukrepov, ki so v skladu s členom 17 potrebni za obravnavo ali odpravo ovir za rešljivost, opredeljenih na podlagi ocene, pripravljene v skladu s členom 15;

| (g) | opis postopkov za določitev vrednosti in tržljivosti kritičnih funkcij, glavnih poslovnih področij in sredstev institucije; |
| --- | --- |

(g)

opis postopkov za določitev vrednosti in tržljivosti kritičnih funkcij, glavnih poslovnih področij in sredstev institucije;

| (h) | podroben opis dogovorov, s katerimi se zagotovi, da so informacije, zahtevane v skladu s členom 11, posodobljene in da so vedno na voljo organom za reševanje; |
| --- | --- |

(h)

podroben opis dogovorov, s katerimi se zagotovi, da so informacije, zahtevane v skladu s členom 11, posodobljene in da so vedno na voljo organom za reševanje;

| (i) | obrazložitev organa za reševanje, kako bi se lahko financirale možnosti reševanja, ne da bi se pri tem predvidelo karkoli od naslednjega:






  (i) | kakršna koli izredna javnofinančna pomoč, razen uporabe shem financiranja, vzpostavljenih v skladu s členom 100; |
| --- | --- | --- |

(i)

obrazložitev organa za reševanje, kako bi se lahko financirale možnosti reševanja, ne da bi se pri tem predvidelo karkoli od naslednjega:

(i)

kakršna koli izredna javnofinančna pomoč, razen uporabe shem financiranja, vzpostavljenih v skladu s členom 100;

| (ii) | kakršna koli izredna likvidnostna pomoč centralne banke, ali |
| --- | --- |

(ii)

kakršna koli izredna likvidnostna pomoč centralne banke, ali

| (iii) | kakršna koli likvidnostna pomoč centralne banke, dodeljena na podlagi nestandardnega zavarovanja, zapadlosti in obrestne mere; |
| --- | --- |

(iii)

kakršna koli likvidnostna pomoč centralne banke, dodeljena na podlagi nestandardnega zavarovanja, zapadlosti in obrestne mere;

| (j) | podroben opis različnih strategij reševanja, ki bi se lahko uporabile v skladu z različnimi mogočimi scenariji in ustreznimi časovnimi okviri; |
| --- | --- |

(j)

podroben opis različnih strategij reševanja, ki bi se lahko uporabile v skladu z različnimi mogočimi scenariji in ustreznimi časovnimi okviri;

| (k) | opis kritičnih odvisnosti; |
| --- | --- |

(k)

opis kritičnih odvisnosti;

| (l) | opis možnosti za ohranjanje dostopa do plačil in klirinških storitev ter druge infrastrukture in oceno prenosljivosti pozicij strank; |
| --- | --- |

(l)

opis možnosti za ohranjanje dostopa do plačil in klirinških storitev ter druge infrastrukture in oceno prenosljivosti pozicij strank;

| (m) | analizo vpliva načrta na zaposlene v instituciji, vključno z oceno povezanih stroškov, in opis predvidenih postopkov za posvetovanje z zaposlenimi med procesom reševanja, pri čemer se po potrebi upoštevajo nacionalni sistemi dialoga s socialnimi partnerji; |
| --- | --- |

(m)

analizo vpliva načrta na zaposlene v instituciji, vključno z oceno povezanih stroškov, in opis predvidenih postopkov za posvetovanje z zaposlenimi med procesom reševanja, pri čemer se po potrebi upoštevajo nacionalni sistemi dialoga s socialnimi partnerji;

| (n) | načrt za obveščanje medijev in javnosti; |
| --- | --- |

(n)

načrt za obveščanje medijev in javnosti;

| (o) | minimalne zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti, ki se zahtevajo na podlagi člena 45(1), in rok za doseganje te ravni, če je to ustrezno; |
| --- | --- |

(o)

minimalne zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti, ki se zahtevajo na podlagi člena 45(1), in rok za doseganje te ravni, če je to ustrezno;

| (p) | če je to ustrezno, minimalne zahteve glede kapitala in pogodbene instrumente za reševanje s sredstvi upnikov v skladu s členom 45(1) ter rok za doseganje te ravni, če je to ustrezno; |
| --- | --- |

(p)

če je to ustrezno, minimalne zahteve glede kapitala in pogodbene instrumente za reševanje s sredstvi upnikov v skladu s členom 45(1) ter rok za doseganje te ravni, če je to ustrezno;

| (q) | opis ključnih dejavnosti in sistemov za ohranitev nemotenega izvajanja operativnih postopkov institucije; |
| --- | --- |

(q)

opis ključnih dejavnosti in sistemov za ohranitev nemotenega izvajanja operativnih postopkov institucije;

| (r) | po potrebi mnenje, ki ga izrazi institucija glede načrta reševanja. |
| --- | --- |

(r)

po potrebi mnenje, ki ga izrazi institucija glede načrta reševanja.

8.   Države članice zagotovijo, da imajo organi za reševanje pooblastilo, da od institucije in subjekta iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) zahtevajo hranjenje podrobnih evidenc finančnih pogodb, katerih pogodbenika sta. Organ za reševanje lahko določi rok, v katerem mora biti institucija ali subjekt iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) sposoben predložiti te evidence. Isti rok velja za vse institucije in vse subjekte iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) pod njegovo jurisdikcijo. Organ za reševanje lahko določi različne roke za različne vrste finančnih pogodb, kot so opredeljene v členu 2(100). Ta odstavek ne vpliva na pooblastila pristojnega organa za zbiranje informacij.

9.   EBA po posvetovanju z ESRB pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, v katerih dodatno določi vsebino načrta reševanja.

Te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 3. julija 2015.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

Člen 11

Informacije za načrte reševanja in sodelovanje institucije

1.   Države članice zagotovijo, da imajo organi za reševanje pooblastilo zahtevati od institucij, da:

| (a) | pri pripravi načrtov reševanja sodelujejo v potrebni meri; |
| --- | --- |

(a)

pri pripravi načrtov reševanja sodelujejo v potrebni meri;

| (b) | jim bodisi neposredno ali prek pristojnega organa predložijo vse informacije, potrebne za pripravo in izvajanje načrtov reševanja. |
| --- | --- |

(b)

jim bodisi neposredno ali prek pristojnega organa predložijo vse informacije, potrebne za pripravo in izvajanje načrtov reševanja.

Organi za reševanje imajo zlasti pooblastilo, da med drugim zahtevajo tudi informacije in analizo iz dela B Priloge.

2.   Pristojni organi v zadevnih državah članicah sodelujejo z organi za reševanje, da se preveri, ali so že na voljo nekatere ali vse informacije iz odstavka 1. Kadar so takšne informacije na voljo, jih pristojni organi posredujejo organom za reševanje.

3.   EBA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov za določitev postopkov in minimalnega sklopa standardnih obrazcev in predlog za zagotavljanje informacij na podlagi tega člena.

Te osnutke izvedbenih standardov predloži Komisiji do 3. julija 2015.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

Člen 12

Načrti za reševanje skupine

1.   Države članice zagotovijo, da organi za reševanje, pristojen na ravni skupine, skupaj z organi za reševanje podrejenih družb in po posvetovanju z organi za reševanje pomembnih podružnic, če je to pomembno za to podružnico, pripravijo načrte za reševanje skupine. Načrti za reševanje skupine vključujejo načrt za reševanje skupine, ki jo vodi nadrejena družba v Uniji, kot celote, in sicer bodisi na podlagi reševanja na ravni nadrejene družbe v Uniji bodisi na podlagi razcepitve in reševanja podrejenih družb. V načrtu za reševanje skupine se določijo ukrepi za reševanje:

| (a) | nadrejene družbe v Uniji; |
| --- | --- |

(a)

nadrejene družbe v Uniji;

| (b) | podrejenih družb, ki so del skupine in se nahajajo v Uniji; |
| --- | --- |

(b)

podrejenih družb, ki so del skupine in se nahajajo v Uniji;

| (c) | subjektov iz točk (c) in (d) člena 1(1) in |
| --- | --- |

(c)

subjektov iz točk (c) in (d) člena 1(1) in

| (d) | v skladu z naslovom VI, podrejenih družb, ki so del skupine in se nahajajo zunaj Unije. |
| --- | --- |

(d)

v skladu z naslovom VI, podrejenih družb, ki so del skupine in se nahajajo zunaj Unije.

2.   Načrt reševanja skupine se pripravi na podlagi informacij, predloženih v skladu s členom 11.

3.   V načrtu reševanja skupine:

| (a) | so določeni ukrepi za reševanje, ki jih je treba sprejeti za subjekte v skupini, tako z ukrepi za reševanje glede subjektov iz točk (b), (c) in (d) člena 1(1), nadrejenih družb in podrejenih institucij kot tudi z usklajenimi ukrepi za reševanje glede podrejenih institucij v scenarijih iz člena 10(3); |
| --- | --- |

(a)

so določeni ukrepi za reševanje, ki jih je treba sprejeti za subjekte v skupini, tako z ukrepi za reševanje glede subjektov iz točk (b), (c) in (d) člena 1(1), nadrejenih družb in podrejenih institucij kot tudi z usklajenimi ukrepi za reševanje glede podrejenih institucij v scenarijih iz člena 10(3);

| (b) | je preučeno, v kakšnem obsegu bi se lahko instrumenti in pooblastila za reševanje usklajeno uporabljali in izvajali za subjekte v skupini s sedežem v Uniji, vključno z ukrepi za olajšanje nakupa skupine kot celote ali ločenih poslovnih področij ali dejavnosti, ki jih izvaja več subjektov v skupini, ali posebnih subjektov v skupini s strani tretje osebe, ter so opredeljene kakršne koli morebitne ovire za usklajeno reševanje; |
| --- | --- |

(b)

je preučeno, v kakšnem obsegu bi se lahko instrumenti in pooblastila za reševanje usklajeno uporabljali in izvajali za subjekte v skupini s sedežem v Uniji, vključno z ukrepi za olajšanje nakupa skupine kot celote ali ločenih poslovnih področij ali dejavnosti, ki jih izvaja več subjektov v skupini, ali posebnih subjektov v skupini s strani tretje osebe, ter so opredeljene kakršne koli morebitne ovire za usklajeno reševanje;

| (c) | če skupina vključuje subjekte, ustanovljene v tretjih državah, so opredeljeni primerni dogovori za sodelovanje in usklajevanje z ustreznimi organi teh tretjih držav ter posledice za reševanje znotraj Unije; |
| --- | --- |

(c)

če skupina vključuje subjekte, ustanovljene v tretjih državah, so opredeljeni primerni dogovori za sodelovanje in usklajevanje z ustreznimi organi teh tretjih držav ter posledice za reševanje znotraj Unije;

| (d) | so opredeljeni ukrepi, ki so potrebni za reševanje skupine, ko so za to izpolnjeni pogoji, vključno s pravnim in gospodarskim ločevanjem posameznih funkcij ali poslovnih področij; |
| --- | --- |

(d)

so opredeljeni ukrepi, ki so potrebni za reševanje skupine, ko so za to izpolnjeni pogoji, vključno s pravnim in gospodarskim ločevanjem posameznih funkcij ali poslovnih področij;

| (e) | so določeni morebitni dodatni ukrepi, ki niso omenjeni v tej direktivi in jih organ za reševanje na ravni skupine namerava sprejeti pri reševanju skupine; |
| --- | --- |

(e)

so določeni morebitni dodatni ukrepi, ki niso omenjeni v tej direktivi in jih organ za reševanje na ravni skupine namerava sprejeti pri reševanju skupine;

| (f) | je opredeljeno, kako bi se lahko financirali ukrepi za reševanje skupine, in, če bi bila potrebna shema financiranja, so določena načela za delitev odgovornosti za takšno financiranje med viri financiranja v različnih državah članicah. Načrt ne predvideva česar koli od naslednjega:






  (i) | kakršne koli izredne javnofinančne pomoči z izjemo uporabe shem financiranja, vzpostavljenih v skladu s členom 100; |
| --- | --- | --- |

(f)

je opredeljeno, kako bi se lahko financirali ukrepi za reševanje skupine, in, če bi bila potrebna shema financiranja, so določena načela za delitev odgovornosti za takšno financiranje med viri financiranja v različnih državah članicah. Načrt ne predvideva česar koli od naslednjega:

(i)

kakršne koli izredne javnofinančne pomoči z izjemo uporabe shem financiranja, vzpostavljenih v skladu s členom 100;

| (ii) | kakršne koli izredne likvidnostne pomoči centralne banke ali |
| --- | --- |

(ii)

kakršne koli izredne likvidnostne pomoči centralne banke ali

| (iii) | kakršne koli likvidnostne pomoči centralne banke, dodeljene na podlagi nestandardnega zavarovanja, zapadlosti in obrestne mere. |
| --- | --- |

(iii)

kakršne koli likvidnostne pomoči centralne banke, dodeljene na podlagi nestandardnega zavarovanja, zapadlosti in obrestne mere.

Ta načela se določijo na podlagi pravičnih in uravnoteženih meril, upoštevajo pa zlasti člen 107(5) in učinek na finančno stabilnost v vseh zadevnih državah članicah.

4.   Ocena rešljivosti skupine iz člena 16 se izvede istočasno s pripravo in posodabljanjem načrtov reševanja skupine v skladu s tem členom. V načrt reševanja skupine se vključi podroben opis ocene rešljivosti, ki se izvede v skladu s členom 16.

5.   Načrt reševanja skupine nima nesorazmernega vpliva na nobeno državo članico.

6.   EBA po posvetovanju z ESRB pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, v katerih določi vsebino načrta reševanja, pri tem pa upošteva raznolikost poslovnih modelov skupin na notranjem trgu.

Te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 3. julija 2015.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

Člen 13

Zahteva in postopek za načrte reševanja skupine

1.   Nadrejene družbe v Uniji v skladu s členom 11 sporočajo informacije, ki se lahko zahtevajo, organu za reševanje, pristojnemu na ravni skupine. Te informacije zadevajo nadrejeno družbo v Uniji in v zahtevanem obsegu vsak subjekt v skupini, vključno s subjekti iz točk (c) in (d) člena 1(1).

Če so izpolnjene zahteve v zvezi z zaupnostjo iz te direktive, organ za reševanje, pristojen na ravni skupine, posreduje informacije, pridobljene v skladu s tem odstavkom:

| (a) | EBA; |
| --- | --- |

(a)

EBA;

| (b) | organom za reševanje podrejenih družb; |
| --- | --- |

(b)

organom za reševanje podrejenih družb;

| (c) | pristojnim organom v jurisdikcijah, v katerih so pomembne podružnice, če je to pomembno za to podružnico; |
| --- | --- |

(c)

pristojnim organom v jurisdikcijah, v katerih so pomembne podružnice, če je to pomembno za to podružnico;

| (d) | zadevnim pristojnim organom iz členov 115 in 116 Direktive 2013/36/EU; |
| --- | --- |

(d)

zadevnim pristojnim organom iz členov 115 in 116 Direktive 2013/36/EU;

| (e) | organom za reševanje držav članic, v katerih imajo subjekti iz točke (c) in (d) člena 1(1) svoj sedež. |
| --- | --- |

(e)

organom za reševanje držav članic, v katerih imajo subjekti iz točke (c) in (d) člena 1(1) svoj sedež.

Informacije, ki jih organ za reševanje, pristojen na ravni skupine, sporoči organom za reševanje in pristojnim organom podrejenih družb, organom za reševanje v jurisdikciji, v kateri so pomembne podružnice, in zadevnim pristojnim organom iz členov 115 in 116 Direktive 2013/36/EU, vsebujejo najmanj vse informacije, ki so pomembne za podrejeno družbo ali pomembno podružnico. Informacije, ki se predložijo EBA, vsebujejo vse informacije, ki so pomembne za vlogo EBA v načrtih reševanja skupine. Informacij, ki zadevajo podrejene družbe v tretji državi, organu za reševanje, pristojnemu na ravni skupine, ni treba posredovati brez soglasja zadevnega nadzornega organa ali organa za reševanje tretje države.

2.   Države članice zagotovijo, da organi za reševanje, pristojni na ravni skupine, skupaj z organi za reševanje iz drugega pododstavka odstavka 1 tega člena v okviru kolegijev za reševanje in po posvetovanju z ustreznimi pristojnimi organi, vključno s pristojnimi organi v jurisdikcijah držav članic, kjer so pomembne podružnice, pripravijo in posodabljajo načrte reševanja skupine. Organi za reševanje, pristojni na ravni skupine, lahko po svoji presoji in v skladu z zahtevami v zvezi z zaupnostjo iz člena 98 te direktive v pripravo in posodabljanje načrtov reševanja skupine vključijo organe za reševanje tretjih držav, v jurisdikciji katerih je skupina ustanovila podrejene družbe, finančne holdinge ali pomembne podružnice, kot so opredeljeni v členu 51 Direktive 2013/36/EU.

3.   Države članice zagotovijo, da se načrti reševanja skupine pregledajo in po potrebi posodobijo vsaj enkrat letno ter po kakršni koli spremembi pravne ali organizacijske strukture, poslovanja ali finančnega položaja skupine oziroma katerega koli subjekta v skupini, ki bi lahko bistveno vplivala na načrt ali zahtevala njegovo spremembo.

4.   Sprejetje načrta reševanja skupine ima obliko skupne odločitve organa za reševanje, pristojnega na ravni skupine, in organov za reševanje podrejenih družb.

Organi za reševanje sprejmejo skupno odločitev v štirih mesecih od dneva, ko organ za reševanje, pristojen na ravni skupine, pošlje informacije iz drugega pododstavka odstavka 1.

EBA lahko v skladu s členom 31(c) Uredbe (EU) št. 1093/2010 organom za reševanje na njihovo prošnjo pomaga doseči skupno odločitev.

5.   Če organi za reševanje v štirih mesecih ne sprejmejo skupne odločitve, organ za reševanje, pristojen na ravni skupine, odločitev o načrtu reševanja skupine sprejme sam. Odločitev se v celoti obrazloži, pri njenem sprejemanju pa se upoštevajo mnenja in pomisleki drugih organov za reševanje. Organ za reševanje, pristojen na ravni skupine, predloži odločitev nadrejeni družbi v Uniji.

Če kateri koli organ za reševanje v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1093/2010 ob koncu štirimesečnega obdobja zadevo predloži EBA, organ za reševanje, pristojen na ravni skupine, v skladu z odstavkom 9 tega člena svojo odločitev odloži in počaka na odločitev, ki jo EBA lahko sprejme v skladu s členom 19(3) navedene uredbe, nato pa svojo odločitev sprejme v skladu z odločitvijo EBA. Štirimesečno obdobje se šteje za obdobje za doseganje sprave v skladu z navedeno uredbo. EBA odločitev sprejme v enem mesecu. Po koncu štirimesečnega obdobja ali po sprejetju skupne odločitve zadeve EBA ni več mogoče predložiti. Če EBA v enem mesecu ne sprejme odločitve, se uporabi odločitev organa za reševanje, pristojnega na ravni skupine.

6.   Če organi za reševanje v štirih mesecih ne sprejmejo takšne skupne odločitve, vsak organ za reševanje, odgovoren za posamezno podrejeno družbo, odločitev sprejme sam ter pripravi in posodablja načrt za reševanje za subjekte pod njegovo jurisdikcijo. Organ za reševanje vsako posamezno odločitev v celoti obrazloži, navede razloge za nestrinjanje s predlaganim načrtom za reševanje skupine ter upošteva mnenja in pomisleke drugih pristojnih organov in organov za reševanje. Vsak organ za reševanje svojo odločitev sporoči drugim članom kolegija za reševanje.

Če kateri koli organ za reševanje v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1093/2010 ob koncu štirimesečnega obdobja zadevo predloži EBA, zadevni organ za reševanje v skladu z odstavkom 9 tega člena svojo odločitev odloži in počaka na odločitev, ki jo EBA lahko sprejme v skladu s členom 19(3) navedene uredbe, nato pa odločitev sprejme v skladu z odločitvijo EBA. Štirimesečno obdobje se šteje za obdobje za doseganje sprave v skladu z navedeno uredbo. EBA odločitev sprejme v enem mesecu. Po koncu štirimesečnega obdobja ali po sprejetju skupne odločitve zadeve EBA ni več mogoče predložiti. Če EBA v enem mesecu ne sprejme odločitve, se uporabi odločitev organa za reševanje podrejene družbe.

7.   Drugi organi za reševanje, ki si v okviru odstavka 6 ne nasprotujejo, lahko sprejmejo skupno odločitev o načrtu reševanja skupine, v katerega so zajeti subjekti v skupini pod njihovo jurisdikcijo.

8.   Skupne odločitve iz odstavkov 4 in 7 ter odločitve, ki jih sprejmejo organi za reševanje v primeru, ko ni bila sprejeta skupna odločitev iz odstavkov 4a in 6, veljajo za dokončne, uporabijo pa jih tudi drugi zadevni organi za reševanje.

9.   EBA lahko v skladu z odstavkoma 5 in 6 tega člena na prošnjo katerega koli organa za reševanje organom za reševanje pomaga pri doseganju sporazuma v skladu s členom 19(3) Uredbe (EU) št. 1093/2010, razen če kateri od zadevnih organov za reševanje oceni, da bi lahko vsebina zadeve, v zvezi s katero obstaja nestrinjanje, kakor koli vplivala na fiskalno odgovornost držav članic.

10.   Kadar se na podlagi odstavkov 4 in 7 sprejmejo skupne odločitve in če organ za reševanje na podlagi odstavka 9 oceni, da vsebina zadeve, v zvezi s katero obstaja nestrinjanje, vpliva na fiskalno odgovornost njegove države članice, organ za reševanje, pristojen na ravni skupine, ponovno oceni načrt za reševanje skupine, vključno z minimalno zahtevo glede kapitala in kvalificiranih obveznosti.

Člen 14

Pošiljanje načrtov za reševanje pristojnim organom

1.   Organ za reševanje pošlje načrte reševanja in morebitne spremembe teh načrtov ustreznim pristojnim organom.

2.   Organ za reševanje, pristojen na ravni skupine, pošlje načrte reševanja in morebitne spremembe teh načrtov ustreznim pristojnim organom.

POGLAVJE II

Rešljivost

Člen 15

Ocena rešljivosti za institucije

1.   Države članice zagotovijo, da organ za reševanje po posvetovanju s pristojnim organom in organi za reševanje v jurisdikciji, v kateri so pomembne podružnice, če je to pomembno za to podružnico, oceni, v kakšnem obsegu je institucija, ki ni del skupine, rešljiva brez predvidevanja česar koli od naslednjega:

| (a) | kakršne koli izredne javnofinančne pomoči z izjemo uporabe shem financiranja, vzpostavljenih v skladu s členom 100; |
| --- | --- |

(a)

kakršne koli izredne javnofinančne pomoči z izjemo uporabe shem financiranja, vzpostavljenih v skladu s členom 100;

| (b) | kakršne koli izredne likvidnostne pomoči centralne banke; |
| --- | --- |

(b)

kakršne koli izredne likvidnostne pomoči centralne banke;

| (c) | kakršne koli likvidnostne pomoči centralne banke, dodeljene na podlagi nestandardnega zavarovanja, zapadlosti in obrestne mere. |
| --- | --- |

(c)

kakršne koli likvidnostne pomoči centralne banke, dodeljene na podlagi nestandardnega zavarovanja, zapadlosti in obrestne mere.

Institucija velja za rešljivo, če je izvedljivo in verjetno, da jo organ za reševanje bodisi likvidira v okviru običajnih insolvenčnih postopkov ali reši z uporabo različnih instrumentov in pooblastil za reševanje, pri čemer se v čim večji meri prepreči kakršni koli resnejši negativni vpliv na finančni sistem države članice, v kateri ima zadevna institucija sedež, ali druge države članice ali Unije, vključno z okoliščinami širše finančne nestabilnosti ali sistemskimi dogodki, ter z namenom zagotovitve kontinuitete opravljanja kritičnih funkcij institucije. Če institucija velja za nerešljivo, organi za reševanje o tem pravočasno obvestijo EBA.

2.   Za namene ocene rešljivosti iz odstavka 1 organi za reševanje ocenijo vsaj zadeve iz oddelka C Priloge.

3.   Organ za reševanje pripravi oceno rešljivosti iz tega člena istočasno s pripravo in posodobitvijo načrta reševanja v skladu s členom 10 ter za namene te priprave in posodobitve.

4.   EBA po posvetovanju z ESRB pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, da se določijo zadeve in merila za oceno rešljivosti institucij ali skupin iz odstavka 2 tega člena in iz člena 16.

Te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 3. julija 2015.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje osnutkov regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

Člen 16

Ocena rešljivosti za skupine

1.   Države članice zagotovijo, da organi za reševanje, pristojni na ravni skupine, skupaj z organi za reševanje podrejenih družb, in sicer po posvetovanju s konsolidacijskim nadzornikom in pristojnimi organi takšnih podrejenih družb, ter organi za reševanje v jurisdikciji, v kateri so pomembne podružnice, če je to pomembno za to podružnico, ocenijo, v kakšnem obsegu so skupine rešljive brez predvidevanja česar koli od naslednjega:

| (a) | kakršne koli izredne javnofinančne pomoči z izjemo uporabe shem financiranja, vzpostavljenih v skladu s členom 100; |
| --- | --- |

(a)

kakršne koli izredne javnofinančne pomoči z izjemo uporabe shem financiranja, vzpostavljenih v skladu s členom 100;

| (b) | kakršne koli izredne likvidnostne pomoči centralne banke; |
| --- | --- |

(b)

kakršne koli izredne likvidnostne pomoči centralne banke;

| (c) | kakršne koli likvidnostne pomoči centralne banke, dodeljene na podlagi nestandardnega zavarovanja, zapadlosti in obrestne mere. |
| --- | --- |

(c)

kakršne koli likvidnostne pomoči centralne banke, dodeljene na podlagi nestandardnega zavarovanja, zapadlosti in obrestne mere.

Skupina velja za rešljivo, če je izvedljivo in verjetno, da organi za reševanje zagotovijo prenehanje subjektov v skupini v okviru običajnih insolvenčnih postopkov ali jih rešijo z uporabo instrumentov in pooblastil za reševanje, pri čemer v čim večji meri prepreči resnejši negativni vpliv na finančni sistem države članice, v kateri imajo zadevni subjekti v skupini sedež, ali druge države članice ali Unije, vključno z okoliščinami širše finančne nestabilnosti ali sistemskimi dogodki, ter z namenom zagotovitve kontinuitete opravljanja kritičnih funkcij subjektov v skupini, kadar jih je možno preprosto in pravočasno ločiti bodisi z drugimi sredstvi. Če skupina velja za nerešljivo, organi za reševanje, pristojni na ravni skupine, o tem pravočasno obvestijo EBA.

Oceno rešljivosti skupine preučijo kolegiji za reševanje iz člena 88.

2.   Za namene ocene rešljivosti skupine organi za reševanje ocenijo vsaj zadeve iz oddelka C Priloge.

3.   Ocena rešljivosti skupine iz tega člena se pripravi istočasno s pripravo in posodobitvijo načrtov reševanja skupine v skladu s členom 12 ter za namene te priprave in posodobitve. Ocena se pripravi v skladu s postopkom odločanja iz člena 13.

Člen 17

Pooblastila za obravnavo ali odpravo ovir za rešljivost

1.   Države članice zagotovijo, da organ za reševanje, ko na podlagi ocene rešljivosti za institucijo, pripravljene v skladu s členoma 15 in 16, in po posvetovanju s pristojnim organom ugotovi, da obstajajo bistvene ovire za rešljivost te institucije, to ugotovitev pisno sporoči zadevni instituciji, pristojnemu organu in organom za reševanje v jurisdikciji, v kateri so pomembne podružnice.

2.   Zahteva, da morajo organi za reševanje pripraviti načrte reševanja iz člena 10(1)in da morajo ustrezni organi za reševanje sprejeti skupno odločitev o načrtih za reševanje skupine iz člena 13(4), se po obvestilu iz odstavka 1 tega člena začasno prekliče, vse dokler organ za reševanje na podlagi odstavka 3 tega člena ne odobri ukrepov za odpravo bistvenih ovir za rešljivost ali jih na podlagi odstavka 4 tega člena določi.

3.   Institucija v štirih mesecih od dneva prejema obvestila v skladu z odstavkom 1 organu za reševanje predlaga možne ukrepe za obravnavo ali odpravo bistvenih ovir za rešljivost, navedenih v obvestilu. Organ za reševanje po posvetovanju s pristojnim organom oceni, ali ti ukrepi učinkovito zmanjšujejo ali odpravljajo bistvene zadevne ovire.

4.   Če organ za reševanje oceni, da ukrepi, ki jih institucija predlaga v skladu z odstavkom 3, zadevnih ovir ne zmanjšujejo ali odpravljajo učinkovito, bodisi neposredno bodisi posredno prek pristojnega organa od institucije zahteva, da sprejme nadomestne ukrepe, s katerimi bi bilo ta cilj mogoče doseči, in jih pisno sporoči instituciji, ki v enem mesecu predloži načrt za izpolnjevanje teh zahtev.

Pri določanju nadomestnih ukrepov organ za reševanje dokaže, da z ukrepi, ki jih je predlagala institucija, ne bi bilo mogoče odpraviti ovir za rešljivost, in da so predlagani nadomestni ukrepi pri odpravljanju teh ovir sorazmerni. Organ za reševanje upošteva grožnjo za finančno stabilnost, ki jo predstavljajo te ovire za rešljivost, in učinek ukrepov na poslovanje institucije, njeno stabilnost in zmožnost prispevanja h gospodarstvu.

5.   Za namene odstavka 4 imajo organi za reševanje pooblastilo za sprejetje katerega koli od naslednjih ukrepov:

| (a) | zahtevo, da institucija pregleda sporazume o znotrajskupinskem financiranju oziroma preveri odsotnost teh sporazumov, ali sklene sporazume o opravljanju storitev – bodisi znotraj skupine ali s tretjimi osebami – ki obsegajo zagotavljanje kritičnih funkcij; |
| --- | --- |

(a)

zahtevo, da institucija pregleda sporazume o znotrajskupinskem financiranju oziroma preveri odsotnost teh sporazumov, ali sklene sporazume o opravljanju storitev – bodisi znotraj skupine ali s tretjimi osebami – ki obsegajo zagotavljanje kritičnih funkcij;

| (b) | zahtevo, da institucija omeji svoje največje izpostavljenosti na posamični in skupni ravni; |
| --- | --- |

(b)

zahtevo, da institucija omeji svoje največje izpostavljenosti na posamični in skupni ravni;

| (c) | uvedbo zahtev glede zagotavljanja specifičnih ali rednih dodatnih informacij, ki so potrebne za namene reševanja; |
| --- | --- |

(c)

uvedbo zahtev glede zagotavljanja specifičnih ali rednih dodatnih informacij, ki so potrebne za namene reševanja;

| (d) | zahtevo, da institucija proda določeno premoženje; |
| --- | --- |

(d)

zahtevo, da institucija proda določeno premoženje;

| (e) | zahtevo, da institucija omeji ali preneha opravljati posamezne obstoječe ali predlagane dejavnosti; |
| --- | --- |

(e)

zahtevo, da institucija omeji ali preneha opravljati posamezne obstoječe ali predlagane dejavnosti;

| (f) | omejitev ali preprečitev razvoja novih ali obstoječih poslovnih področij ali prodaje novih ali obstoječih produktov; |
| --- | --- |

(f)

omejitev ali preprečitev razvoja novih ali obstoječih poslovnih področij ali prodaje novih ali obstoječih produktov;

| (g) | zahtevo po spremembah pravnih ali operativnih struktur institucije ali katerega koli subjekta v skupini, ki je posredno ali neposredno pod njenim nadzorom, da bi se zmanjšala zapletenost ter s tem zagotovila možnost pravne in operativne ločenosti kritičnih funkcij od drugih funkcij z uporabo instrumentov za reševanje; |
| --- | --- |

(g)

zahtevo po spremembah pravnih ali operativnih struktur institucije ali katerega koli subjekta v skupini, ki je posredno ali neposredno pod njenim nadzorom, da bi se zmanjšala zapletenost ter s tem zagotovila možnost pravne in operativne ločenosti kritičnih funkcij od drugih funkcij z uporabo instrumentov za reševanje;

| (h) | zahtevo, da institucija ali nadrejena družba ustanovi nadrejen finančni holding v državi članici ali Uniji; |
| --- | --- |

(h)

zahtevo, da institucija ali nadrejena družba ustanovi nadrejen finančni holding v državi članici ali Uniji;

| (i) | zahtevo, da institucija ali subjekt iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) izda kvalificirane obveznosti za izpolnitev zahtev iz člena 45; |
| --- | --- |

(i)

zahtevo, da institucija ali subjekt iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) izda kvalificirane obveznosti za izpolnitev zahtev iz člena 45;

| (j) | zahtevo, da institucija ali subjekt iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) sprejme ukrepe za izpolnjevanje minimalne zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti iz člena 45, zlasti da se poskusi ponovno pogajati glede kvalificiranih obveznosti, instrumenta dodatnega temeljnega kapitala ali instrumenta dodatnega kapitala, ki jih je izdala, da se zagotovi, da je vsaka odločitev organa za reševanje o odpisu ali konverziji te obveznosti ali instrumenta v skladu s pravom jurisdikcije, ki ureja to obveznost ali instrument, in |
| --- | --- |

(j)

zahtevo, da institucija ali subjekt iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) sprejme ukrepe za izpolnjevanje minimalne zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti iz člena 45, zlasti da se poskusi ponovno pogajati glede kvalificiranih obveznosti, instrumenta dodatnega temeljnega kapitala ali instrumenta dodatnega kapitala, ki jih je izdala, da se zagotovi, da je vsaka odločitev organa za reševanje o odpisu ali konverziji te obveznosti ali instrumenta v skladu s pravom jurisdikcije, ki ureja to obveznost ali instrument, in

| (k) | kadar je institucija podrejena družba mešanega poslovnega holdinga, zahtevo, da mešani poslovni holding ustanovi ločen finančni holding za nadzor nad institucijo, če je to potrebno, da se omogoči reševanje institucije ter prepreči, da bi uporaba instrumentov in pooblastil za reševanje iz naslova IV negativno vplivala na nefinančni del skupine. |
| --- | --- |

(k)

kadar je institucija podrejena družba mešanega poslovnega holdinga, zahtevo, da mešani poslovni holding ustanovi ločen finančni holding za nadzor nad institucijo, če je to potrebno, da se omogoči reševanje institucije ter prepreči, da bi uporaba instrumentov in pooblastil za reševanje iz naslova IV negativno vplivala na nefinančni del skupine.

6.   Odločitev, sprejeta v skladu z odstavkom 1 ali 4, izpolnjuje naslednje zahteve:

| (a) | vključuje ustrezno utemeljitev zadevne ocene ali ugotovitve; |
| --- | --- |

(a)

vključuje ustrezno utemeljitev zadevne ocene ali ugotovitve;

| (b) | navaja, kako ocena ali ugotovitev izpolnjuje zahtevo glede sorazmerne uporabe iz odstavka 4, in |
| --- | --- |

(b)

navaja, kako ocena ali ugotovitev izpolnjuje zahtevo glede sorazmerne uporabe iz odstavka 4, in

| (c) | zoper njo je dopustna pritožba. |
| --- | --- |

(c)

zoper njo je dopustna pritožba.

7.   Preden organ za reševanje določi kateri koli ukrep iz odstavka 4, po posvetovanju s pristojnim organom in po potrebi z imenovanim nacionalnim makrobonitetnim organom ustrezno preuči možen vpliv teh ukrepov na posamezno institucijo, na notranji trg za finančne storitve in na finančno stabilnost v drugih državah članicah in Uniji kot celoti.

8.   EBA do 3. julija 2015 izda smernice v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1093/2010, v katerih podrobneje določi ukrepe iz odstavka 5 in okoliščine, v katerih se vsak od teh ukrepov lahko uporabi.

Člen 18

Pooblastila za zmanjšanje ali odpravo ovir za rešljivost: obravnava skupine

1.   Po posvetovanju s kolegijem nadzornikov in organi za reševanje v jurisdikcijah, v katerih so pomembne podružnice, če je to pomembno za to podružnico, organ za reševanje, pristojen na ravni skupin, e skupaj z organi za reševanje podrejenih družb v okviru kolegija za reševanje preuči oceno, ki se zahteva v skladu s členom 16, in stori vse potrebno, da se sprejme skupna odločitev o uporabi ukrepov, opredeljenih v skladu s členom 17(4) v zvezi z vsemi institucijami, ki so del skupine.

2.   Organ za reševanje, pristojen na ravni skupine, v sodelovanju s konsolidacijskim nadzornikom in organom EBA v skladu s členom 25(1) Uredbe (EU) št. 1093/2010 pripravi in predloži poročilo nadrejeni družbi v Uniji, organom za reševanje podrejenih družb, ki ga bodo predložili podrejenim družbam pod svojim nadzorom, in organom za reševanje v jurisdikcijah, v katerih so pomembne podružnice. Poročilo se pripravi po posvetovanju z organi za reševanje in analizira bistvene ovire za učinkovito izvajanje instrumentov za reševanje in izvajanje pooblastil za reševanje v povezavi s skupino. V poročilu se obravnava vpliv na poslovni model institucije ter priporočijo sorazmerni in ciljno usmerjeni ukrepi, ki so po mnenju organa potrebni ali ustrezni za odpravo teh ovir.

3.   Nadrejena družba v Uniji lahko v štirih mesecih po datumu prejema poročila predloži pripombe in organu za reševanje, pristojnemu na ravni skupine, predlaga nadomestne ukrepe, s katerimi bi se lahko odpravile ovire, ugotovljene v poročilu.

4.   Organ za reševanje, pristojni na ravni skupine, vse ukrepe, ki jih predlaga nadrejena družba v Uniji, sporoči konsolidacijskemu nadzorniku, EBA, organom za reševanje podrejenih družb in organom za reševanje v jurisdikcijah, v katerih so pomembne podružnice, če je to pomembno za to podružnico. Organi za reševanje, pristojni na ravni skupine, in organi za reševanje podrejenih družb po posvetovanju s pristojnimi organi in organi za reševanje v jurisdikcijah, v katerih so pomembne podružnice, storijo vse, kar je v njihovi moči, da v okviru kolegija za reševanje sprejmejo skupno odločitev o opredelitvi znatnih ovir ter po potrebi oceno ukrepov, ki jih predlaga nadrejena družba v Uniji, in ukrepov za zmanjšanje ali odpravo ovir, ki jih zahtevajo organi, pri čemer upoštevajo možni učinek ukrepov v vseh državah članicah, v katerih skupina deluje.

5.   Skupna odločitev se sprejme v štirih mesecih po tem, ko nadrejena družba v Uniji predloži pripombe, ali ob izteku štirimesečnega roka iz odstavka 3, karkoli nastopi prej. Skupna odločitev se obrazloži in navede v dokumentu, ki ga organ za reševanje, pristojen na ravni skupine, predloži nadrejeni družbi v Uniji.

EBA lahko na prošnjo organa za reševanje v skladu s členom 31(c) Uredbe (EU) št. 1093/2010 organom za reševanje pomaga doseči skupno odločitev.

6.   Če v roku iz odstavka 5 skupna odločitev ni sprejeta, organ za reševanje, pristojen na ravni skupine odločitev o ustreznih ukrepih, ki jih je treba v skladu s členom 17(4) sprejeti na ravni skupine, sprejme sam.

Odločitev se v celoti obrazloži, pri njenem sprejemanju pa se upoštevajo mnenja in pomisleki drugih organov za reševanje. Odločitev nadrejeni družbi v Uniji predloži organ za reševanje, pristojen na ravni skupine.

Če kateri koli organ za reševanje v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1093/2010 ob koncu štirimesečnega obdobja zadevo iz odstavka 9 tega člena predloži EBA, organ za reševanje, pristojen na ravni skupine, svojo odločitev odloži in počaka na odločitev, ki jo EBA lahko sprejme v skladu s členom 19(3) navedene uredbe, nato pa svojo odločitev sprejme v skladu z odločitvijo EBA. Štirimesečno obdobje se šteje za obdobje za doseganje sprave v skladu z navedeno uredbo. EBA odločitev sprejme v enem mesecu. Po koncu štirimesečnega obdobja ali po sprejetju skupne odločitve zadeve EBA ni več mogoče predložiti. Če EBA v enem mesecu ne sprejme odločitve, se uporabi odločitev organa za reševanje, pristojnega na ravni skupine.

7.   Če se skupna odločitev ne sprejme, organi za reševanje podrejenih družb sprejmejo svoje odločitve o ustreznih ukrepih, ki jih morajo podrejene družbe sprejeti na individualni ravni v skladu s členom 17(4). Odločitev se v celoti obrazloži, pri njenem sprejemanju pa se upoštevajo mnenja in pomisleki drugih organov za reševanje. Odločitev se predloži zadevni podrejeni družbi in organu za reševanje, pristojnemu na ravni skupine.

Če kateri koli organ za reševanje v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1093/2010 ob koncu štirimesečnega obdobja zadevo iz odstavka 9 tega člena predloži EBA, organ za reševanje podrejene družbe svojo odločitev odloži in počaka na odločitev, ki jo EBA lahko sprejme v skladu s členom 19(9) navedene uredbe, nato pa odločitev sprejme v skladu z odločitvijo EBA. Štirimesečno obdobje se šteje za obdobje za doseganje sprave v skladu z navedeno uredbo. EBA odločitev sprejme v enem mesecu. Po koncu štirimesečnega obdobja ali po sprejetju skupne odločitve zadeve EBA ni več mogoče predložiti. Če EBA v enem mesecu ne sprejme odločitve, se uporabi odločitev organa za reševanje podrejene družbe.

8.   Skupna odločitev iz odstavka 5 in odločitve, ki jih sprejmejo organi za reševanje v primeru, ko ni bila sprejeta skupna odločitev iz odstavka 6, veljajo za dokončne, uporabijo pa jih tudi drugi zadevni organi za reševanje.

9.   Če skupna odločitev o sprejetju katerega koli ukrepa iz točk (g), (h) ali (k) člena 17(5) ni bila sprejeta, lahko EBA na prošnjo organa za reševanje v skladu z odstavkom 6 ali 7 tega člena pomaga organom za reševanje pri doseganju sporazuma v skladu s členom 19(3) Uredbe (EU) št. 1093/2010.

POGLAVJE III

Znotrajskupinska finančna podpora

Člen 19

Sporazum o finančni podpori v skupini

1.   Države članice zagotovijo, da lahko nadrejena institucija v državi članici, nadrejena institucija v Uniji ali subjekt iz točke (c) ali (d) člena 1 ter njene podrejene družbe v drugih državah članicah ali tretjih državah, ki so institucije ali finančne institucije, vključene v konsolidirani nadzor nadrejene družbe, sklenejo sporazum o zagotovitvi finančne podpore kateri koli drugi stranki sporazuma, ki izpolnjuje pogoje za zgodnje posredovanje iz člena 27, če so izpolnjeni tudi pogoji iz tega poglavja.

2.   To poglavje se ne uporablja za znotrajskupinske finančne sheme, vključno s shemami financiranja in izvajanjem centraliziranih shem financiranja, če nobena od strani, vključenih v te sheme, ne izpolnjuje pogojev za zgodnje posredovanje.

3.   Sporazum o finančni podpori v skupini ni predpogoj za:

| (a) | zagotavljanje finančne podpore subjektom skupine, ki so v finančnih težavah, če se institucija tako odloči za vsak primer posebej in v skladu s politikami skupine, če to ne pomeni tveganja za vso skupino, ali |
| --- | --- |

(a)

zagotavljanje finančne podpore subjektom skupine, ki so v finančnih težavah, če se institucija tako odloči za vsak primer posebej in v skladu s politikami skupine, če to ne pomeni tveganja za vso skupino, ali

| (b) | delovanje v državi članici. |
| --- | --- |

(b)

delovanje v državi članici.

4.   Države članice v nacionalnem pravu odpravijo vse pravne ovire za transakcije znotrajskupinske finančne podpore, ki se opravijo v skladu s tem poglavjem, pri čemer nobena določba tega poglavja državam članicam ne preprečuje omejitev znotrajskupinskih transakcij v zvezi z nacionalnim pravom, s katerim se izvajajo možnosti iz Uredbe (EU) št. 575/2013 in s katerim se prenaša Direktiva 2013/36/EU ali ki zahteva ločitev delov skupine ali dejavnosti znotraj skupine za namene finančne stabilnosti.

5.   Sporazum o finančni podpori v skupini lahko:

| (a) | zajema eno ali več podrejenih družb skupine in lahko zagotavlja finančno podporo nadrejene družbe podrejenim družbam, finančno podporo podrejenih družb nadrejeni družbi, finančno podporo med podrejenimi družbami skupine, ki so stranke sporazuma, ali kombinacijo navedenih subjektov; |
| --- | --- |

(a)

zajema eno ali več podrejenih družb skupine in lahko zagotavlja finančno podporo nadrejene družbe podrejenim družbam, finančno podporo podrejenih družb nadrejeni družbi, finančno podporo med podrejenimi družbami skupine, ki so stranke sporazuma, ali kombinacijo navedenih subjektov;

| (b) | zagotavlja finančno podporo v obliki posojila, zagotovitve jamstev, zagotovitve sredstev za zavarovanje s premoženjem ali kombinacijo teh oblik finančne podpore v eni ali več transakcijah, tudi med prejemnikom podpore in tretjo osebo. |
| --- | --- |

(b)

zagotavlja finančno podporo v obliki posojila, zagotovitve jamstev, zagotovitve sredstev za zavarovanje s premoženjem ali kombinacijo teh oblik finančne podpore v eni ali več transakcijah, tudi med prejemnikom podpore in tretjo osebo.

6.   Če se subjekt v skupini v skladu s pogoji iz sporazuma o finančni podpori v skupini strinja, da bo zagotovil finančno podporo drugemu subjektu v skupini, lahko sporazum vključuje zavezo o vzajemnosti, v skladu s katero bo subjekt v skupini, ki prejme podporo, zagotovil finančno podporo subjektu v skupini, ki zagotavlja podporo.

7.   V sporazumu o finančni podpori v skupini se opredelijo načela za izračun nadomestila za vsako transakcijo, izvedeno v skladu z njim. Ta načela vključujejo zahtevo, da se nadomestilo določi v trenutku, ko se zagotovi finančna podpora. Sporazum, vključno z načeli za izračun nadomestila za zagotovitev finančne podpore in drugimi pogoji sporazuma, upošteva naslednja načela:

| (a) | vsaka stranka mora k sporazumu pristopiti prostovoljno; |
| --- | --- |

(a)

vsaka stranka mora k sporazumu pristopiti prostovoljno;

| (b) | vsaka stranka, ko pristopa k sporazumu in določa nadomestilo, mora delovati v svojo najboljšo korist, pri čemer se lahko upoštevajo vse neposredne ali posredne koristi, ki jih stranka lahko pridobi z zagotovitvijo finančne podpore; |
| --- | --- |

(b)

vsaka stranka, ko pristopa k sporazumu in določa nadomestilo, mora delovati v svojo najboljšo korist, pri čemer se lahko upoštevajo vse neposredne ali posredne koristi, ki jih stranka lahko pridobi z zagotovitvijo finančne podpore;

| (c) | vsaka stranka, ki zagotovi finančno podporo, mora imeti na voljo vse pomembne informacije o stranki, ki finančno podporo prejme, preden določi nadomestilo za zagotovitev finančne podpore in preden se odloči, da jo bo zagotovila; |
| --- | --- |

(c)

vsaka stranka, ki zagotovi finančno podporo, mora imeti na voljo vse pomembne informacije o stranki, ki finančno podporo prejme, preden določi nadomestilo za zagotovitev finančne podpore in preden se odloči, da jo bo zagotovila;

| (d) | pri nadomestilu za zagotovitev finančne podpore se lahko upoštevajo informacije, ki jih ima stranka, ki zagotovi finančno podporo, ker je v isti skupini kot stranka, ki finančno podporo prejme, niso pa na voljo trgu, in |
| --- | --- |

(d)

pri nadomestilu za zagotovitev finančne podpore se lahko upoštevajo informacije, ki jih ima stranka, ki zagotovi finančno podporo, ker je v isti skupini kot stranka, ki finančno podporo prejme, niso pa na voljo trgu, in

| (e) | pri načelih za izračun nadomestila za zagotovitev finančne podpore ni treba upoštevati pričakovanega začasnega učinka na tržne cene zaradi dogodkov zunaj skupine. |
| --- | --- |

(e)

pri načelih za izračun nadomestila za zagotovitev finančne podpore ni treba upoštevati pričakovanega začasnega učinka na tržne cene zaradi dogodkov zunaj skupine.

8.   Sporazum o finančni podpori v skupini se lahko sklene le, če v trenutku, ko je predlagan, ustrezni pristojni organi menijo, da nobena od strank ne izpolnjuje pogojev za zgodnje posredovanje.

9.   Države članice zagotovijo, da lahko vse pravice, terjatve ali ukrepe na podlagi sporazuma o finančni podpori v skupini izvajajo le stranke sporazuma, tretje osebe pa so izključene.

Člen 20

Pregled predlaganega sporazuma s strani pristojnih organov in posredovanje

1.   Nadrejena institucija v Uniji konsolidacijskemu nadzorniku predloži vlogo za odobritev vsakega sporazuma o finančni podpori v skupini, predlaganega v skladu s členom 19. Vloga vključuje besedilo predlaganega sporazuma in navaja subjekte v skupini, ki se predlagajo za stranke sporazuma.

2.   Konsolidacijski nadzornik vlogo nemudoma posreduje pristojnim organom vsake podrejene družbe, ki se ponudi za stranko sporazuma, da bi sprejeli skupno odločitev.

3.   Konsolidacijski nadzornik v skladu s postopkom iz odstavkov 5 in 6 tega člena odobri predlagani sporazum, če so pogoji sporazuma skladni s pogoji za finančno podporo iz člena 23.

4.   Konsolidacijski nadzornik lahko v skladu s postopkom iz odstavkov 5 in 6 tega člena prepove sklenitev predlaganega sporazuma, če se presodi, da ni skladen s pogoji za finančno podporo iz člena 23.

5.   Pristojni organi storijo vse, kar je v njihovi moči, da v štirih mesecih od dneva prejema vloge, ki jim jo posreduje konsolidacijski nadzornik, sprejmejo skupno odločitev o tem, ali so pogoji predlaganega sporazuma skladni s pogoji za finančno podporo iz člena 23, in pri tem upoštevajo možen učinek izvajanja sporazuma v vseh državah članicah, v katerih skupina deluje, vključno s finančnimi posledicami. Skupna odločitev se navede in v celoti obrazloži v dokumentu, ki ga konsolidacijski nadzornik posreduje investitorju.

EBA lahko v skladu s členom 31 Uredbe (EU) št. 1093/2010 pristojnemu organu na njegovo zahtevo pomaga pri doseganju sporazuma.

6.   Če pristojni organi v štirih mesecih ne sprejmejo skupne odločitve, konsolidacijski nadzornik odločitev v zvezi z vlogo sprejme sam. Odločitev se navede in v celoti utemelji v dokumentu, pri čemer se upoštevajo mnenja in pomisleki, ki so jih drugi pristojni organi izrazili v tem štirimesečnem obdobju. Konsolidacijski nadzornik svojo odločitev sporoči investitorju in drugim pristojnim organom.

7.   Če je ob koncu štirimesečnega obdobja kateri koli od pristojnih organov v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1093/2010 zadevo predložil EBA, konsolidacijski nadzornik svojo odločitev odloži in počaka na odločitev, ki jo EBA lahko sprejme v skladu s členom 19(3) navedene uredbe, nato pa odločitev sprejme v skladu z odločitvijo EBA. Štirimesečno obdobje se šteje za obdobje za doseganje sprave v skladu z navedeno uredbo. EBA odločitev sprejme v enem mesecu. Po koncu štirimesečnega obdobja ali po sprejetju skupne odločitve zadeve EBA ni več mogoče predložiti.

Člen 21

Odobritev predlaganega sporazuma s strani delničarjev

1.   Države članice zahtevajo, da se vsak predlagani sporazum, ki so ga odobrili pristojni organi, predloži v odobritev delničarjem vsakega subjekta v skupini, ki se predlaga za pristop k sporazumu. V takem primeru je sporazum veljaven le za tiste stranke, katerih delničarji so sporazum odobrili v skladu z odstavkom 2.

2.   Sporazum o finančni podpori v skupini za subjekt v skupini velja le, če so njegovi delničarji upravljalni organ odobrili za sprejetje odločitve, da bo subjekt v skupini zagotovil ali prejel finančno podporo v skladu s pogoji sporazuma in pogoji iz tega poglavja, ter če odobritev delničarjev ni bila preklicana.

3.   Upravljalni organ vsakega subjekta, ki je stranka sporazuma, delničarjem vsako leto poroča o izvajanju sporazuma in vseh odločitev, sprejetih na podlagi sporazuma.

Člen 22

Pošiljanje sporazumov o finančni podpori v skupini organom za reševanje

Pristojni organi pošljejo ustreznim organom za reševanje sporazume o finančni podpori v skupini, ki so jih odobrili, in morebitne spremembe teh sporazumov.

Člen 23

Pogoji za finančno podporo v skupini

1.   Subjekt v skupini lahko finančno podporo v skladu s členom 19 zagotovi le, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | upravičeno je pričakovati, da bo zagotovljena podpora bistveno ublažila finančne težave subjekta v skupini, ki bo prejel podporo; |
| --- | --- |

(a)

upravičeno je pričakovati, da bo zagotovljena podpora bistveno ublažila finančne težave subjekta v skupini, ki bo prejel podporo;

| (b) | zagotovitev finančne podpore je namenjena ohranitvi ali ponovni vzpostavitvi finančne stabilnosti skupine kot celote ali enega od subjektov v skupini in je v interesu subjekta v skupini, ki zagotovi podporo; |
| --- | --- |

(b)

zagotovitev finančne podpore je namenjena ohranitvi ali ponovni vzpostavitvi finančne stabilnosti skupine kot celote ali enega od subjektov v skupini in je v interesu subjekta v skupini, ki zagotovi podporo;

| (c) | finančna podpora se zagotovi pod določenimi pogoji, vključno z nadomestilom, v skladu s členom 19(7); |
| --- | --- |

(c)

finančna podpora se zagotovi pod določenimi pogoji, vključno z nadomestilom, v skladu s členom 19(7);

| (d) | na podlagi informacij, ki so v času sprejetja odločitve o odobritvi finančne podpore na voljo upravljalnemu organu subjekta v skupini, ki zagotovi finančno podporo, je upravičeno pričakovati, da bo subjekt v skupini, ki prejme podporo, plačal nadomestilo za podporo in, če se finančna podpora zagotovi v obliki posojila, povrnil posojilo. Če se podpora zagotovi v obliki jamstva ali kakršnega koli poroštva, velja isti pogoj za obveznost prejemnika, ki izhaja iz uveljavljanja jamstva ali poroštva; |
| --- | --- |

(d)

na podlagi informacij, ki so v času sprejetja odločitve o odobritvi finančne podpore na voljo upravljalnemu organu subjekta v skupini, ki zagotovi finančno podporo, je upravičeno pričakovati, da bo subjekt v skupini, ki prejme podporo, plačal nadomestilo za podporo in, če se finančna podpora zagotovi v obliki posojila, povrnil posojilo. Če se podpora zagotovi v obliki jamstva ali kakršnega koli poroštva, velja isti pogoj za obveznost prejemnika, ki izhaja iz uveljavljanja jamstva ali poroštva;

| (e) | zagotovitev finančne podpore ne bi ogrozila likvidnosti ali solventnosti subjekta v skupini, ki zagotovi podporo; |
| --- | --- |

(e)

zagotovitev finančne podpore ne bi ogrozila likvidnosti ali solventnosti subjekta v skupini, ki zagotovi podporo;

| (f) | zagotovitev finančne podpore ne bi ogrozila finančne stabilnosti, zlasti ne v državi članici subjekta v skupini, ki zagotovi podporo; |
| --- | --- |

(f)

zagotovitev finančne podpore ne bi ogrozila finančne stabilnosti, zlasti ne v državi članici subjekta v skupini, ki zagotovi podporo;

| (g) | subjekt v skupini, ki zagotovi podporo, ob zagotovitvi podpore izpolnjuje zahteve v zvezi s kapitalom ali likvidnostjo iz Direktive 2013/36/EU in vse zahteve iz njenega člena 104(2), zagotovitev finančne podpore pa ne povzroči kršitve teh zahtev, razen če to odobri pristojni organ, ki je v zvezi s subjektom, ki zagotovi podporo, odgovoren za nadzor na posamični podlagi; |
| --- | --- |

(g)

subjekt v skupini, ki zagotovi podporo, ob zagotovitvi podpore izpolnjuje zahteve v zvezi s kapitalom ali likvidnostjo iz Direktive 2013/36/EU in vse zahteve iz njenega člena 104(2), zagotovitev finančne podpore pa ne povzroči kršitve teh zahtev, razen če to odobri pristojni organ, ki je v zvezi s subjektom, ki zagotovi podporo, odgovoren za nadzor na posamični podlagi;

| (h) | subjekt v skupini, ki zagotovi podporo, ob zagotovitvi podpore izpolnjuje zahteve glede velikih izpostavljenosti iz Uredbe (EU) št. 575/2013 in Direktive 2013/36/EU, vključno z vso nacionalno zakonodajo, s katero se izvršujejo možnosti iz navedene direktive, zagotovitev finančne podpore pa ne povzroči kršitve teh zahtev, razen če to odobri pristojni organ, ki je v zvezi s subjektom v skupini, ki zagotovi podporo, odgovoren za nadzor na posamični podlagi; |
| --- | --- |

(h)

subjekt v skupini, ki zagotovi podporo, ob zagotovitvi podpore izpolnjuje zahteve glede velikih izpostavljenosti iz Uredbe (EU) št. 575/2013 in Direktive 2013/36/EU, vključno z vso nacionalno zakonodajo, s katero se izvršujejo možnosti iz navedene direktive, zagotovitev finančne podpore pa ne povzroči kršitve teh zahtev, razen če to odobri pristojni organ, ki je v zvezi s subjektom v skupini, ki zagotovi podporo, odgovoren za nadzor na posamični podlagi;

| (i) | zagotovitev finančne podpore ne bi ogrozila rešljivosti subjekta v skupini, ki zagotovi podporo. |
| --- | --- |

(i)

zagotovitev finančne podpore ne bi ogrozila rešljivosti subjekta v skupini, ki zagotovi podporo.

2.   EBA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, da se določijo pogoji iz točk (a), (c), (e) in (i) odstavka 1.

Te osnutke regulativnih standardov predloži Komisiji do 3. julija 2015.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

3.   EBA do 3. januarja 2016 izda smernice v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1093/2010, s katerimi spodbudi usklajevanje prakse in podrobneje določi pogoje iz točk (b), (d), (f), (g) in (h) odstavka 1 tega člena.

Člen 24

Odločitev o zagotovitvi finančne podpore

Odločitev o zagotovitvi finančne podpore v skupini v skladu s sporazumom sprejme upravljalni organ subjekta v skupini, ki zagotovi finančno podporo. Ta odločitev se obrazloži, pri čemer se navede cilj predlagane finančne podpore. V odločitvi se navede zlasti, kako zagotovitev finančne podpore izpolnjuje pogoje iz člena 23(1). Odločitev o sprejemu finančne podpore v skupini v skladu s sporazumom sprejme upravljalni organ subjekta v skupini, ki prejme finančno podporo.

Člen 25

Pravica pristojnih organov do ugovora

1.   Upravljalni organ subjekta v skupini, ki namerava zagotoviti finančno podporo, pred zagotovitvijo podpore v skladu s sporazumom o finančni podpori v skupini o tem obvesti:

| (a) | svoj pristojni organ; |
| --- | --- |

(a)

svoj pristojni organ;

| (b) | kadar je ustrezno, konsolidacijskega nadzornika, če organ ni organ iz točk (a) in (c); |
| --- | --- |

(b)

kadar je ustrezno, konsolidacijskega nadzornika, če organ ni organ iz točk (a) in (c);

| (c) | pristojni organ subjekta v skupini, ki bo prejel finančno podporo, če organ ni organ iz točk (a) in (b), in |
| --- | --- |

(c)

pristojni organ subjekta v skupini, ki bo prejel finančno podporo, če organ ni organ iz točk (a) in (b), in

| (d) | EBA. |
| --- | --- |

(d)

EBA.

Obvestilo vključuje obrazloženo odločitev upravljalnega organa v skladu s členom 24 in podrobnosti predlagane finančne podpore, vključno s kopijo sporazuma o finančni podpori v skupini.

2.   Pristojni organ subjekta v skupini, ki zagotovi finančno podporo, lahko v petih delovnih dneh po prejemu popolnega obvestila prepove ali omeji zagotovitev finančne podpore, če oceni, da pogoji za finančno podporo v skupini iz člena 23 niso izpolnjeni. Pristojni organ svojo odločitev o prepovedi ali omejitvi finančne podpore obrazloži.

3.   Pristojni organ o svoji odločitvi o odobritvi, prepovedi ali omejitvi finančne podpore nemudoma obvesti:

| (a) | konsolidacijskega nadzornika; |
| --- | --- |

(a)

konsolidacijskega nadzornika;

| (b) | pristojni organ subjekta v skupini, ki bo prejel podporo, in |
| --- | --- |

(b)

pristojni organ subjekta v skupini, ki bo prejel podporo, in

| (c) | EBA. |
| --- | --- |

(c)

EBA.

Konsolidacijski nadzornik o tem nemudoma obvesti druge člane kolegija nadzornikov in člane kolegija za reševanje.

4.   Če ima konsolidacijski nadzornik ali pristojni organ, odgovoren za subjekt v skupini, ki bo prejel podporo, ugovore v zvezi z odločitvijo o prepovedi ali omejitvi finančne podpore, lahko zadevo v dveh dneh predloži EBA in ga zaprosi za pomoč v skladu s členom 31 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

5.   Če pristojni organ v obdobju iz odstavka 2 finančne podpore ne prepove ali omeji ali jo pred iztekom tega obdobja odobri, se lahko finančna podpora zagotovi pod pogoji, predloženimi pristojnemu organu.

6.   Odločitev upravljalnega organa institucije o zagotovitvi finančne podpore se sporoči:

| (a) | pristojnemu organu; |
| --- | --- |

(a)

pristojnemu organu;

| (b) | kadar je ustrezno, konsolidacijskemu nadzorniku, če organ ni organ iz točk (a) in (c); |
| --- | --- |

(b)

kadar je ustrezno, konsolidacijskemu nadzorniku, če organ ni organ iz točk (a) in (c);

| (c) | pristojnemu organu subjekta, ki bo prejel finančno podporo, če organ ni organ iz točk (a) in (b), in |
| --- | --- |

(c)

pristojnemu organu subjekta, ki bo prejel finančno podporo, če organ ni organ iz točk (a) in (b), in

| (d) | EBA. |
| --- | --- |

(d)

EBA.

Konsolidacijski nadzornik o tem nemudoma obvesti druge člane kolegija nadzornikov in člane kolegija za reševanje.

7.   Če pristojni organ v skladu z odstavkom 2 tega člena omeji ali prepove podporo za financiranje skupine in če se načrt sanacije skupine v skladu s členom 7(5) nanaša na znotrajskupinsko finančno podporo, lahko pristojni organ subjekta v skupini, ki mu je podpora omejena ali prepovedana, zahteva, da konsolidacijski nadzornik v skladu s členom 8 ponovno oceni načrt sanacije skupine ali da subjekt predloži popravljen načrt sanacije, če je pripravljen na posamični podlagi.

Člen 26

Razkritje

1.   Države članice zagotovijo, da subjekti v skupini javno objavijo, ali so sklenili sporazum o finančni podpori v skupini v skladu s členom 19, pa tudi opis splošnih pogojev sporazuma in imena subjektov v skupini, ki so stranke tega sporazuma, ter te informacije vsaj enkrat letno posodobijo.

Uporabljajo se členi 431 do 434 Uredbe (ES) št. 575/2013.

2.   EBA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov za določitev oblike in vsebine opisa iz odstavka 1.

Te osnutke izvedbenih standardov predloži Komisiji do 3. julija 2015.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje osnutkov izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

NASLOV III

ZGODNJE POSREDOVANJE

Člen 27

Ukrepi za zgodnje posredovanje

1.   Če institucija krši ali bo v bližnji prihodnosti – med drugim zaradi hitrega slabšanja finančnega stanja, vključno s slabšanjem likvidnosti, naraščanjem stopnje zadolženosti, nedonosnimi posojili ali koncentracijo izpostavljenosti, ocenjenega na podlagi niza sprožilnih dejavnikov, ki lahko vključujejo minimalne kapitalske zahteve institucije, ki se jim prišteje 1,5-odstotna točka – verjetno kršila zahteve iz Uredbe (EU) št. 575/2013, Direktive 2013/36/EU, naslova II Direktive 2014/65/EU ali katerega koli od členov 3 do 7, 14 do 17 ter 24, 26 in 26 Uredbe (EU) št. 600/2014 države članice zagotovijo, da imajo pristojni organi brez poseganja v ukrepe iz člena 104 Direktive 2013/36/EU po potrebi na voljo vsaj naslednje ukrepe:

| (a) | lahko zahtevajo, da upravljalni organ institucije izvaja eno ali več shem ali ukrepov, opredeljenih v načrtu sanacije, ali da slednjega v skladu s členom 5(2) posodobi, če se okoliščine, ki so privedle do zgodnjega posredovanja, razlikujejo od predpostavk, določenih v prvotnem načrtu sanacije, in da v določenem roku izvede eno ali več shem ali ukrepov, ki so opredeljeni v posodobljenem načrtu, in tako zagotovi, da se pogoji iz uvodnega stavka ne uporabljajo več; |
| --- | --- |

(a)

lahko zahtevajo, da upravljalni organ institucije izvaja eno ali več shem ali ukrepov, opredeljenih v načrtu sanacije, ali da slednjega v skladu s členom 5(2) posodobi, če se okoliščine, ki so privedle do zgodnjega posredovanja, razlikujejo od predpostavk, določenih v prvotnem načrtu sanacije, in da v določenem roku izvede eno ali več shem ali ukrepov, ki so opredeljeni v posodobljenem načrtu, in tako zagotovi, da se pogoji iz uvodnega stavka ne uporabljajo več;

| (b) | lahko zahtevajo, da upravljalni organ institucije preuči stanje, opredeli ukrepe za odpravo vsakršnih ugotovljenih težav ter pripravi program ukrepanja za odpravo teh težav in časovni razpored za njegovo izvajanje; |
| --- | --- |

(b)

lahko zahtevajo, da upravljalni organ institucije preuči stanje, opredeli ukrepe za odpravo vsakršnih ugotovljenih težav ter pripravi program ukrepanja za odpravo teh težav in časovni razpored za njegovo izvajanje;

| (c) | lahko zahtevajo, da upravljalni organ institucije skliče skupščino delničarjev institucije, ali to storijo sami, če upravljalni organ te zahteve ne izpolni, v obeh primerih pa določijo dnevni red in zahtevajo, da delničarji preučijo sprejetje nekaterih odločitev; |
| --- | --- |

(c)

lahko zahtevajo, da upravljalni organ institucije skliče skupščino delničarjev institucije, ali to storijo sami, če upravljalni organ te zahteve ne izpolni, v obeh primerih pa določijo dnevni red in zahtevajo, da delničarji preučijo sprejetje nekaterih odločitev;

| (d) | lahko zahtevajo, da se odstavi ali zamenja enega ali več članov upravljalnega organa ali višjega vodstva, če se na podlagi člena 13 Direktive 2013/36/EU ali člena 9 Direktive 2014/65/EU ugotovi, da niso primerni za opravljanje svojih nalog; |
| --- | --- |

(d)

lahko zahtevajo, da se odstavi ali zamenja enega ali več članov upravljalnega organa ali višjega vodstva, če se na podlagi člena 13 Direktive 2013/36/EU ali člena 9 Direktive 2014/65/EU ugotovi, da niso primerni za opravljanje svojih nalog;

| (e) | lahko zahtevajo, da upravljalni organ institucije pripravi načrt pogajanja za prestrukturiranje dolga z nekaterimi ali vsemi njenimi upniki v skladu z načrtom sanacije, kadar je ustrezno; |
| --- | --- |

(e)

lahko zahtevajo, da upravljalni organ institucije pripravi načrt pogajanja za prestrukturiranje dolga z nekaterimi ali vsemi njenimi upniki v skladu z načrtom sanacije, kadar je ustrezno;

| (f) | lahko zahtevajo spremembe poslovne strategije institucije; |
| --- | --- |

(f)

lahko zahtevajo spremembe poslovne strategije institucije;

| (g) | lahko zahtevajo spremembe pravnih ali operativnih struktur institucije in |
| --- | --- |

(g)

lahko zahtevajo spremembe pravnih ali operativnih struktur institucije in

| (h) | lahko pridobijo, tudi prek inšpekcijskih pregledov na kraju samem, in organu za reševanje predložijo vse potrebne informacije za posodobitev načrta za reševanje in pripravo morebitnega reševanja institucije ter za vrednotenje sredstev in obveznosti institucije v skladu s členom 36. |
| --- | --- |

(h)

lahko pridobijo, tudi prek inšpekcijskih pregledov na kraju samem, in organu za reševanje predložijo vse potrebne informacije za posodobitev načrta za reševanje in pripravo morebitnega reševanja institucije ter za vrednotenje sredstev in obveznosti institucije v skladu s členom 36.

2.   Države članice zagotovijo, da pristojni organi nemudoma obvestijo organe za reševanje, takoj ko ugotovijo, da so v zvezi z institucijo izpolnjeni pogoji iz odstavka 1, in da so organi za reševanje med drugim pooblaščeni, da od institucije zahtevajo, naj ob upoštevanju pogojev iz člena 39(2) in določb glede zaupnosti iz člena 84 naveže stik s potencialnimi kupci, da bi pripravili reševanje institucije.

3.   Pristojni organi za vsak ukrep iz odstavka 1 določijo ustrezen datum izvedbe, da lahko ocenijo učinkovitost ukrepa.

4.   EBA do 3. julija 2015 izda smernice v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1093/2010, s katerimi spodbudi dosledno uporabo sprožilnega dejavnika za sprejetje ukrepov iz odstavka 1 tega člena.

5.   EBA lahko pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, na podlagi katerih se določi minimalen niz sprožilnih dejavnikov za izvajanje ukrepov iz odstavka 1, in pri tem po potrebi upošteva izkušnje z uporabo smernic iz odstavka 4.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

Člen 28

Odstavitev višjega vodstva in upravljalnega organa

V primeru znatnega poslabšanja finančnega stanja institucije ali resnih kršitev zakonov, drugih predpisov ali statutov institucije ali resnih upravnih nepravilnosti, pri čemer drugi ukrepi, sprejeti v skladu s členom 27, niso zadostni za izboljšanje stanja, države članice zagotovijo, da lahko pristojni organi zahtevajo, da se odstavi celotno višje vodstvo ali upravljalni organ institucije ali njuni posamezniki. Novo višje vodstvo ali upravljalni organ se imenujeta v skladu z nacionalnim pravom in pravom Unije, odobri ali potrdi pa ju pristojni organ.

Člen 29

Začasni upravitelj

1.   Če pristojni organ meni, da zamenjava višjega vodstva ali upravljalnega organa iz člena 28 ne zadostuje za ureditev razmer, države članice zagotovijo, da lahko pristojni organi imenujejo enega ali več začasnih upraviteljev v instituciji. Pristojni organi lahko sorazmerno z okoliščinami imenujejo začasnega upravitelja, ki bodisi začasno zamenja upravljalni organ institucije bodisi z njim začasno sodeluje, kar pristojni organ določi ob imenovanju. Če pristojni organ imenuje začasnega upravitelja, ki sodeluje z upravo institucije, ob imenovanju poleg tega določi vlogo, pristojnosti in pooblastila začasnega upravitelja ter zahteve za upravljalni organ institucije o posvetovanju z začasnim upraviteljem ali pridobitvi njegove privolitve pred sprejetjem posameznih odločitev ali ukrepov. Od pristojnega organa se zahteva, da javno objavi imenovanje vsakega začasnega upravitelja, razen če ta ni pooblaščen za zastopanje institucije. Države članice tudi zagotovijo, da ima vsak začasni upravitelj kvalifikacije, sposobnosti in znanje, ki so potrebni za opravljanje svojih nalog, in da ne obstaja nasprotje interesov.

2.   Pristojni organ ob imenovanju začasnega upravitelja določi njegova pooblastila, ki so sorazmerna glede na okoliščine. Ta pooblastila lahko vključujejo nekatera ali vsa pooblastila upravljalnega organa institucije v skladu s statutom institucije in nacionalnim pravom, vključno s pooblastilom za izvajanje nekaterih ali vseh upravnih nalog upravljalnega organa institucije. Pooblastila začasnega upravitelja v zvezi z institucijo so skladna z veljavnim pravom družb.

3.   Pristojni organ ob imenovanju začasnega upravitelja določi njegovo vlogo in naloge, ki lahko vključujejo preverjanje finančnega položaja institucije, upravljanje poslov ali dela poslov institucije, da bi se ohranil ali ponovno vzpostavil finančni položaj institucije, ter sprejetje ukrepov za ponovno vzpostavitev zanesljivega in skrbnega upravljanja poslov institucije. Pristojni organ ob imenovanju začasnega upravitelja opredeli morebitne omejitve njegove vloge in nalog.

4.   Države članice zagotovijo, da imajo pristojni organi izključno pristojnost za imenovanje in odpoklic katerega koli začasnega upravitelja. Pristojni organ lahko začasnega upravitelja odpokliče kadar koli in iz katerega koli razloga. Pristojni organ lahko ob upoštevanju tega člena kadar koli spremeni pogoje imenovanja začasnega upravitelja.

5.   Pristojni organ lahko zahteva, da je treba za nekatera dejanja začasnega upravitelja pridobiti predhodno privolitev pristojnega organa. Pristojni organ te zahteve opredeli ob imenovanju začasnega upravitelja ali ob vsakršni spremembi pogojev njegovega imenovanja.

V vsakem primeru lahko začasni upravitelj pooblastilo za sklic generalne skupščine delničarjev institucije in določitev njenega dnevnega reda uporabi le ob predhodni privolitvi pristojnega organa.

6.   Pristojni organ lahko zahteva, da začasni upravitelj v časovnih presledkih, ki jih določi pristojni organ, in ob koncu svojega mandata pripravi poročila o finančnem položaju institucije ter ukrepih, ki jih je izvedel v okviru izpolnjevanja svojih nalog.

7.   Začasni upravitelj ni imenovan za več kot eno leto. To obdobje se lahko izjemoma podaljša, če so pogoji za imenovanje začasnega upravitelja še naprej izpolnjeni. Za določitev, ali so razmere ustrezne za podaljšanje mandata začasnega upravitelja, in za utemeljitev takšne odločitve delničarjem je odgovoren pristojni organ.

8.   Ob upoštevanju tega člena imenovanje začasnega upravitelja ne posega v pravice delničarjev v skladu s pravom družb na ravni Unije ali na nacionalni ravni.

9.   Države članice lahko v skladu z nacionalnim pravom omejijo odgovornost začasnega upravitelja za dejanja in opustitve dejanj pri opravljanju dolžnosti začasnega upravitelja v skladu z odstavkom 3.

10.   Začasni upravitelj, imenovan v skladu s tem členom, ne velja za direktorja v senci ali dejanskega direktorja na podlagi nacionalnega prava.

Člen 30

Usklajevanje pooblastil za zgodnje posredovanje in imenovanje začasnega upravitelja za skupine

1.   Če so izpolnjeni pogoji za uvedbo zahtev iz člena 27 ali imenovanje začasnega upravitelja v skladu s členom 29 v zvezi z nadrejeno družbo v Uniji, konsolidacijski nadzornik o tem obvesti EBA in se posvetuje z drugimi pristojnimi organi v okviru kolegija nadzornikov.

2.   Konsolidacijski nadzornik po obvestitvi in posvetovanju odloči, ali bo v zvezi z zadevno nadrejeno družbo v Uniji uporabil katerega od ukrepov iz člena 27 ali imenoval začasnega upravitelja v skladu s členom 29, pri tem pa upošteva vpliv teh ukrepov na subjekte v skupini v drugih državah članicah. Odločitev sporoči drugim pristojnim organom v okviru kolegija nadzornikov in EBA.

3.   Če so izpolnjeni pogoji za uvedbo zahtev iz člena 27 ali imenovanje začasnega upravitelja v skladu s členom 29 v zvezi s podrejeno družbo nadrejene družbe v Uniji, pristojni organ, odgovoren za nadzor na posamični podlagi, ki namerava sprejeti ukrep v skladu z navedenima členoma, o tem obvesti EBA in se posvetuje s konsolidacijskim nadzornikom.

Ko je obveščen, lahko konsolidacijski nadzornik v zvezi z zadevno institucijo oceni verjetni vpliv uvedbe zahtev iz člena 27 ali imenovanja začasnega upravitelja v skladu s členom 29 na skupino ali subjekte v skupini v drugih državah članicah. To oceno v treh dneh sporoči pristojnemu organu.

Pristojni organ po obvestitvi in posvetovanju odloči, ali bo uporabil katerega od ukrepov iz člena 27 ali imenoval začasnega upravitelja v skladu s členom 29. Pri odločitvi ustrezno upošteva morebitno oceno konsolidacijskega nadzornika. Odločitev sporoči konsolidacijskemu nadzorniku in drugim pristojnim organom v okviru kolegija nadzornikov in EBA.

4.   Če namerava več kot en pristojni organ imenovati začasnega upravitelja ali uporabiti katerega od ukrepov iz člena 27 za več kot eno institucijo v isti skupini, konsolidacijski nadzornik in drugi ustrezni pristojni organi preučijo, ali je ustrezneje imenovati istega začasnega upravitelja za vse zadevne subjekte ali pa usklajevati uporabo ukrepov iz člena 27 za več kot eno institucijo, da se olajša izvajanje ukrepov za ponovno vzpostavitev finančnega položaja zadevne institucije. Ocena se poda v obliki skupne odločitve konsolidacijskega nadzornika in drugih ustreznih pristojnih organov. Skupna odločitev se sprejme v petih dneh od datuma obvestila iz odstavka 1. Skupna odločitev se obrazloži in navede v dokumentu, ki ga konsolidacijski nadzornik predloži nadrejeni družbi v Uniji.

EBA lahko v skladu s členom 31 Uredbe (EU) št. 1093/2010 pristojnemu organu na njegovo zahtevo pomaga pri doseganju sporazuma.

Če skupna odločitev ni sprejeta v petih dneh, lahko konsolidacijski nadzornik in pristojni organi podrejenih družb odločitve o imenovanju začasnega upravitelja in uporabi katerega od ukrepov iz člena 27 za institucije, za katere so odgovorni, sprejmejo samostojno.

5.   Zadevni pristojni organ lahko v primeru, da se ne strinja z odločitvijo, o kateri je bil obveščen v skladu z odstavkom 1 ali 3, ali da ni bila sprejeta skupna odločitev v skladu z odstavkom 4, zadevo v skladu z odstavkom 6 predloži EBA.

6.   EBA lahko v skladu s členom 19(3) Uredbe (EU) št. 1093/2010 pristojnim organom, ki nameravajo uporabiti enega ali več ukrepov iz točke (a) člena 27(1) te direktive v zvezi s točkami (4), (10), (11) in (19) oddelka A priloge k tej direktivi, iz točke (e) člena 27(1) te direktive ali točke (g) člena 27(1) te direktive, na zahtevo katerega koli od njih pomaga pri doseganju dogovora.

7.   Odločitev vsakega posameznega pristojnega organa se obrazloži. Pri odločitvi se upoštevajo mnenja in pomisleki, ki so jih drugi pristojni organi izrazili v obdobju posvetovanja iz odstavka 1 ali 3 ali v petdnevnem obdobju iz odstavka 4, ter morebiten vpliv odločitve na finančno stabilnost v zadevnih državah članicah. Konsolidacijski nadzornik odločitve predloži nadrejeni družbi v Uniji, podrejenim družbam pa jih predložijo ustrezni pristojni organi.

V primerih iz odstavka 6 tega člena, v katerih je pred iztekom obdobja posvetovanja iz odstavkov 1 in3 tega člena ali ob koncu petdnevnega obdobja iz odstavka 4 tega člena kateri od zadevnih pristojnih organov v skladu s členom 19(3) Uredbe (EU) št. 1093/2010 zadevo predložil EBA, konsolidacijski nadzornik in drugi pristojni organi svoje odločitve odložijo in počakajo na odločitev, ki jo lahko v skladu z navedenim členom sprejme EBA, nato pa sprejmejo odločitev v skladu z odločitvijo EBA. Petdnevno obdobje se šteje za obdobje za doseganje sprave v skladu z navedeno uredbo. EBA odločitev sprejme v treh dneh. Po koncu petdnevnega obdobja ali po sprejetju skupne odločitve zadeve ni več mogoče predložiti EBA.

8.   Če EBA ne sprejme odločitve v treh dneh, se uporabljajo posamezne odločitve, sprejete v skladu z odstavkom 1 ali 3 ali tretjim pododstavkom odstavka 4.

NASLOV IV

REŠEVANJE

POGLAVJE I

Cilji, pogoji in splošna načela

Člen 31

Cilji reševanja

1.   Organi za reševanje pri uporabi instrumentov za reševanje in izvajanju pooblastil za reševanje upoštevajo cilje reševanja ter izberejo instrumente in pooblastila, ki so najbolj primerna za doseganje ciljev in najbolj ustrezajo okoliščinam v posameznem primeru.

2.   Cilji reševanja iz odstavka 1 so:

| (a) | zagotoviti kontinuiteto izvajanja kritičnih funkcij; |
| --- | --- |

(a)

zagotoviti kontinuiteto izvajanja kritičnih funkcij;

| (b) | izogniti se resnejšim negativnim vplivom na finančno stabilnost, zlasti s preprečevanjem širjenja negativnega vpliva, tudi na tržno infrastrukturo, in ohranjanjem tržne discipline; |
| --- | --- |

(b)

izogniti se resnejšim negativnim vplivom na finančno stabilnost, zlasti s preprečevanjem širjenja negativnega vpliva, tudi na tržno infrastrukturo, in ohranjanjem tržne discipline;

| (c) | zaščititi javna sredstva s čim večjim zmanjšanjem odvisnosti od izredne javnofinančne pomoči; |
| --- | --- |

(c)

zaščititi javna sredstva s čim večjim zmanjšanjem odvisnosti od izredne javnofinančne pomoči;

| (d) | zaščititi vlagatelje, ki jih zajema Direktiva 2014/49/EU, in investitorje, ki jih zajema Direktiva 97/9/ES; |
| --- | --- |

(d)

zaščititi vlagatelje, ki jih zajema Direktiva 2014/49/EU, in investitorje, ki jih zajema Direktiva 97/9/ES;

| (e) | zaščititi kapital in sredstva strank. |
| --- | --- |

(e)

zaščititi kapital in sredstva strank.

Organ za reševanje si pri uresničevanju navedenih ciljev prizadeva, da bi bili stroški reševanja čim manjši in da bi preprečili nepotrebno zniževanje vrednosti, razen če je to potrebno za uresničitev ciljev reševanja.

3.   Ob upoštevanju različnih določb iz te direktive so cilji reševanja enako pomembni, organi za reševanje pa jih usklajujejo glede na naravo in okoliščine posameznega primera.

Člen 32

Pogoji za reševanje

1.   Države članice zagotovijo, da organi za reševanje sprejmejo ukrep za reševanje v zvezi z institucijo iz točke (a) člena 1(1) le, če organ za reševanje meni, da so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | pristojni organ po posvetovanju z organom za reševanje ali, pod pogoji iz odstavka 2, organ za reševanje po posvetovanju s pristojnim organom, ugotovi, da institucija propada ali bo verjetno propadla; |
| --- | --- |

(a)

pristojni organ po posvetovanju z organom za reševanje ali, pod pogoji iz odstavka 2, organ za reševanje po posvetovanju s pristojnim organom, ugotovi, da institucija propada ali bo verjetno propadla;

| (b) | ob upoštevanju časovnega okvira in drugih ustreznih okoliščin ni upravičeno pričakovati, da bi alternativni ukrepi zasebnega sektorja vključno z ukrepi v okviru IJS, ali nadzorni ukrepi, vključno z zgodnjim posredovanjem oziroma odpisom ali konverzijo ustreznih kapitalskih instrumentov v skladu s členom 59(2), sprejeti v zvezi z institucijo, preprečili propad institucije v razumnem obdobju; |
| --- | --- |

(b)

ob upoštevanju časovnega okvira in drugih ustreznih okoliščin ni upravičeno pričakovati, da bi alternativni ukrepi zasebnega sektorja vključno z ukrepi v okviru IJS, ali nadzorni ukrepi, vključno z zgodnjim posredovanjem oziroma odpisom ali konverzijo ustreznih kapitalskih instrumentov v skladu s členom 59(2), sprejeti v zvezi z institucijo, preprečili propad institucije v razumnem obdobju;

| (c) | ukrep za reševanje je potreben zaradi javnega interesa v skladu z odstavkom 5. |
| --- | --- |

(c)

ukrep za reševanje je potreben zaradi javnega interesa v skladu z odstavkom 5.

2.   Države članice lahko določijo, da lahko ugotovitev o tem, ali institucija propada ali bo verjetno propadla, na podlagi točke (a) odstavka 1 poleg pristojnega organa opravi tudi organ za reševanje, po posvetovanju s pristojnim organom, kadar imajo organi za reševanje v skladu z nacionalnim pravom na voljo potrebne instrumente, da to ugotovijo, zlasti ustrezen dostop do pomembnih informacij. Pristojni organ brez nepotrebnega odlašanja organu za reševanje predloži pomembne informacije, ki jih ta zahteva za to, da opravi svojo oceno.

3.   Predhodno sprejetje ukrepa za zgodnje posredovanje v skladu s členom 27 ni pogoj za sprejetje ukrepa za reševanje.

4.   Za namene točke (a) odstavka 1 institucija propada ali bo verjetno propadla v enem ali več od naslednjih primerov:

| (a) | institucija krši zahteve za nadaljnje dovoljenje ali obstajajo objektivni elementi, ki potrjujejo ugotovitev, da jih bo v bližnji prihodnosti kršila, in to na način, ki bi upravičil preklic dovoljenja s strani pristojnega organa, med drugim zato, ker je institucija ustvarila izgube ali obstaja verjetnost, da bo ustvarila izgube, zaradi katerih bo pošel ves njen kapital ali njegov precejšen del; |
| --- | --- |

(a)

institucija krši zahteve za nadaljnje dovoljenje ali obstajajo objektivni elementi, ki potrjujejo ugotovitev, da jih bo v bližnji prihodnosti kršila, in to na način, ki bi upravičil preklic dovoljenja s strani pristojnega organa, med drugim zato, ker je institucija ustvarila izgube ali obstaja verjetnost, da bo ustvarila izgube, zaradi katerih bo pošel ves njen kapital ali njegov precejšen del;

| (b) | sredstva institucije so manjša od njenih obveznosti oziroma obstajajo objektivni elementi, ki potrjujejo ugotovitev, da bo v bližnji prihodnosti do tega prišlo; |
| --- | --- |

(b)

sredstva institucije so manjša od njenih obveznosti oziroma obstajajo objektivni elementi, ki potrjujejo ugotovitev, da bo v bližnji prihodnosti do tega prišlo;

| (c) | institucija ni zmožna plačevati svojih dolgov ali drugih obveznosti, ko zapadejo v plačilo, oziroma obstajajo objektivni elementi, ki potrjujejo ugotovitev, da bo v bližnji prihodnosti do tega prišlo; |
| --- | --- |

(c)

institucija ni zmožna plačevati svojih dolgov ali drugih obveznosti, ko zapadejo v plačilo, oziroma obstajajo objektivni elementi, ki potrjujejo ugotovitev, da bo v bližnji prihodnosti do tega prišlo;

| (d) | potrebna je izredna javnofinančna pomoč, razen če se za odpravo resne motnje v gospodarstvu države članice in ohranitev finančne stabilnosti takšna pomoč zagotovi kot:






  (i) | državno jamstvo za zavarovanje likvidnostnih posojil, ki so jih zagotovile centralne banke v skladu s svojimi pogoji; |
| --- | --- | --- |

(d)

potrebna je izredna javnofinančna pomoč, razen če se za odpravo resne motnje v gospodarstvu države članice in ohranitev finančne stabilnosti takšna pomoč zagotovi kot:

(i)

državno jamstvo za zavarovanje likvidnostnih posojil, ki so jih zagotovile centralne banke v skladu s svojimi pogoji;

| (ii) | državno jamstvo za na novo izdane obveznosti, ali |
| --- | --- |

(ii)

državno jamstvo za na novo izdane obveznosti, ali

| (iii) | vložek kapitala ali nakup kapitalskih instrumentov po cenah in pod pogoji, ki ne dajejo prednosti institucijam, če ob odobritvi javne podpore ne nastopijo ne okoliščine iz točke (a), (b) ali (c) tega odstavka ne okoliščine iz člena 59(3). |
| --- | --- |

(iii)

vložek kapitala ali nakup kapitalskih instrumentov po cenah in pod pogoji, ki ne dajejo prednosti institucijam, če ob odobritvi javne podpore ne nastopijo ne okoliščine iz točke (a), (b) ali (c) tega odstavka ne okoliščine iz člena 59(3).

V vseh primerih iz točk (d)(i), (ii) in (iii) prvega pododstavka so navedeni jamstveni ali enakovredni ukrepi omejeni na solventne institucije, za njih pa je potrebna končna odobritev v skladu z okvirom Unije za državne pomoči. Ti ukrepi so previdnostni in začasni ter sorazmerni glede na odpravo posledic resne motnje in se ne uporabljajo za izravnavo izgub, ki jih je ustvarila ali jih bo v bližnji prihodnosti verjetno ustvarila institucija.

Podporni ukrepi iz točke (d)(iii) prvega pododstavka so omejeni na vložke, ki so potrebni za odpravljanje kapitalskih primanjkljajev, ugotovljenih z nacionalnimi stresnimi testi in stresnimi testi po vsej Uniji ali v državah, ki sodelujejo v enotnem mehanizmu nadzora, pregledi kakovosti sredstev ali enakovrednimi postopki, ki jih izvajajo Evropska centralna banka, EBA ali nacionalni organi, kadar je ustrezno, in jih po potrebi potrdi pristojni organ.

EBA do 3. januarja 2015 izda smernice v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1093/2010 o vrstah zgoraj navedenih testov, pregledov ali postopkov, na podlagi katerih se ugotovi, ali je podpora potrebna.

Komisija do 31. decembra 2015 pregleda, ali so podporni ukrepi iz točke (d)(iii) prvega pododstavka še vedno potrebni, in opredeli, kateri pogoji morajo biti izpolnjeni za njihovo nadaljnje izvajanje, ter o tem poroča Evropskemu parlamentu in Svetu. Po potrebi poročilu priloži zakonodajni predlog.

5.   Za namene točke (c) odstavka 1 tega člena se šteje, da je ukrep za reševanje v javnem interesu, če je potreben za uresničitev enega ali več ciljev reševanja iz člena 31 in je sorazmeren z njimi ter če s prenehanjem institucije v skladu z običajnimi insolvenčnimi postopki teh ciljev reševanja ne bi bilo mogoče doseči v enaki meri.

6.   EBA do 3. julija 2015 izda smernice v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1093/2010, s katerimi spodbudi usklajevanje nadzornih praks in praks reševanja glede tolmačenja različnih okoliščin, v katerih se za institucijo šteje, da propada ali bo verjetno propadla.

Člen 33

Pogoji za reševanje v zvezi s finančnimi institucijami in holdingi

1.   Države članice zagotovijo, da lahko organi za reševanje sprejmejo ukrep za reševanje v zvezi s finančno institucijo iz točke (b) člena 1(1), če so tako v zvezi s finančno institucijo kot nadrejeno družbo, nad katero se izvaja konsolidirani nadzor, izpolnjeni pogoji iz člena 32(1).

2.   Države članice zagotovijo, da lahko organi za reševanje sprejmejo ukrep za reševanje v zvezi s subjektom iz točke (c) ali (d) člena 1(1), če so tako v zvezi s subjektom iz točke (c) ali (d) člena 1(1) kot eno ali več podrejenimi družbami, ki so institucije, izpolnjeni pogoji iz člena 32(1), ali če za podrejeno družbo, ki nima sedeža v Uniji, organ tretje države ugotovi, da izpolnjuje pogoje za reševanje v skladu s pravom te države.

3.   Če so podrejene institucije mešanega poslovnega holdinga v neposredni ali posredni lasti vmesnega finančnega holdinga, države članice zagotovijo, da se sprejmejo ukrepi za reševanje za namene reševanja skupine v zvezi z vmesnim finančnim holdingom, in ne sprejme ukrepov za reševanje za namene reševanja skupine v zvezi z mešanim poslovnim holdingom.

4.   Organi za reševanje lahko ob upoštevanju odstavka 3 tega člena, ne glede na dejstvo, da subjekt iz točke (c) ali (d) člena 1(1) ne izpolnjuje pogojev iz člena 32(1), sprejmejo ukrep za reševanje v zvezi s subjektom iz točke (c) ali (d) člena 1(1), če so v zvezi z eno ali več podrejenimi družbami, ki so institucije, izpolnjeni pogoji iz člena 32(1), (4) in (5) in če je stanje njihovih sredstev in obveznosti tako, da njihov propad ogroža skupino kot celoto, ali če insolvenčno pravo v državi članici zahteva, da se skupina obravnava kot celota, ter če je ukrep za reševanje v zvezi s subjektom iz točke (c) ali (d) člena 1(1) potreben za reševanje ene ali več teh podrejenih družb, ki so institucije, ali za reševanje skupine kot celote.

Organ za reševanje institucije in organ za reševanje subjekta iz točk (c) ali (d) člena 1(1) lahko za namene odstavka 2 in prvega pododstavka tega odstavka pri ocenjevanju, ali so pogoji iz člena 32(1) v zvezi z eno ali več podrejenimi družbami izpolnjeni, s sklenitvijo skupnega dogovora ne upoštevata znotrajskupinskih prenosov kapitala ali izgub med subjekti, vključno z izvajanjem pooblastil za odpis ali konverzijo.

Člen 34

Splošna načela, ki urejajo reševanje

1.   Države članice zagotovijo, da organi za reševanje pri uporabi instrumentov za reševanje in izvajanju pooblastil za reševanje uporabijo vse primerne ukrepe za zagotavljanje, da se ukrep za reševanje sprejme v skladu z naslednjimi načeli:

| (a) | delničarji institucije v postopku reševanja prvi prevzamejo izgube; |
| --- | --- |

(a)

delničarji institucije v postopku reševanja prvi prevzamejo izgube;

| (b) | po delničarjih institucije v postopku reševanja prevzamejo izgube upniki, in sicer glede na prednost njihovih terjatev v skladu z običajnimi insolvenčnimi postopki, razen če je v tej direktivi izrecno določeno drugače; |
| --- | --- |

(b)

po delničarjih institucije v postopku reševanja prevzamejo izgube upniki, in sicer glede na prednost njihovih terjatev v skladu z običajnimi insolvenčnimi postopki, razen če je v tej direktivi izrecno določeno drugače;

| (c) | upravljalni organ in višje vodstvo institucije v postopku reševanja se zamenja, razen če se glede na okoliščine oceni, da je treba za uresničitev ciljev reševanja upravljalni organ in višje vodstvo v celoti ali delno ohraniti; |
| --- | --- |

(c)

upravljalni organ in višje vodstvo institucije v postopku reševanja se zamenja, razen če se glede na okoliščine oceni, da je treba za uresničitev ciljev reševanja upravljalni organ in višje vodstvo v celoti ali delno ohraniti;

| (d) | upravljalni organ in višje vodstvo institucije v postopku reševanja zagotavlja vso potrebno pomoč za uresničitev ciljev reševanja; |
| --- | --- |

(d)

upravljalni organ in višje vodstvo institucije v postopku reševanja zagotavlja vso potrebno pomoč za uresničitev ciljev reševanja;

| (e) | fizične in pravne osebe ob upoštevanju zakonodaje države članice prevzamejo odgovornost v skladu s civilnim ali kazenskim pravom glede na svojo odgovornost za propad institucije; |
| --- | --- |

(e)

fizične in pravne osebe ob upoštevanju zakonodaje države članice prevzamejo odgovornost v skladu s civilnim ali kazenskim pravom glede na svojo odgovornost za propad institucije;

| (f) | razen če ta direktiva določa drugače, se upniki istega razreda obravnavajo enakovredno; |
| --- | --- |

(f)

razen če ta direktiva določa drugače, se upniki istega razreda obravnavajo enakovredno;

| (g) | noben upnik v skladu z zaščitnimi ukrepi iz členov 73 do 75 ne utrpi večjih izgub, kot bi jih, če bi prišlo do prenehanja institucije ali subjekta iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) v skladu z običajnimi insolvenčnimi postopki; |
| --- | --- |

(g)

noben upnik v skladu z zaščitnimi ukrepi iz členov 73 do 75 ne utrpi večjih izgub, kot bi jih, če bi prišlo do prenehanja institucije ali subjekta iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) v skladu z običajnimi insolvenčnimi postopki;

| (h) | krite vloge so v celoti zaščitene, in |
| --- | --- |

(h)

krite vloge so v celoti zaščitene, in

| (i) | ukrep za reševanje se sprejme v skladu z zaščitnimi ukrepi iz te direktive. |
| --- | --- |

(i)

ukrep za reševanje se sprejme v skladu z zaščitnimi ukrepi iz te direktive.

2.   Če je institucija subjekt v skupini, organi za reševanje brez poseganja v člen 31 uporabijo instrumente za reševanje in izvajajo pooblastila za reševanje tako, da čim bolj zmanjšajo učinek na druge subjekte v skupini in skupino kot celoto ter negativne učinke na finančno stabilnost v Uniji in njenih državah članicah, zlasti v državah, kjer skupina deluje.

3.   Države članice pri uporabi instrumentov za reševanje in izvajanju pooblastil za reševanje po potrebi zagotovijo skladnost z okvirom Unije za državne pomoči.

4.   Če se v zvezi z institucijo ali subjektom iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) uporabi instrument prodaje poslovanja, instrument premostitvene institucije ali instrument izločitve sredstev, se za namene člena 5(1) Direktive Sveta 2001/23/ES (30) za to institucijo ali subjekt šteje, da je v stečajnem ali temu podobnem insolvenčnem postopku.

5.   Organi za reševanje obvestijo predstavnike zaposlenih o uporabi instrumentov za reševanje in izvajanju pooblastil za odpis ter se po potrebi z njimi o tem posvetujejo.

6.   Organi za reševanje uporabljajo instrumente in pooblastila za reševanje brez poseganja v določbe, ki v nacionalnem pravu ali v praksi urejajo zastopanost zaposlenih v upravljalnih organih.

POGLAVJE II

Izredna uprava

Člen 35

Izredna uprava

1.   Države članice zagotovijo, da lahko organi za reševanje imenujejo izrednega upravitelja, ki zamenja upravljalni organ institucije v postopku reševanja. Organi za reševanje objavijo imenovanje izrednega upravitelja. Države članice tudi zagotovijo, da ima izredni upravitelj kvalifikacije, sposobnosti in znanje, ki so potrebni za opravljanje njegovih nalog.

2.   Izredni upravitelj ima vsa pooblastila delničarjev in upravljalnega organa institucije. Vendar jih lahko izvaja le pod nadzorom organa za reševanje.

3.   Izredni upravitelj je dolžan sprejeti vse ukrepe, ki so potrebni za spodbujanje ciljev reševanja iz člena 31 in izvajanje ukrepov za reševanje v skladu z odločitvijo organa za reševanje. Ta naloga ima po potrebi prednost pred vsemi drugimi nalogami upravljanja v skladu s statutom ali nacionalnim pravom, če si nasprotujejo. Ti ukrepi lahko vključujejo povečanje kapitala, reorganizacijo lastniške strukture institucije ali prevzeme s strani institucij z zdravo finančno in organizacijsko strukturo v skladu z instrumenti za reševanje iz poglavja IV.

4.   Organi za reševanje lahko omejijo ukrepe izrednega upravitelja ali zahtevajo, da mora za nekatera svoja dejanja pridobiti predhodno privolitev organa za reševanje. Organi za reševanje lahko izrednega upravitelja kadar koli odpokličejo.

5.   Države članice zahtevajo, da izredni upravitelj za pristojni organ, ki ga je imenoval, v rednih časovnih presledkih, ki jih določi pristojni organ, ter ob začetku in koncu svojega mandata pripravi poročila o ekonomskem in finančnem stanju institucije ter ukrepih, ki jih izvaja v okviru izpolnjevanja svojih nalog.

6.   Izredni upravitelj je imenovan za največ eno leto. To obdobje se izjemoma lahko obnovi, če organ za reševanje ugotovi, da so pogoji za imenovanje izrednega upravitelja še vedno izpolnjeni.

7.   Če namerava izrednega upravitelja za subjekt v skupini imenovati več kot en organ za reševanje, organi preučijo, ali je ustrezneje imenovati istega izrednega upravitelja za vse zadevne subjekte, da se olajša izvajanje ukrepov za ponovno vzpostavitev njihove finančne trdnosti.

8.   V primeru insolventnosti, ki v skladu z nacionalnim pravom zahteva imenovanje upravitelja v postopkih zaradi insolventnosti, lahko tak upravitelj pomeni izredno upravo iz tega člena.

POGLAVJE III

Vrednotenje

Člen 36

Vrednotenje za namene reševanja

1.   Preden organi za reševanje sprejmejo ukrep za reševanje ali uporabijo pooblastilo za odpis ali konverzijo ustreznih kapitalskih instrumentov, zagotovijo, da oseba, neodvisna od vseh javnih organov, vključno z organom za reševanje, in institucije ali subjekta iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1), opravi pošteno, preudarno in realno vrednotenje sredstev in obveznosti institucije ali subjekta iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1). Ob upoštevanju odstavka 13 tega člena in člena 85 se vrednotenje šteje za dokončno, če so izpolnjene vse zahteve iz tega člena.

2.   Če ni mogoče opraviti neodvisnega vrednotenja v skladu z odstavkom 1, lahko organi za reševanje izvedejo začasno vrednotenje sredstev in obveznosti institucije ali subjekta iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) v skladu z odstavkom 9 tega člena.

3.   Cilj vrednotenja je oceniti vrednost sredstev in obveznosti institucije ali subjekta iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1), ki izpolnjuje pogoje za reševanje iz členov 32 in 33.

4.   Nameni vrednotenja so:

| (a) | prispevati k ugotovitvi, ali so izpolnjeni pogoji za reševanje oziroma za odpis ali konverzijo kapitalskih instrumentov; |
| --- | --- |

(a)

prispevati k ugotovitvi, ali so izpolnjeni pogoji za reševanje oziroma za odpis ali konverzijo kapitalskih instrumentov;

| (b) | če so izpolnjeni pogoji za reševanje, prispevati k odločitvi o ustreznem ukrepu za reševanje v zvezi z institucijo ali subjektom iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1); |
| --- | --- |

(b)

če so izpolnjeni pogoji za reševanje, prispevati k odločitvi o ustreznem ukrepu za reševanje v zvezi z institucijo ali subjektom iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1);

| (c) | če se uporabi pooblastilo za odpis ali konverzijo ustreznih kapitalskih instrumentov, prispevati k odločitvi o obsegu razveljavitve ali razvodenitvi delnic ali drugih lastniških instrumentov in o obsegu odpisa ali konverzije ustreznih kapitalskih instrumentov; |
| --- | --- |

(c)

če se uporabi pooblastilo za odpis ali konverzijo ustreznih kapitalskih instrumentov, prispevati k odločitvi o obsegu razveljavitve ali razvodenitvi delnic ali drugih lastniških instrumentov in o obsegu odpisa ali konverzije ustreznih kapitalskih instrumentov;

| (d) | če se uporabi instrument za reševanje s sredstvi upnikov, prispevati k odločitvi o obsegu odpisa ali konverzije kvalificiranih obveznosti; |
| --- | --- |

(d)

če se uporabi instrument za reševanje s sredstvi upnikov, prispevati k odločitvi o obsegu odpisa ali konverzije kvalificiranih obveznosti;

| (e) | če se uporabi instrument premostitvene institucije ali instrument izločitve sredstev, prispevati k odločitvi o sredstvih, pravicah, obveznostih oziroma delnicah ali drugih lastniških instrumentih, ki se prenesejo, in k odločitvi o znesku morebitnega nadomestila, ki se plača instituciji v postopku reševanja oziroma lastnikom delnic ali drugih lastniških instrumentov; |
| --- | --- |

(e)

če se uporabi instrument premostitvene institucije ali instrument izločitve sredstev, prispevati k odločitvi o sredstvih, pravicah, obveznostih oziroma delnicah ali drugih lastniških instrumentih, ki se prenesejo, in k odločitvi o znesku morebitnega nadomestila, ki se plača instituciji v postopku reševanja oziroma lastnikom delnic ali drugih lastniških instrumentov;

| (f) | če se uporabi instrument prodaje poslovanja, prispevati k odločitvi o sredstvih, pravicah, obveznostih oziroma delnicah ali drugih lastniških instrumentih, ki se prenesejo, in k temu, kako organi za reševanje razumejo tržne pogoje za namene člena 38; |
| --- | --- |

(f)

če se uporabi instrument prodaje poslovanja, prispevati k odločitvi o sredstvih, pravicah, obveznostih oziroma delnicah ali drugih lastniških instrumentih, ki se prenesejo, in k temu, kako organi za reševanje razumejo tržne pogoje za namene člena 38;

| (g) | v vseh primerih zagotoviti, da so vse izgube v zvezi s sredstvi institucije ali subjekta iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) v celoti upoštevane v trenutku uporabe instrumentov za reševanje oziroma izvajanja pooblastila za odpis ali konverzijo ustreznih kapitalskih instrumentov. |
| --- | --- |

(g)

v vseh primerih zagotoviti, da so vse izgube v zvezi s sredstvi institucije ali subjekta iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) v celoti upoštevane v trenutku uporabe instrumentov za reševanje oziroma izvajanja pooblastila za odpis ali konverzijo ustreznih kapitalskih instrumentov.

5.   Vrednotenje se brez poseganja v okvir Unije za državne pomoči, če je ustrezno, pripravi na podlagi preudarnih predpostavk, vključno s stopnjo neplačil in resnostjo izgub. Vrednotenje od trenutka, ko se sprejme ukrep za reševanje ali uporabi pooblastilo za odpis ali konverzijo kapitalskih instrumentov, ne predvideva morebitne prihodnje odobritve izredne javnofinančne pomoči ali izredne likvidnostne pomoči centralne banke ali likvidnostne pomoči centralne banke, dodeljene na podlagi nestandardnega zavarovanja, zapadlosti in obrestne mere, instituciji ali subjektu iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1). Pri vrednotenju se tudi upošteva, da pri uporabi katerega koli instrumenta za reševanje velja naslednje:

| (a) | organ za reševanje in katera koli shema financiranja na podlagi člena 101 lahko v skladu s členom 37(7) od institucije v postopku reševanja izterja vse razumne izdatke, ki so dejansko nastali; |
| --- | --- |

(a)

organ za reševanje in katera koli shema financiranja na podlagi člena 101 lahko v skladu s členom 37(7) od institucije v postopku reševanja izterja vse razumne izdatke, ki so dejansko nastali;

| (b) | v skladu s členom 101 se lahko v okviru sheme za financiranje reševanja zaračunajo obresti ali provizije v zvezi z vsemi posojili ali jamstvi, ki se zagotovijo instituciji v postopku reševanja. |
| --- | --- |

(b)

v skladu s členom 101 se lahko v okviru sheme za financiranje reševanja zaračunajo obresti ali provizije v zvezi z vsemi posojili ali jamstvi, ki se zagotovijo instituciji v postopku reševanja.

6.   Vrednotenje se dopolni z naslednjimi informacijami iz računovodskih obračunov in evidenc institucije ali subjekta iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1):

| (a) | posodobljeno bilanco stanja in poročilom o finančnem položaju institucije ali subjekta iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1); |
| --- | --- |

(a)

posodobljeno bilanco stanja in poročilom o finančnem položaju institucije ali subjekta iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1);

| (b) | analizo in oceno knjigovodske vrednosti sredstev; |
| --- | --- |

(b)

analizo in oceno knjigovodske vrednosti sredstev;

| (c) | seznamom neporavnanih bilančnih in zunajbilančnih obveznosti, prikazanih v obračunih in evidencah institucije ali subjekta iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1), z označenimi posameznimi terjatvami in prednostno razvrstitvijo v skladu z veljavnim insolvenčnim pravom. |
| --- | --- |

(c)

seznamom neporavnanih bilančnih in zunajbilančnih obveznosti, prikazanih v obračunih in evidencah institucije ali subjekta iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1), z označenimi posameznimi terjatvami in prednostno razvrstitvijo v skladu z veljavnim insolvenčnim pravom.

7.   Da se prispeva k odločitvam iz točk (e) in (f) odstavka 4, se lahko informacije iz točke (b) odstavka 6 po potrebi dopolnijo z analizo in oceno vrednosti sredstev in obveznosti institucije ali subjekta iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) na podlagi tržne vrednosti.

8.   Vrednotenje prikazuje nadaljnjo delitev upnikov na razrede glede na njihovo prednostno razvrstitev v skladu z veljavnim insolvenčnim pravom in oceno obravnave, ki bi je bil posamezen razred delničarjev in upnikov deležen, če bi prišlo do prenehanja institucije ali subjekta iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) v skladu z običajnimi insolvenčnimi postopki.

Ta ocena ne vpliva na uporabo načela, da noben upnik ne sme biti na slabšem, ki se izvaja na podlagi člena 74.

9.   Če so okoliščine primera tako nujne, da ni mogoče izpolniti zahtev iz odstavkov 6 in 8 ali se uporablja odstavek 2, se izvede začasno vrednotenje. Pri začasnem vrednotenju se upoštevajo zahteve iz odstavka 3 ter, kolikor je razumno izvedljivo glede na okoliščine, zahteve iz odstavkov 1, 6 in 8.

Začasno vrednotenje iz tega odstavka vključuje ustrezno utemeljen blažilnik za dodatne izgube.

10.   Vrednotenje, ki ne izpolnjuje vseh zahtev iz tega člena, velja za začasno, dokler neodvisna oseba ne izvede vrednotenja, ki je v celoti skladno z vsemi zahtevami iz tega člena. To naknadno dokončno vrednotenje se opravi takoj, ko je mogoče. Opravi se lahko ločeno od vrednotenja iz člena 74 ali hkrati z njim z isto neodvisno osebo, vendar posebej.

Namen naknadnega dokončnega vrednotenja je:

| (a) | zagotoviti, da so vse izgube v zvezi s sredstvi institucije ali subjekta iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) v celoti upoštevane v računovodskih obračunih institucije ali subjekta iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1); |
| --- | --- |

(a)

zagotoviti, da so vse izgube v zvezi s sredstvi institucije ali subjekta iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) v celoti upoštevane v računovodskih obračunih institucije ali subjekta iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1);

| (b) | prispevati k odločitvi o zvišanju vrednosti zahtevkov upnikov ali plačanega nadomestila v skladu z odstavkom 11. |
| --- | --- |

(b)

prispevati k odločitvi o zvišanju vrednosti zahtevkov upnikov ali plačanega nadomestila v skladu z odstavkom 11.

11.   Če je ocena neto vrednosti sredstev institucije ali subjekta iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) pri naknadnem dokončnem vrednotenju višja kot pri začasnem vrednotenju te vrednosti, lahko organ za reševanje:

| (a) | uporabi pooblastilo za zvišanje vrednosti zahtevkov upnikov ali imetnikov ustreznih kapitalskih instrumentov, ki so bile znižane pri uporabi instrumenta za reševanje s sredstvi; |
| --- | --- |

(a)

uporabi pooblastilo za zvišanje vrednosti zahtevkov upnikov ali imetnikov ustreznih kapitalskih instrumentov, ki so bile znižane pri uporabi instrumenta za reševanje s sredstvi;

| (b) | premostitveni instituciji ali nosilcu upravljanja sredstev naroči, naj instituciji v postopku reševanja plača dodatno nadomestilo v zvezi s sredstvi, pravicami in obveznostmi oziroma naj lastnikom delnic ali drugih lastniških instrumentov plača dodatno nadomestilo v zvezi z delnicami ali drugimi lastniškimi instrumenti. |
| --- | --- |

(b)

premostitveni instituciji ali nosilcu upravljanja sredstev naroči, naj instituciji v postopku reševanja plača dodatno nadomestilo v zvezi s sredstvi, pravicami in obveznostmi oziroma naj lastnikom delnic ali drugih lastniških instrumentov plača dodatno nadomestilo v zvezi z delnicami ali drugimi lastniškimi instrumenti.

12.   Ne glede na odstavek 1 je začasno vrednotenje, opravljeno v skladu z odstavkoma 9 in 10, ustrezna podlaga, na kateri organi za reševanje sprejmejo ukrepe za reševanje, med drugim prevzamejo nadzor nad propadajočo institucijo ali subjektom iz točk (b), (c) ali (d) člena 1(1), ali izvajajo pooblastilo za odpis ali konverzijo kapitalskih instrumentov.

13.   Vrednotenje je ključnega pomena pri odločitvi glede uporabe instrumenta za reševanje ali izvajanja pooblastila za reševanje oziroma glede izvajanja pooblastila za odpis ali konverzijo kapitalskih instrumentov. Zoper vrednotenje ni dopustna posebna pritožba, vendar pa se lahko izpodbija v pritožbi zoper odločitev v skladu s členom 85.

14.   EBA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, da se za namene odstavka 1 tega člena ter člena 74 določi, v kakšnih okoliščinah je oseba neodvisna tako od organa za reševanje kot tudi od institucije ali subjekta iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1).

15.   EBA lahko pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, da se za namene odstavkov 1, 3 in 9 tega člena ter za namene člena 74 določijo naslednja merila:

| (a) | metodologijo za ocenjevanje vrednosti sredstev in obveznosti institucije ali subjekta iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1); |
| --- | --- |

(a)

metodologijo za ocenjevanje vrednosti sredstev in obveznosti institucije ali subjekta iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1);

| (b) | ločitev vrednotenj iz členov 36 in 74; |
| --- | --- |

(b)

ločitev vrednotenj iz členov 36 in 74;

| (c) | metodologijo za izračun blažilnika za dodatne izgube in njegovo vključitev v začasno vrednotenje. |
| --- | --- |

(c)

metodologijo za izračun blažilnika za dodatne izgube in njegovo vključitev v začasno vrednotenje.

16.   EBA predloži osnutke tehničnih standardov iz odstavka 14 Komisiji do 3. julija 2015.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz odstavkov 14 in 15 v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

POGLAVJE IV

Instrumenti za reševanje

Oddelek I

Splošna načela

Člen 37

Splošna načela instrumentov za reševanje

1.   Države članice zagotovijo, da imajo organi za reševanje pristojnosti, potrebne za uporabo instrumentov za reševanje v zvezi z institucijami in subjekti iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1), ki izpolnjujejo veljavne pogoje za reševanje.

2.   Če organ za reševanje odloči, da bo v zvezi z institucijo ali subjektom iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) uporabil instrument za reševanje, in bi ta ukrep za reševanje povzročil, da bi upniki nosili izgube ali da bi se njihove terjatve konvertirale, organ za reševanje uporabi pooblastilo za odpis ali konverzijo kapitalskih instrumentov v skladu s členom 59 tik pred ali skupaj z uporabo instrumenta za reševanje.

3.   Instrumenti za reševanje iz odstavka 1 so naslednji:

| (a) | instrument prodaje poslovanja; |
| --- | --- |

(a)

instrument prodaje poslovanja;

| (b) | instrument premostitvene institucije; |
| --- | --- |

(b)

instrument premostitvene institucije;

| (c) | instrument izločitve sredstev; |
| --- | --- |

(c)

instrument izločitve sredstev;

| (d) | instrument za reševanje s sredstvi upnikov. |
| --- | --- |

(d)

instrument za reševanje s sredstvi upnikov.

4.   Organi za reševanje lahko v skladu z odstavkom 5 instrumente za reševanje uporabijo posamično ali v kakršni koli kombinaciji.

5.   Organi za reševanje lahko instrument izločitve sredstev uporabijo le skupaj z drugim instrumentom za reševanje.

6.   Če se za prenos zgolj dela sredstev, pravic ali obveznosti institucije v postopku reševanja uporabijo instrumenti za reševanje iz točke (a) ali (b) odstavka 3 tega člena, pri čemer se uporabijo samo ti instrumenti, preostali del institucije ali subjekta iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1), iz katerega so se sredstva, pravice ali obveznosti prenesle, preneha v skladu z običajnimi insolvenčnimi postopki. Tako prenehanje se izvrši v razumnem roku ob upoštevanju potrebe po storitvah ali podpori, ki jo zadevna institucija ali subjekt iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) zagotavlja v skladu s členom 65, da se prejemniku omogoči nadaljnje opravljanje dejavnosti ali storitev, ki jih je pridobil s tem prenosom, in ob upoštevanju vseh drugih razlogov, v skladu s katerimi je nadaljnji obstoj preostale institucije ali subjekta iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) potreben, da se uresničijo cilji reševanja ali upoštevajo načela iz člena 34.

7.   Organ za reševanje in katera koli shema financiranja lahko na podlagi člena 101 vse razumne izdatke, ki so dejansko nastali v zvezi z uporabo instrumentov ali pooblastil za reševanje ali državnih instrumentov za finančno stabilnost, izterja na enega ali več od naslednjih načinov:

| (a) | v obliki odbitka od morebitnega nadomestila, ki ga prejemnik plača instituciji v postopku reševanja oziroma lastnikom delnic ali drugih lastniških instrumentov; |
| --- | --- |

(a)

v obliki odbitka od morebitnega nadomestila, ki ga prejemnik plača instituciji v postopku reševanja oziroma lastnikom delnic ali drugih lastniških instrumentov;

| (b) | kot prednostni upnik od institucije v postopku reševanja, ali |
| --- | --- |

(b)

kot prednostni upnik od institucije v postopku reševanja, ali

| (c) | kot prednostni upnik od morebitnih prihodkov, ustvarjenih s prenehanjem delovanja premostitvene institucije ali nosilca upravljanja sredstev. |
| --- | --- |

(c)

kot prednostni upnik od morebitnih prihodkov, ustvarjenih s prenehanjem delovanja premostitvene institucije ali nosilca upravljanja sredstev.

8.   Države članice zagotovijo, da se predpisi iz nacionalnega insolvenčnega prava glede izpodbojnosti ali neizvršljivosti pravnih aktov, ki so v škodo upnikov, ne uporabljajo za prenos sredstev, pravic ali obveznosti z institucije v postopku reševanja na drugo osebo z uporabo instrumenta ali izvajanjem pooblastila za reševanje ali uporabo državnega instrumenta za finančno stabilnost.

9.   Države članice lahko organom za reševanje odobrijo dodatne instrumente in pooblastila, ki se jih lahko izvaja, če institucija ali subjekt iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) izpolnjuje pogoje za reševanje, pod pogojem, da:

| (a) | ta dodatna pooblastila – če se uporabijo v zvezi s čezmejno skupino – niso ovira za učinkovito reševanje skupine in |
| --- | --- |

(a)

ta dodatna pooblastila – če se uporabijo v zvezi s čezmejno skupino – niso ovira za učinkovito reševanje skupine in

| (b) | so skladna s cilji reševanja in splošnimi načeli, ki urejajo reševanje, iz členov 31 in 34. |
| --- | --- |

(b)

so skladna s cilji reševanja in splošnimi načeli, ki urejajo reševanje, iz členov 31 in 34.

10.   Organ za reševanje lahko v izrednih razmerah sistemske krize poišče sredstva iz alternativnih virov financiranja z uporabo državnih instrumentov za stabilizacijo iz členov 56 do 58, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | delničarji, imetniki drugih lastniških instrumentov, imetniki zadevnih kapitalskih instrumentov in drugih kvalificiranih obveznosti so z odpisom, konverzijo ali kako drugače zagotovili prispevek za pokrivanje izgub in dokapitalizacijo, enak znesku, ki, merjeno v času ukrepa za reševanje v skladu z vrednotenjem iz člena 36, ni manjši od 8 % skupnih obveznosti, vključno s kapitalom institucije v postopku reševanja; |
| --- | --- |

(a)

delničarji, imetniki drugih lastniških instrumentov, imetniki zadevnih kapitalskih instrumentov in drugih kvalificiranih obveznosti so z odpisom, konverzijo ali kako drugače zagotovili prispevek za pokrivanje izgub in dokapitalizacijo, enak znesku, ki, merjeno v času ukrepa za reševanje v skladu z vrednotenjem iz člena 36, ni manjši od 8 % skupnih obveznosti, vključno s kapitalom institucije v postopku reševanja;

| (b) | uporaba državnih instrumentov za stabilizacijo je pogojena s predhodno in končno odobritvijo v skladu z okvirom Unije za državne pomoči. |
| --- | --- |

(b)

uporaba državnih instrumentov za stabilizacijo je pogojena s predhodno in končno odobritvijo v skladu z okvirom Unije za državne pomoči.

Oddelek 2

Instrument prodaje poslovanja

Člen 38

Instrument prodaje poslovanja

1.   Države članice zagotovijo, da imajo organi za reševanje pooblastilo, da na kupca, ki ni premostitvena institucija, prenesejo:

| (a) | delnice ali druge lastniške instrumente, ki jih je izdala institucija v postopku reševanja; |
| --- | --- |

(a)

delnice ali druge lastniške instrumente, ki jih je izdala institucija v postopku reševanja;

| (b) | vsa ali katera koli sredstva, pravice ali obveznosti institucije v postopku reševanja. |
| --- | --- |

(b)

vsa ali katera koli sredstva, pravice ali obveznosti institucije v postopku reševanja.

Ob upoštevanju odstavkov 8 in 9 tega člena ter člena 85 se prenos iz prvega pododstavka opravi, ne da bi bilo treba pridobiti soglasje delničarjev institucije v postopku reševanja ali katere koli tretje osebe z izjemo kupca ter ne da bi bilo treba izpolnjevati postopkovnih zahtev v skladu s pravom o gospodarskih družbah ali vrednostnih papirjih, razen tistih iz člena 39.

2.   Prenos v skladu z odstavkom 1 se opravi pod tržnimi pogoji, ob upoštevanju okoliščin in v skladu z okvirom Unije za državne pomoči.

3.   Organi za reševanje v skladu z odstavkom 2 tega člena sprejmejo vse razumne ukrepe, da bi zagotovili tržne pogoje za prenos, ki so skladni z vrednotenjem, opravljenim v skladu s členom 36, ob upoštevanju okoliščin primera.

4.   Ob upoštevanju člena 37(7) se vsakršno nadomestilo, ki ga plača kupec, pripiše:

| (a) | lastnikom delnic ali lastniških instrumentov, če je bila prodaja poslovanja izvedena s prenosom delnic ali lastniških instrumentov, ki jih izda institucija v postopku reševanja, z imetnikov zadevnih delnic ali instrumentov na kupca; |
| --- | --- |

(a)

lastnikom delnic ali lastniških instrumentov, če je bila prodaja poslovanja izvedena s prenosom delnic ali lastniških instrumentov, ki jih izda institucija v postopku reševanja, z imetnikov zadevnih delnic ali instrumentov na kupca;

| (b) | instituciji v postopku reševanja, če je bila prodaja poslovanja izvedena s prenosom nekaterih ali vseh sredstev ali obveznosti institucije v postopku reševanja na kupca. |
| --- | --- |

(b)

instituciji v postopku reševanja, če je bila prodaja poslovanja izvedena s prenosom nekaterih ali vseh sredstev ali obveznosti institucije v postopku reševanja na kupca.

5.   Pri uporabi instrumenta prodaje poslovanja lahko organ za reševanje pooblastilo za prenos uporabi več kot enkrat, da bi zagotovil dodatne prenose delnic ali drugih lastniških instrumentov, ki jih je izdala institucija v postopku reševanja, ali, odvisno od primera, sredstev, pravic ali obveznosti institucije v postopku reševanja.

6.   Po uporabi instrumenta prodaje poslovanja lahko organi za reševanje s soglasjem kupca izvajajo pooblastila za prenos v zvezi s sredstvi, pravicami ali obveznostmi, prenesenimi na kupca, da bi se sredstva, pravice ali obveznosti prenesle nazaj na institucijo v postopku reševanja oziroma da bi se delnice ali drugi lastniški instrumenti prenesli nazaj na prvotne lastnike, pri čemer so institucija v postopku reševanja ali prvotni lastniki dolžni ponovno prevzeti vsa tovrstna sredstva, pravice ali obveznosti oziroma delnice ali druge lastniške instrumente.

7.   Kupec mora imeti ob prenosu v skladu z odstavkom 1 ustrezno dovoljenje za nadaljnje izvajanje poslovnih dejavnosti, ki jih pridobi. Pristojni organi zagotovijo, da se vloga za dovoljenje v zvezi s prenosom obravnava pravočasno.

8.   Z odstopanjem od členov 22 do 25 Direktive 2013/36/EU, zahteve po obvestilu pristojnih organov iz člena 26 Direktive 2013/36/EU, člena 10(3), člena 11(1) in (2) ter členov 12 in 13 Direktive 2014/65/EU ter zahteve po obvestilu iz člena 11(3) navedene direktive pristojni organ institucije – v primeru, da bi prenos delnic ali drugih lastniških instrumentov v okviru uporabe instrumenta prodaje poslovanja povzročil pridobitev ali povečanje kvalificiranega deleža v instituciji v smislu člena 22(1) Direktive 2013/36/EU ali člena 11(1) Direktive 2014/65/EU – ocenjevanje, zahtevano v navedenih členih, izvede pravočasno, tako da se uporaba instrumenta prodaje poslovanja ne zavleče in da se ukrepu za reševanje ne prepreči doseganje ustreznih ciljev reševanja.

9.   Če pristojni organ zadevne institucije ocenjevanja iz odstavka 8 ne zaključi do datuma prenosa delnic ali drugih lastniških instrumentov v okviru uporabe instrumenta prodaje poslovanja s strani organa za reševanje, države članice zagotovijo, da se uporabljajo naslednje določbe:

| (a) | takšen prenos delnic ali drugih lastniških instrumentov na pridobitelja ima takojšen pravni učinek; |
| --- | --- |

(a)

takšen prenos delnic ali drugih lastniških instrumentov na pridobitelja ima takojšen pravni učinek;

| (b) | v obdobju ocenjevanja in morebitnem obdobju prodaje premoženja, ki ga zagotavlja točka (f), se glasovalna pravica pridobitelja v zvezi s takšnimi delnicami ali drugimi lastniškimi instrumenti začasno odvzame in prenese izključno na organ za reševanje, ki teh glasovalnih pravic ni obvezan izvajati in za njihovo izvajanje ali neizvajanje nikakor ni odgovoren; |
| --- | --- |

(b)

v obdobju ocenjevanja in morebitnem obdobju prodaje premoženja, ki ga zagotavlja točka (f), se glasovalna pravica pridobitelja v zvezi s takšnimi delnicami ali drugimi lastniškimi instrumenti začasno odvzame in prenese izključno na organ za reševanje, ki teh glasovalnih pravic ni obvezan izvajati in za njihovo izvajanje ali neizvajanje nikakor ni odgovoren;

| (c) | v obdobju ocenjevanja in morebitnem obdobju prodaje premoženja, ki ga zagotavlja točka (f), se za takšen prenos delnic ali drugih lastniških instrumentov ne uporabljajo kazni in drugi ukrepi, navedeni v členih 66, 67 in 68 Direktive 2013/36/EU za kršitve zahtev glede pridobitve ali prodaje kvalificiranih deležev; |
| --- | --- |

(c)

v obdobju ocenjevanja in morebitnem obdobju prodaje premoženja, ki ga zagotavlja točka (f), se za takšen prenos delnic ali drugih lastniških instrumentov ne uporabljajo kazni in drugi ukrepi, navedeni v členih 66, 67 in 68 Direktive 2013/36/EU za kršitve zahtev glede pridobitve ali prodaje kvalificiranih deležev;

| (d) | takoj ko pristojni organ zaključi ocenjevanje, organ za reševanje in pridobitelja pisno obvesti, ali odobrava takšen prenos delnic ali drugih lastniških instrumentov na pridobitelja ali da mu v skladu s členom 22(5) Direktive 2013/36/EU nasprotuje; |
| --- | --- |

(d)

takoj ko pristojni organ zaključi ocenjevanje, organ za reševanje in pridobitelja pisno obvesti, ali odobrava takšen prenos delnic ali drugih lastniških instrumentov na pridobitelja ali da mu v skladu s členom 22(5) Direktive 2013/36/EU nasprotuje;

| (e) | če pristojni organ odobri takšen prenos delnic ali drugih lastniških instrumentov na kupca, se glasovalna pravica v zvezi s takšnimi delnicami ali drugimi lastniškimi instrumenti v celoti prenese na pridobitelja, takoj ko organ za reševanje in pridobitelj od pristojnega organa prejmeta navedeno obvestilo o odobritvi; |
| --- | --- |

(e)

če pristojni organ odobri takšen prenos delnic ali drugih lastniških instrumentov na kupca, se glasovalna pravica v zvezi s takšnimi delnicami ali drugimi lastniškimi instrumenti v celoti prenese na pridobitelja, takoj ko organ za reševanje in pridobitelj od pristojnega organa prejmeta navedeno obvestilo o odobritvi;

| (f) | če pristojni organ nasprotuje takšnemu prenosu delnic ali drugih lastniških instrumentov na pridobitelja:






  (i) | glasovalna pravica v zvezi s takšnimi delnicami ali drugimi lastniškimi instrumenti iz točke (b) v celoti ohrani veljavnost in učinek; |
| --- | --- | --- |

(f)

če pristojni organ nasprotuje takšnemu prenosu delnic ali drugih lastniških instrumentov na pridobitelja:

(i)

glasovalna pravica v zvezi s takšnimi delnicami ali drugimi lastniškimi instrumenti iz točke (b) v celoti ohrani veljavnost in učinek;

| (ii) | organ za reševanje lahko od pridobitelja zahteva, da takšne delnice ali druge lastniške instrumente proda v obdobju prodaje premoženja, ki ga določi organ za reševanje ob upoštevanju prevladujočih tržnih pogojev, in |
| --- | --- |

(ii)

organ za reševanje lahko od pridobitelja zahteva, da takšne delnice ali druge lastniške instrumente proda v obdobju prodaje premoženja, ki ga določi organ za reševanje ob upoštevanju prevladujočih tržnih pogojev, in

| (iii) | če pridobitelj prodaje ne zaključi v obdobju prodaje premoženja, ki ga je določil organ za reševanje, lahko pristojni organ s soglasjem organa za reševanje kupcu za kršitve zahtev glede pridobitve ali prodaje kvalificiranih deležev izreče kazni in druge ukrepe iz členov 66, 67 in 68 Direktive 2013/36/EU. |
| --- | --- |

(iii)

če pridobitelj prodaje ne zaključi v obdobju prodaje premoženja, ki ga je določil organ za reševanje, lahko pristojni organ s soglasjem organa za reševanje kupcu za kršitve zahtev glede pridobitve ali prodaje kvalificiranih deležev izreče kazni in druge ukrepe iz členov 66, 67 in 68 Direktive 2013/36/EU.

10.   Prenosi, opravljeni na podlagi instrumenta prodaje poslovanja, so predmet zaščitnih ukrepov iz poglavja VII naslova IV.

11.   Za namene uveljavljanja pravic do zagotavljanja storitev ali ustanavljanja v drugi državi članici v skladu z Direktivo 2013/36/EU ali Direktivo 2014/65/EU kupec velja za pravnega naslednika institucije v postopku reševanja in lahko še naprej uveljavlja vse pravice, ki jih je institucija v postopku reševanja uveljavljala v zvezi s prenesenimi sredstvi, pravicami ali obveznostmi.

12.   Države članice zagotovijo, da lahko kupec iz odstavka 1 še naprej uveljavlja pravice do članstva in dostopa do plačilnih, klirinških in poravnalnih sistemov, borz, odškodninskih shem za investitorje in sistemov jamstva za vloge institucije v postopku reševanja, če izpolnjuje merila za članstvo in sodelovanje v teh sistemih.

Ne glede na prvi pododstavek, države članice zagotovijo, da:

| (a) | se dostop ne sme zavrniti na podlagi dejstva, da kupec nima ocene bonitetne agencije ali da ta ocena ne ustreza stopnji, ki je potrebna za dostop do sistemov, navedenih v prvem pododstavku; |
| --- | --- |

(a)

se dostop ne sme zavrniti na podlagi dejstva, da kupec nima ocene bonitetne agencije ali da ta ocena ne ustreza stopnji, ki je potrebna za dostop do sistemov, navedenih v prvem pododstavku;

| (b) | če kupec ne izpolnjuje meril članstva ali sodelovanja v zvezi z zadevnim plačilnim, klirinškim ali poravnalnim sistemom, borzo, odškodninsko shemo za investitorje ali sistemom jamstva za vloge, se pravice iz prvega pododstavka uveljavljajo v obdobju, ki ga lahko določi organ za reševanje in ne presega 24 mesecev ter se lahko podaljša, če kupec za to zaprosi organ za reševanje. |
| --- | --- |

(b)

če kupec ne izpolnjuje meril članstva ali sodelovanja v zvezi z zadevnim plačilnim, klirinškim ali poravnalnim sistemom, borzo, odškodninsko shemo za investitorje ali sistemom jamstva za vloge, se pravice iz prvega pododstavka uveljavljajo v obdobju, ki ga lahko določi organ za reševanje in ne presega 24 mesecev ter se lahko podaljša, če kupec za to zaprosi organ za reševanje.

13.   Brez poseganja v poglavje VII naslova IV delničarji ali upniki institucije v postopku reševanja in druge tretje osebe, katerih sredstva, pravice ali obveznosti niso prenesene, nimajo nobenih pravic nad prenesenimi sredstvi, pravicami ali obveznostmi ali v zvezi njimi.

Člen 39

Instrument prodaje poslovanja: postopkovne zahteve

1.   Ob upoštevanju odstavka 3 tega člena organ za reševanje pri uporabi instrumenta prodaje poslovanja v zvezi z institucijo ali subjektom iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) trži sredstva, pravice, obveznosti, delnice ali druge lastniške instrumente te institucije, ki jih organ namerava prenesti, ali se dogovori o njihovem trženju. Paketi pravic, sredstev in obveznosti se lahko tržijo ločeno.

2.   Brez poseganja v okvir Unije za državne pomoči se, če je ustrezno, trženje iz odstavka 1 izvaja v skladu z naslednjimi merili:

| (a) | je kar se da pregledno in ne prikazuje napačno sredstev, pravic, obveznosti, delnic ali drugih lastniških instrumentov te institucije, ki jih organ namerava prenesti, ob upoštevanju okoliščin in predvsem potrebe po ohranjanju finančne stabilnosti; |
| --- | --- |

(a)

je kar se da pregledno in ne prikazuje napačno sredstev, pravic, obveznosti, delnic ali drugih lastniških instrumentov te institucije, ki jih organ namerava prenesti, ob upoštevanju okoliščin in predvsem potrebe po ohranjanju finančne stabilnosti;

| (b) | morebitni kupci niso neupravičeno favorizirani ali diskriminirani; |
| --- | --- |

(b)

morebitni kupci niso neupravičeno favorizirani ali diskriminirani;

| (c) | ni v nobenem nasprotju interesov; |
| --- | --- |

(c)

ni v nobenem nasprotju interesov;

| (d) | ne dodeljuje nobenih nepravičnih prednosti morebitnemu kupcu; |
| --- | --- |

(d)

ne dodeljuje nobenih nepravičnih prednosti morebitnemu kupcu;

| (e) | upošteva potrebo po hitri izvedbi ukrepov za reševanje; |
| --- | --- |

(e)

upošteva potrebo po hitri izvedbi ukrepov za reševanje;

| (f) | njegov cilj je iztržiti kar najvišjo prodajno ceno zadevnih delnic ali drugih lastniških instrumentov, sredstev, pravic ali obveznosti. |
| --- | --- |

(f)

njegov cilj je iztržiti kar najvišjo prodajno ceno zadevnih delnic ali drugih lastniških instrumentov, sredstev, pravic ali obveznosti.

Ob upoštevanju točke (b) prvega pododstavka načela iz tega odstavka organom za reševanje ne preprečujejo privabljanja natančno določenih morebitnih kupcev.

Vsako javno razkritje trženja institucije ali subjekta iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) te direktive, ki bi se sicer zahtevalo v skladu s členom 17(1) Uredbe (EU) št. 596/2014, se lahko odloži v skladu s členom 17(4) ali (5) navedene uredbe.

3.   Organ za reševanje lahko uporabi instrument prodaje poslovanja brez izpolnjevanja zahteve po trženju iz odstavka 1, če ugotovi, da bi izpolnjevanje te zahteve verjetno ogrozilo izpolnitev enega ali več ciljev reševanja, in zlasti če sta izpolnjena naslednja pogoja:

| (a) | organ za reševanje meni, da obstaja resna grožnja za finančno stabilnost, ki je posledica propada ali verjetnega propada institucije v postopku reševanja ali se zaradi njega še stopnjuje, in |
| --- | --- |

(a)

organ za reševanje meni, da obstaja resna grožnja za finančno stabilnost, ki je posledica propada ali verjetnega propada institucije v postopku reševanja ali se zaradi njega še stopnjuje, in

| (b) | organ za reševanje meni, da bi izpolnjevanje teh zahtev verjetno ogrozilo učinkovitost instrumenta prodaje poslovanja pri odpravljanju te grožnje ali doseganju cilja reševanja iz točke (b) člena 31(2). |
| --- | --- |

(b)

organ za reševanje meni, da bi izpolnjevanje teh zahtev verjetno ogrozilo učinkovitost instrumenta prodaje poslovanja pri odpravljanju te grožnje ali doseganju cilja reševanja iz točke (b) člena 31(2).

4.   EBA do 3. julija 2015 izda smernice v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1093/2010, v katerih opredeli dejanske okoliščine, ki predstavljajo stvarno grožnjo, in elemente, povezane z učinkovitostjo instrumenta prodaje poslovanja, iz točk (a) in (b) odstavka 3.

Oddelek 3

Instrument premostitvene institucije

Člen 40

Instrument premostitvene institucije

1.   Za uveljavitev instrumenta premostitvene institucije in ob upoštevanju potrebe po ohranitvi kritičnih funkcij premostitvene institucije države članice zagotovijo, da imajo organi za reševanje pooblastilo, da na premostitveno institucijo prenesejo:

| (a) | delnice ali druge lastniške instrumente, ki jih je izdala ena ali več institucij v postopku reševanja; |
| --- | --- |

(a)

delnice ali druge lastniške instrumente, ki jih je izdala ena ali več institucij v postopku reševanja;

| (b) | vsa ali katera koli sredstva, pravice ali obveznosti ene ali več institucij v postopku reševanja. |
| --- | --- |

(b)

vsa ali katera koli sredstva, pravice ali obveznosti ene ali več institucij v postopku reševanja.

Ob upoštevanju člena 85 se prenos iz prvega pododstavka lahko opravi, ne da bi bilo treba pridobiti soglasje delničarjev institucij v postopku reševanja ali katere koli tretje osebe razen premostitvene institucije ter ne da bi bilo treba izpolnjevati kakršne koli postopkovne zahteve v skladu s pravom o gospodarskih družbah ali vrednostnih papirjih.

2.   Premostitvena institucija je pravna oseba, ki izpolnjuje vse naslednje zahteve:

| (a) | je v celoti ali delno v lasti enega ali več javnih organov, kar lahko vključuje tudi organ za reševanje ali shemo za financiranje reševanja, in je pod nadzorom organa za reševanje; |
| --- | --- |

(a)

je v celoti ali delno v lasti enega ali več javnih organov, kar lahko vključuje tudi organ za reševanje ali shemo za financiranje reševanja, in je pod nadzorom organa za reševanje;

| (b) | ustanovljena je z namenom prejema in hrambe nekaterih ali vseh delnic ali drugih lastniških instrumentov, ki jih je izdala institucija v postopku reševanja, oziroma nekaterih ali vseh sredstev, pravic in obveznosti ene ali več institucij v postopku reševanja, da bi se ohranil dostop do kritičnih funkcij in prodala institucija ali subjekt iz točke (b), (c), ali (d) člena 1(1). |
| --- | --- |

(b)

ustanovljena je z namenom prejema in hrambe nekaterih ali vseh delnic ali drugih lastniških instrumentov, ki jih je izdala institucija v postopku reševanja, oziroma nekaterih ali vseh sredstev, pravic in obveznosti ene ali več institucij v postopku reševanja, da bi se ohranil dostop do kritičnih funkcij in prodala institucija ali subjekt iz točke (b), (c), ali (d) člena 1(1).

Uporaba instrumenta za reševanje s sredstvi upnikov za namen iz točke (b) člena 43(2) ne posega v zmožnost organa za reševanje, da nadzoruje premostitveno institucijo.

3.   Pri uporabi instrumenta premostitvene institucije organ za reševanje zagotovi, da skupna vrednost obveznosti, prenesenih na premostitveno institucijo, ne presega skupne vrednosti pravic in sredstev, ki so bile prenesene z institucije v postopku reševanja ali zagotovljene iz drugih virov.

4.   Ob upoštevanju člena 37(7) se vsakršno nadomestilo, ki ga plača premostitvena institucija, pripiše:

| (a) | lastnikom delnic ali lastniških instrumentov, če je bil prenos na premostitveno institucijo izveden s prenosom delnic ali lastniških instrumentov, ki jih izda institucija v postopku reševanja, z imetnikov zadevnih delnic ali instrumentov na premostitveno institucijo; |
| --- | --- |

(a)

lastnikom delnic ali lastniških instrumentov, če je bil prenos na premostitveno institucijo izveden s prenosom delnic ali lastniških instrumentov, ki jih izda institucija v postopku reševanja, z imetnikov zadevnih delnic ali instrumentov na premostitveno institucijo;

| (b) | instituciji v postopku reševanja, če je bil prenos izveden s prenosom nekaterih ali vseh sredstev ali obveznosti institucije v postopku reševanja na premostitveno institucijo. |
| --- | --- |

(b)

instituciji v postopku reševanja, če je bil prenos izveden s prenosom nekaterih ali vseh sredstev ali obveznosti institucije v postopku reševanja na premostitveno institucijo.

5.   Organ za reševanje lahko pri uporabi instrumenta premostitvene institucije pooblastilo za prenos uporabi več kot enkrat, da bi zagotovil dodatne prenose delnic ali drugih lastniških instrumentov, ki jih je izdala institucija v postopku reševanja, oziroma sredstev, pravic ali obveznosti institucije v postopku reševanja.

6.   Po uporabi instrumenta premostitvene institucije lahko organ za reševanje:

| (a) | prenese pravice, sredstva ali obveznosti s premostitvene institucije nazaj na institucijo v postopku reševanja oziroma delnice ali druge lastniške instrumente nazaj na prvotne lastnike, pri čemer so institucija v postopku reševanja ali prvotni lastniki dolžni ponovno prevzeti vsa sredstva, pravice ali obveznosti oziroma delnice ali druge lastniške instrumente, če so izpolnjeni pogoji iz odstavka 7; |
| --- | --- |

(a)

prenese pravice, sredstva ali obveznosti s premostitvene institucije nazaj na institucijo v postopku reševanja oziroma delnice ali druge lastniške instrumente nazaj na prvotne lastnike, pri čemer so institucija v postopku reševanja ali prvotni lastniki dolžni ponovno prevzeti vsa sredstva, pravice ali obveznosti oziroma delnice ali druge lastniške instrumente, če so izpolnjeni pogoji iz odstavka 7;

| (b) | prenese delnice ali druge lastniške instrumente oziroma sredstva, pravice ali obveznosti s premostitvene institucije na tretjo osebo. |
| --- | --- |

(b)

prenese delnice ali druge lastniške instrumente oziroma sredstva, pravice ali obveznosti s premostitvene institucije na tretjo osebo.

7.   Organi za reševanje lahko delnice ali druge lastniške instrumente oziroma sredstva, pravice ali obveznosti prenesejo nazaj s premostitvene institucije v enem od naslednjih primerov:

| (a) | možnost, da bi lahko bile posamezne delnice ali drugi lastniški instrumenti, sredstva, pravice ali obveznosti prenesene nazaj, je izrecno navedena v instrumentu, s katerim je bil izveden prenos; |
| --- | --- |

(a)

možnost, da bi lahko bile posamezne delnice ali drugi lastniški instrumenti, sredstva, pravice ali obveznosti prenesene nazaj, je izrecno navedena v instrumentu, s katerim je bil izveden prenos;

| (b) | posamezne delnice ali drugi lastniški instrumenti, sredstva, pravice ali obveznosti dejansko ne spadajo v razrede delnic ali drugih lastniških instrumentov, sredstev, pravic ali obveznosti, navedene v instrumentu, s katerim je bil izveden prenos, ali ne izpolnjujejo pogojev za prenos lastniških instrumentov, sredstev, pravic ali obveznosti, navedenih v tem instrumentu. |
| --- | --- |

(b)

posamezne delnice ali drugi lastniški instrumenti, sredstva, pravice ali obveznosti dejansko ne spadajo v razrede delnic ali drugih lastniških instrumentov, sredstev, pravic ali obveznosti, navedene v instrumentu, s katerim je bil izveden prenos, ali ne izpolnjujejo pogojev za prenos lastniških instrumentov, sredstev, pravic ali obveznosti, navedenih v tem instrumentu.

Takšen prenos nazaj se lahko izvede v katerem koli obdobju in v skladu s katerimi koli drugimi pogoji, ki so v danem instrumentu navedeni za zadevni namen.

8.   Prenosi med institucijo v postopku reševanja oziroma prvotnimi lastniki delnic ali drugih lastniških instrumentov in premostitveno institucijo so predmet zaščitnih ukrepov iz poglavja VII naslova IV.

9.   Za namene uveljavljanja pravice do zagotavljanja storitev ali ustanavljanja v drugi državi članici v skladu z Direktivo 2013/36/EU ali Direktivo 2014/65/EU premostitvena institucija velja za pravno naslednico institucije v postopku reševanja in lahko še naprej uveljavlja vse pravice, ki jih je institucija v postopku reševanja uveljavljala v zvezi s prenesenimi sredstvi, pravicami ali obveznostmi.

Organi za reševanje lahko za druge namene zahtevajo, da se premostitvena institucija šteje za pravno naslednico institucije v postopku reševanja in lahko še naprej uveljavlja vse pravice, ki jih je institucija v postopku reševanja uveljavljala v zvezi s prenesenimi sredstvi, pravicami ali obveznostmi.

10.   Države članice zagotovijo, da lahko premostitvena institucija še naprej uveljavlja pravice do članstva in dostopa do plačilnih, klirinških in poravnalnih sistemov, borz, odškodninskih shem za investitorje in sistemov jamstva za vloge institucije v postopku reševanja, če izpolnjuje merila za članstvo in sodelovanje v teh sistemih.

Ne glede na prvi pododstavek države članice zagotovijo, da:

| (a) | se dostop ne zavrne na podlagi dejstva, da premostitvena institucija nima ocene bonitetne agencije ali da ta ocena ne ustreza stopnji, ki je potrebna za dostop do sistemov, navedenih v prvem pododstavku; |
| --- | --- |

(a)

se dostop ne zavrne na podlagi dejstva, da premostitvena institucija nima ocene bonitetne agencije ali da ta ocena ne ustreza stopnji, ki je potrebna za dostop do sistemov, navedenih v prvem pododstavku;

| (b) | če premostitvena institucija ne izpolnjuje meril članstva ali sodelovanja v zvezi z zadevnim plačilnim, klirinškim ali poravnalnim sistemom, borzo, odškodninsko shemo za investitorje ali sistemom jamstva za vloge, se pravice iz prvega pododstavka uveljavljajo v obdobju, ki ga lahko določi organ za reševanje in ne presega 24 mesecev ter se lahko podaljša, če premostitvena institucija za to zaprosi organ za reševanje. |
| --- | --- |

(b)

če premostitvena institucija ne izpolnjuje meril članstva ali sodelovanja v zvezi z zadevnim plačilnim, klirinškim ali poravnalnim sistemom, borzo, odškodninsko shemo za investitorje ali sistemom jamstva za vloge, se pravice iz prvega pododstavka uveljavljajo v obdobju, ki ga lahko določi organ za reševanje in ne presega 24 mesecev ter se lahko podaljša, če premostitvena institucija za to zaprosi organ za reševanje.

11.   Brez poseganja v poglavje VII naslova IV delničarji ali upniki institucije v postopku reševanja in druge tretje osebe, katerih sredstva, pravice ali obveznosti niso prenesene na premostitveno institucijo, nimajo nobenih pravic nad sredstvi, pravicami ali obveznostmi, prenesenimi na premostitveno institucijo, njen upravljalni organ ali višje vodstvo, ali v zvezi z njimi.

12.   Cilji premostitvene institucije ne vključujejo nobene obveznosti ali odgovornosti do delničarjev ali upnikov institucije v postopku reševanja, upravljalni organ ali višje vodstvo pa tem delničarjem ali upnikom ne odgovarja za dejanja in opustitve dejanj pri opravljanju svojih funkcij, razen če dejanje ali opustitev dejanja pomeni hudo malomarnost ali resno kršitev v skladu z nacionalnim pravom, ki neposredno vpliva na pravice teh delničarjev ali upnikov.

Države članice lahko v skladu z nacionalnim pravom dodatno omejijo odgovornost premostitvene institucije in njenega upravljalnega organa ali višjega vodstva za dejanja in opustitve dejanj pri opravljanju svojih dolžnosti.

Člen 41

Delovanje premostitvene institucije

1.   Države članice zagotovijo, da premostitvena institucija deluje v skladu z naslednjimi zahtevami:

| (a) | vsebino ustanovitvenih aktov premostitvene institucije odobri organ za reševanje; |
| --- | --- |

(a)

vsebino ustanovitvenih aktov premostitvene institucije odobri organ za reševanje;

| (b) | glede na lastniško strukturo premostitvene institucije organ za reševanje imenuje ali potrdi njen upravljalni organ; |
| --- | --- |

(b)

glede na lastniško strukturo premostitvene institucije organ za reševanje imenuje ali potrdi njen upravljalni organ;

| (c) | organ za reševanje potrdi nadomestila za člane upravljalnega organa in določi, za kaj so odgovorni; |
| --- | --- |

(c)

organ za reševanje potrdi nadomestila za člane upravljalnega organa in določi, za kaj so odgovorni;

| (d) | organ za reševanje potrdi strategijo in profil tveganja premostitvene institucije; |
| --- | --- |

(d)

organ za reševanje potrdi strategijo in profil tveganja premostitvene institucije;

| (e) | premostitvena institucija ima dovoljenje v skladu z Direktivo 2013/36/EU ali Direktivo 2014/65/EU, kot je ustrezno, ter potrebno dovoljenje v skladu z veljavnim nacionalnim pravom, da nadaljuje z opravljanjem dejavnosti ali zagotavljanjem storitev, ki jih pridobi s prenosom, opravljenim na podlagi odstavka 63 te direktive; |
| --- | --- |

(e)

premostitvena institucija ima dovoljenje v skladu z Direktivo 2013/36/EU ali Direktivo 2014/65/EU, kot je ustrezno, ter potrebno dovoljenje v skladu z veljavnim nacionalnim pravom, da nadaljuje z opravljanjem dejavnosti ali zagotavljanjem storitev, ki jih pridobi s prenosom, opravljenim na podlagi odstavka 63 te direktive;

| (f) | premostitvena institucija izpolnjuje zahteve iz Uredbe EU št. 575/2013 ter Direktive 2013/36/EU in Direktive 2014/65/EU, kot je ustrezno, ter je predmet nadzora v skladu z navedenimi uredbo in direktivama; |
| --- | --- |

(f)

premostitvena institucija izpolnjuje zahteve iz Uredbe EU št. 575/2013 ter Direktive 2013/36/EU in Direktive 2014/65/EU, kot je ustrezno, ter je predmet nadzora v skladu z navedenimi uredbo in direktivama;

| (g) | premostitvena institucija deluje v skladu z okvirom Unije za državne pomoči, organ za reševanje pa lahko njeno delovanje ustrezno omeji. |
| --- | --- |

(g)

premostitvena institucija deluje v skladu z okvirom Unije za državne pomoči, organ za reševanje pa lahko njeno delovanje ustrezno omeji.

Ne glede na določbe iz točk (e) in (f) prvega pododstavka in če je potrebno za uresničitev ciljev reševanja, se lahko premostitvena institucija za kratek čas ustanovi in pridobi dovoljenje, ne da bi na začetku delovanja izpolnjevala Direktivo 2013/36/EU ali Direktivo 2014/65/EU. Organ za reševanje v ta namen pristojnemu organu predloži ustrezni zahtevek. Če pristojni organ izda dovoljenje, navede obdobje, v katerem premostitveni instituciji ni treba izpolnjevati zahtev navedenih direktiv.

2.   Ob upoštevanju morebitnih omejitev, določenih v skladu s pravili Unije ali nacionalnimi pravili o konkurenci, uprava premostitvene institucije institucijo upravlja z namenom ohranitve dostopa do kritičnih funkcij in prodaje institucije ali subjekta iz točke (b), (c), ali (d) člena 1(1), njegovih sredstev, pravic ali obveznosti enemu ali več zasebnim kupcem, ob ustreznih pogojih in v obdobju iz odstavka 4 tega člena ali, kot je ustrezno, odstavka 6 tega člena.

3.   Organ za reševanje odloči, da premostitvena institucija ni več premostitvena institucija v smislu člena 40(2), ko se zgodi karkoli od naslednjega:

| (a) | premostitvena institucija se združi z drugim subjektom; |
| --- | --- |

(a)

premostitvena institucija se združi z drugim subjektom;

| (b) | premostitvena institucija ne izpolnjuje več zahtev iz člena 40(2); |
| --- | --- |

(b)

premostitvena institucija ne izpolnjuje več zahtev iz člena 40(2);

| (c) | vsa ali praktično vsa sredstva, pravice ali obveznosti premostitvene institucije se prodajo tretji osebi; |
| --- | --- |

(c)

vsa ali praktično vsa sredstva, pravice ali obveznosti premostitvene institucije se prodajo tretji osebi;

| (d) | poteče obdobje iz odstavka 5 oziroma 6, kot je ustrezno; |
| --- | --- |

(d)

poteče obdobje iz odstavka 5 oziroma 6, kot je ustrezno;

| (e) | sredstva premostitvene institucije so v celoti izčrpana, njene obveznosti pa v celoti poravnane. |
| --- | --- |

(e)

sredstva premostitvene institucije so v celoti izčrpana, njene obveznosti pa v celoti poravnane.

4.   Če si organ za reševanje prizadeva za prodajo premostitvene institucije ali njenih sredstev, pravic ali obveznosti, države članice zagotovijo, da so premostitvena institucija ali zadevna sredstva ali obveznosti dane na trg odprto in pregledno ter da se pri prodaji ne prikazujejo napačno in da posamezni morebitni kupci niso neupravičeno favorizirani ali diskriminirani.

Vsaka takšna prodaja se opravi pod tržnimi pogoji ob upoštevanju okoliščin in v skladu z okvirom Unije za državne pomoči.

5.   Če se ne uresniči nobena od možnosti iz točke (a), (b), (c) in (e) odstavka 3, organ za reševanje čim prej zaključi delovanje premostitvene institucije, v vsakem primeru pa po izteku dveletnega obdobja od datuma, na katerega je bil izveden zadnji prenos z institucije v postopku reševanja na podlagi instrumenta premostitvene institucije.

6.   Organ za reševanje lahko obdobje iz odstavka 5 podaljša za eno ali več dodatnih enoletnih obdobij, če:

| (a) | takšno podaljšanje podpira možnosti, navedene v točkah (a), (b), (c) ali (e) odstavka 3, ali |
| --- | --- |

(a)

takšno podaljšanje podpira možnosti, navedene v točkah (a), (b), (c) ali (e) odstavka 3, ali

| (b) | je takšno podaljšanje potrebno za zagotovitev kontinuitete opravljanja bistvenih bančnih ali finančnih storitev. |
| --- | --- |

(b)

je takšno podaljšanje potrebno za zagotovitev kontinuitete opravljanja bistvenih bančnih ali finančnih storitev.

7.   Vsaka odločitev organa za reševanje o podaljšanju obdobja iz odstavka 5 se obrazloži in vključuje podrobno oceno stanja, tudi razmer na trgu in obetov, ki upravičuje podaljšanje.

8.   Če se delovanje premostitvene institucije zaključi v okoliščinah iz točke (c) ali (d) odstavka 3, se prenehanje premostitvene institucije izvrši v skladu z običajnimi insolvenčnimi postopki.

Ob upoštevanju člena 37(7) se vsi prihodki, ustvarjeni s prenehanjem delovanja premostitvene institucije, pripišejo delničarjem premostitvene institucije.

9.   Če se premostitvena institucija uporabi za prenos sredstev in obveznosti več kot ene institucije v postopku reševanja, se obveznost iz odstavka 8 nanaša na sredstva in obveznosti, ki so bile prenesene z vsake posamezne institucije v postopku reševanja, ne pa na premostitveno institucijo samo.

Oddelek 4

Instrument izločitve sredstev

Člen 42

Instrument izločitve sredstev

1.   Zaradi uveljavitve instrumenta izločitve sredstev države članice zagotovijo, da imajo organi za reševanje pooblastilo za prenos sredstev, pravic ali obveznosti institucije v postopku reševanja ali premostitvene institucije na enega ali več nosilcev upravljanja sredstev.

Ob upoštevanju člena 85 se prenos iz prvega pododstavka lahko opravi, ne da bi bilo treba pridobiti soglasje delničarjev institucij v postopku reševanja ali katere koli tretje osebe razen premostitvene institucije ter ne da bi bilo treba izpolnjevati kakršne koli postopkovne zahteve v skladu s pravom o gospodarskih družbah ali vrednostnih papirjih.

2.   Za namene instrumenta izločitve sredstev je nosilec upravljanja sredstev pravna oseba, ki izpolnjuje vse naslednje zahteve:

| (a) | je v celoti ali delno v lasti enega ali več javnih organov, kar lahko vključuje tudi organ za reševanje ali shemo za financiranje reševanja, in je pod nadzorom organa za reševanje; |
| --- | --- |

(a)

je v celoti ali delno v lasti enega ali več javnih organov, kar lahko vključuje tudi organ za reševanje ali shemo za financiranje reševanja, in je pod nadzorom organa za reševanje;

| (b) | je bil ustanovljen za namene sprejemanja nekaterih ali vseh sredstev, pravic in obveznosti ene ali več institucij v postopku reševanja ali premostitvene institucije. |
| --- | --- |

(b)

je bil ustanovljen za namene sprejemanja nekaterih ali vseh sredstev, pravic in obveznosti ene ali več institucij v postopku reševanja ali premostitvene institucije.

3.   Nosilec upravljanja sredstev upravlja sredstva, ki so bila nanj prenesena, da bi dosegla čim višjo vrednost pri morebitni prodaji ali prenehanju v skladu s predpisi.

4.   Države članice zagotovijo, da nosilec upravljanja sredstev deluje v skladu z naslednjimi določbami:

| (a) | vsebino ustanovitvenih aktov nosilca upravljanja sredstev odobri organ za reševanje; |
| --- | --- |

(a)

vsebino ustanovitvenih aktov nosilca upravljanja sredstev odobri organ za reševanje;

| (b) | glede na lastniško strukturo nosilca upravljanja sredstev organ za reševanje imenuje ali potrdi upravljalni organ nosilca; |
| --- | --- |

(b)

glede na lastniško strukturo nosilca upravljanja sredstev organ za reševanje imenuje ali potrdi upravljalni organ nosilca;

| (c) | organ za reševanje potrdi prejemke članov upravljalnega organa in določi, za kaj so odgovorni; |
| --- | --- |

(c)

organ za reševanje potrdi prejemke članov upravljalnega organa in določi, za kaj so odgovorni;

| (d) | organ za reševanje odobri strategijo in profil tveganja nosilca upravljanja sredstev. |
| --- | --- |

(d)

organ za reševanje odobri strategijo in profil tveganja nosilca upravljanja sredstev.

5.   Organi za reševanje lahko izvajajo pooblastilo za prenos sredstev, pravic ali obveznosti iz odstavka 1 le, če:

| (a) | je stanje na določenem trgu za ta sredstva takšno, da bi likvidacija takšnih sredstev v skladu z običajnimi insolvenčnimi postopki lahko negativno vplivala na enega ali več finančnih trgov; |
| --- | --- |

(a)

je stanje na določenem trgu za ta sredstva takšno, da bi likvidacija takšnih sredstev v skladu z običajnimi insolvenčnimi postopki lahko negativno vplivala na enega ali več finančnih trgov;

| (b) | je takšen prenos potreben, da se zagotovi nemoteno delovanje institucije v postopku reševanja ali premostitvene institucije, ali |
| --- | --- |

(b)

je takšen prenos potreben, da se zagotovi nemoteno delovanje institucije v postopku reševanja ali premostitvene institucije, ali

| (c) | je takšen prenos potreben, da se zagotovijo čim višji dohodki iz likvidacije. |
| --- | --- |

(c)

je takšen prenos potreben, da se zagotovijo čim višji dohodki iz likvidacije.

6.   Pri uporabi instrumenta izločitve sredstev organi za reševanje v skladu z načeli iz člena 36 in okvirom Unije za državne pomoči določijo nadomestilo, proti kateremu se sredstva, pravice in obveznosti prenesejo na nosilca upravljanja sredstev. Ta odstavek ne preprečuje, da imajo nadomestila nominalno ali negativno vrednost.

7.   Ob upoštevanju člena 37(7) se vsakršno nadomestilo, ki ga v zvezi s pridobljenimi sredstvi, pravicami ali obveznostmi nosilec upravljanja sredstev plača neposredno iz institucije v postopku reševanja, pripiše instituciji v postopku reševanja. Nadomestilo se lahko plača v obliki dolžniških instrumentov, ki jih izda nosilec upravljanja sredstev.

8.   Če je bil uporabljen instrument premostitvene institucije, lahko nosilec upravljanja sredstev po uporabi tega instrumenta pridobi sredstva, pravice ali obveznosti od premostitvene institucije.

9.   Organi za reševanje lahko sredstva, pravice ali obveznosti z institucije v postopku reševanja na enega ali več nosilcev upravljanja sredstev prenesejo več kot enkrat, sredstva, pravice ali obveznosti z enega ali več nosilcev upravljanja sredstev pa lahko prenesejo nazaj na institucijo v postopku reševanja, če sta izpolnjena pogoja iz odstavka 10.

Institucija v postopku reševanja je dolžna ponovno prevzeti vsa tovrstna sredstva, pravice ali obveznosti.

10.   Organi za reševanje pravice, sredstva ali obveznosti lahko z nosilca upravljanja sredstev prenesejo nazaj na institucijo v postopku reševanja v enem od naslednjih primerov:

| (a) | možnost, da bi lahko bile posamezne pravice, sredstva ali obveznosti prenesene nazaj, je izrecno navedena v instrumentu, s katerim je bil izveden prenos; |
| --- | --- |

(a)

možnost, da bi lahko bile posamezne pravice, sredstva ali obveznosti prenesene nazaj, je izrecno navedena v instrumentu, s katerim je bil izveden prenos;

| (b) | posamezne pravice, sredstva ali obveznosti dejansko ne spadajo v razrede pravic, sredstev ali obveznosti, navedene v instrumentu, s katerim je bil izveden prenos, ali ne izpolnjujejo pogojev za ta prenos. |
| --- | --- |

(b)

posamezne pravice, sredstva ali obveznosti dejansko ne spadajo v razrede pravic, sredstev ali obveznosti, navedene v instrumentu, s katerim je bil izveden prenos, ali ne izpolnjujejo pogojev za ta prenos.

V vsakem od primerov iz točk (a) in (b) se lahko prenos nazaj izvede v katerem koli časovnem obdobju, izvede pa se v skladu s katerimi koli drugimi pogoji, ki so v tem instrumentu navedeni za zadevni namen.

11.   Prenosi med institucijo v postopku reševanja in nosilcem upravljanja sredstev so predmet zaščitnih ukrepov za delne prenose lastništva, navedenih v poglavju VII naslova IV.

12.   Brez poseganja v poglavje VII naslova IV delničarji ali upniki institucije v postopku reševanja in druge tretje osebe, katerih sredstva, pravice ali obveznosti niso prenesene na nosilca upravljanja sredstev, nimajo nobenih pravic nad sredstvi, pravicami ali obveznostmi, prenesenimi na nosilca upravljanja sredstev, upravljalni organ ali višje vodstvo, ali v zvezi z njimi.

13.   Cilji nosilca upravljanja sredstev ne vključujejo nobene obveznosti ali odgovornosti do delničarjev ali upnikov institucije v postopku reševanja, upravljalni organ ali višje vodstvo pa tem delničarjem ali upnikom ne odgovarjajo za dejanja in opustitve dejanj pri opravljanju svojih funkcij, razen če dejanje ali opustitev dejanja pomeni hudo malomarnost ali resno kršitev v skladu z nacionalnim pravom, ki neposredno vpliva na pravice teh delničarjev ali upnikov.

Države članice lahko v skladu z nacionalnim pravom dodatno omejijo odgovornost nosilca upravljanja sredstev in njegovega upravljalnega organa ali višjega vodstva za dejanja in opustitve dejanj pri opravljanju svojih dolžnosti.

14.   EBA do 3. julija 2015 izda smernice v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1093/2010 za spodbujanje zbliževanja nadzornih in reševalnih praks v zvezi z ugotavljanjem, kdaj bi v skladu z odstavkom 5 tega člena likvidacija sredstev ali obveznosti v okviru običajnih insolvenčnih postopkov insolvenčnimi lahko negativno vplivala na enega ali več finančnih trgov.

Oddelek 5

Instrument za reševanje s sredstvi upnikov

Pododdelek 1

Cilj in področje uporabe instrumenta za reševanje s sredstvi upnikov

Člen 43

Instrument za reševanje s sredstvi upnikov

1.   Zaradi uveljavitve instrumenta za reševanje s sredstvi upnikov države članice zagotovijo, da imajo organi za reševanje pooblastila za reševanje, opredeljena v členu 63(1).

2.   Države članice zagotovijo, da lahko organi za reševanje uporabijo instrument za reševanje s sredstvi upnikov, da bi v skladu z načeli reševanja iz člena 31 izpolnili cilje reševanja iz člena 34, za katerega koli od naslednjih namenov:

| (a) | dokapitalizacijo institucije ali subjekta iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) te direktive, ki izpolnjuje pogoje za reševanje, v zadostnem obsegu, da se ponovno vzpostavi njena zmožnost izpolnjevanja pogojev za pridobitev dovoljenja (če se ti pogoji uporabljajo za subjekt) in omogoči nadaljnje izvajanje dejavnosti, za katere ima dovoljenje v skladu z Direktivo 2013/36/EU ali Direktivo 2014/65/EU, če ima subjekt dovoljenje v skladu s tema direktivama, ter ohrani zadostno tržno zaupanje v institucijo ali subjekt; |
| --- | --- |

(a)

dokapitalizacijo institucije ali subjekta iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) te direktive, ki izpolnjuje pogoje za reševanje, v zadostnem obsegu, da se ponovno vzpostavi njena zmožnost izpolnjevanja pogojev za pridobitev dovoljenja (če se ti pogoji uporabljajo za subjekt) in omogoči nadaljnje izvajanje dejavnosti, za katere ima dovoljenje v skladu z Direktivo 2013/36/EU ali Direktivo 2014/65/EU, če ima subjekt dovoljenje v skladu s tema direktivama, ter ohrani zadostno tržno zaupanje v institucijo ali subjekt;

| (b) | konverzijo glavnice terjatev ali dolžniških instrumentov v lastniški kapital ali njihovo zmanjšanje, pri čemer se te terjatve ali ti instrumenti prenesejo:






  (i) | na premostitveno institucijo, da se ji zagotovi kapital, ali |
| --- | --- | --- |

(b)

konverzijo glavnice terjatev ali dolžniških instrumentov v lastniški kapital ali njihovo zmanjšanje, pri čemer se te terjatve ali ti instrumenti prenesejo:

(i)

na premostitveno institucijo, da se ji zagotovi kapital, ali

| (ii) | v okviru instrumenta prodaje poslovanja ali instrumenta izločitve sredstev. |
| --- | --- |

(ii)

v okviru instrumenta prodaje poslovanja ali instrumenta izločitve sredstev.

3.   Države članice zagotovijo, da lahko organi za reševanje instrument za reševanje s sredstvi upnikov uporabijo za namen iz točke (a) odstavka 2 tega člena le, če obstaja razumna možnost, da bo njegova uporaba skupaj z drugimi zadevnimi ukrepi, tudi ukrepi, izvedenimi v skladu z načrtom reorganizacije poslovanja, zahtevanim v členu 52, poleg doseganja ustreznih ciljev reševanja ponovno vzpostavila finančno trdnost in zagotovila dolgoročno uspešno poslovanje zadevne institucije ali subjekta iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1).

Države članice zagotovijo, da lahko organi za reševanje uporabijo kateri koli instrument za reševanje iz točk (a), (b) in (c) člena 37(3) ter instrument za reševanje s sredstvi upnikov iz točke (b) odstavka 2 tega člena, kadar pogoji iz prvega pododstavka niso izpolnjeni.

4.   Države članice zagotovijo, da lahko organi za reševanje uporabijo instrument za reševanje s sredstvi upnikov za vse institucije ali subjekte iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1), pri čemer vedno upoštevajo pravno obliko zadevne institucije ali subjekta, ali da lahko spremenijo pravno obliko.

Člen 44

Področje uporabe instrumenta za reševanje s sredstvi upnikov

1.   Države članice zagotovijo, da se instrument za reševanje s sredstvi upnikov lahko uporabi za vse obveznosti institucije ali subjekta iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1), ki v skladu z odstavki 2 do 3 tega člena niso izključene iz področja uporabe tega instrumenta.

2.   Organi za reševanje ne izvajajo pooblastil za odpis ali konverzijo v zvezi z naslednjimi obveznostmi, če zanje velja pravo države članice ali tretje države:

| (a) | kritimi vlogami; |
| --- | --- |

(a)

kritimi vlogami;

| (b) | zavarovanimi obveznostmi, vključno s kritimi obveznicami in obveznostmi v obliki finančnih instrumentov, ki so uporabljene za namene upravljanja s tveganji in so sestavni del sklada za kritje ter so v skladu z nacionalnim pravom zavarovane na podoben način kot krite obveznice; |
| --- | --- |

(b)

zavarovanimi obveznostmi, vključno s kritimi obveznicami in obveznostmi v obliki finančnih instrumentov, ki so uporabljene za namene upravljanja s tveganji in so sestavni del sklada za kritje ter so v skladu z nacionalnim pravom zavarovane na podoben način kot krite obveznice;

| (c) | katerimi koli obveznostmi, ki so posledica dejstva, da institucija ali subjekt iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) te direktive drži sredstva ali denar strank, vključno s sredstvi strank ali denarjem strank, ki jih drži v imenu kolektivnih naložbenih podjemov za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP), opredeljenih v členu 1(2) Direktive 2009/65/ES, ali alternativnih investicijskih skladov (AIS), opredeljenih v točki (a) člena 4(1) Direktive 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta (31), pod pogojem, da so te stranke zaščitene z veljavnim insolvenčnim pravom; |
| --- | --- |

(c)

katerimi koli obveznostmi, ki so posledica dejstva, da institucija ali subjekt iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) te direktive drži sredstva ali denar strank, vključno s sredstvi strank ali denarjem strank, ki jih drži v imenu kolektivnih naložbenih podjemov za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP), opredeljenih v členu 1(2) Direktive 2009/65/ES, ali alternativnih investicijskih skladov (AIS), opredeljenih v točki (a) člena 4(1) Direktive 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta (31), pod pogojem, da so te stranke zaščitene z veljavnim insolvenčnim pravom;

| (d) | obveznostmi, ki so posledica fiduciarnega razmerja med institucijo ali subjektom iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) (kot fiduciarjem) in drugo osebo (kot upravičencem), pod pogojem, da je takšen upravičenec zaščiten z veljavnim pravom o insolventnosti ali civilnim pravom; |
| --- | --- |

(d)

obveznostmi, ki so posledica fiduciarnega razmerja med institucijo ali subjektom iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) (kot fiduciarjem) in drugo osebo (kot upravičencem), pod pogojem, da je takšen upravičenec zaščiten z veljavnim pravom o insolventnosti ali civilnim pravom;

| (e) | obveznostmi institucijam – razen subjektom, ki so del iste skupine – s prvotno zapadlostjo, krajšo od sedem dni; |
| --- | --- |

(e)

obveznostmi institucijam – razen subjektom, ki so del iste skupine – s prvotno zapadlostjo, krajšo od sedem dni;

| (f) | obveznostmi do sistemov ali operaterjev sistemov, določenih v skladu z Direktivo 98/26/ES, ali njihovih udeležencev, ki so posledica sodelovanja v takšnem sistemu in katerih preostala zapadlost je krajša od sedem dni; |
| --- | --- |

(f)

obveznostmi do sistemov ali operaterjev sistemov, določenih v skladu z Direktivo 98/26/ES, ali njihovih udeležencev, ki so posledica sodelovanja v takšnem sistemu in katerih preostala zapadlost je krajša od sedem dni;

| (g) | obveznostjo do koga od naslednjih:






  (i) | delojemalca v povezavi z obračunano plačo, pokojninskimi prejemki ali drugimi fiksnimi nadomestili, razen spremenljivega dela nadomestila, ki ga ne ureja zakon ali kolektivna pogodba; |
| --- | --- | --- |

(g)

obveznostjo do koga od naslednjih:

(i)

delojemalca v povezavi z obračunano plačo, pokojninskimi prejemki ali drugimi fiksnimi nadomestili, razen spremenljivega dela nadomestila, ki ga ne ureja zakon ali kolektivna pogodba;

| (ii) | komercialnega ali trgovinskega upnika, ki izhaja iz dobave blaga ali zagotavljanja storitev, instituciji ali subjektu iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1), ki so kritične za vsakodnevno opravljanje dejavnosti institucije ali subjekta, vključno s storitvami informacijske tehnologije, komunalnimi storitvami ter najemom, servisiranjem in vzdrževanjem prostorov; |
| --- | --- |

(ii)

komercialnega ali trgovinskega upnika, ki izhaja iz dobave blaga ali zagotavljanja storitev, instituciji ali subjektu iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1), ki so kritične za vsakodnevno opravljanje dejavnosti institucije ali subjekta, vključno s storitvami informacijske tehnologije, komunalnimi storitvami ter najemom, servisiranjem in vzdrževanjem prostorov;

| (iii) | davčnih organov in organov za socialno varstvo, če imajo te obveznosti prednost v skladu z veljavnim pravom. |
| --- | --- |

(iii)

davčnih organov in organov za socialno varstvo, če imajo te obveznosti prednost v skladu z veljavnim pravom.

| (iv) | sistemov zajamčenih vlog, ki izhaja iz prispevkov, ki jih je treba plačati v skladu z Direktivo 2014/49/EU. |
| --- | --- |

(iv)

sistemov zajamčenih vlog, ki izhaja iz prispevkov, ki jih je treba plačati v skladu z Direktivo 2014/49/EU.

Točka (g)(i) prvega pododstavka se ne uporablja za spremenljivi del nadomestila za pomembne nosilce tveganja, kot so opredeljeni v členu 92(2) Direktive 2013/36/EU.

Države članice zagotovijo, da ostanejo vsa zavarovana sredstva, ki se nanašajo na kritno premoženje kritih obveznic, enaka, ločena in zadostna. Ta zahteva in točka (b) prvega pododstavka organom za reševanje, če je primerno, ne preprečujeta izvajanja pooblastil v povezavi s katerim koli delom zavarovane obveznosti ali obveznosti, zajamčene z zavarovanjem, ki presega vrednost sredstev, jamstva, pravice do zaplembe ali premoženja, s katerimi je zavarovana.

Točka (a) prvega pododstavka organom za reševanje, če je primerno, ne preprečuje izvajanja pooblastil v zvezi s katerim koli zneskom vloge, ki presega raven kritja, določeno v členu 6 Direktive 2014/49/EU.

Države članice brez poseganja v pravila za veliko izpostavljenost iz Uredbe (EU) št. 575/2013 in Direktive 2013/36/EU ter da bi zagotovile rešljivost institucij in skupin, zagotovijo, da organi za reševanje v skladu s točko (b) člena 17(5) te direktive omejijo, v kakšnem obsegu so lahko druge institucije imetnice obveznosti, ki so upravičene do reševanja s sredstvi upnikov, z izjemo obveznosti, katerih imetniki so subjekti, ki so del iste skupine.

3.   Organ za reševanje lahko v izjemnih okoliščinah, če se uporabi instrument za reševanje s sredstvi upnikov, iz uporabe pooblastil za odpis in konverzijo izključi ali delno izključi določene obveznosti, če:

| (a) | za navedeno obveznost ni mogoče uporabiti instrumenta za reševanje s sredstvi upnikov v razumnem času, kljub dobrovernim prizadevanjem organa za reševanje; |
| --- | --- |

(a)

za navedeno obveznost ni mogoče uporabiti instrumenta za reševanje s sredstvi upnikov v razumnem času, kljub dobrovernim prizadevanjem organa za reševanje;

| (b) | je izključitev nujno potrebna in sorazmerna za doseganje kontinuitete kritičnih funkcij in glavnih poslovnih področij na način, ki instituciji v postopku reševanja omogoča, da nadaljuje ključne dejavnosti, storitve in transakcije; |
| --- | --- |

(b)

je izključitev nujno potrebna in sorazmerna za doseganje kontinuitete kritičnih funkcij in glavnih poslovnih področij na način, ki instituciji v postopku reševanja omogoča, da nadaljuje ključne dejavnosti, storitve in transakcije;

| (c) | je izključitev nujno potrebna in sorazmerna, da bi preprečili obsežno širjenje negativnih vplivov, predvsem kar zadeva upravičene vloge, ki jih držijo fizične osebe in mikro, mala in srednja podjetja in ki bi resno ogrozil delovanje finančnih trgov, vključno z infrastrukturami finančnih trgov, na način, ki bi lahko povzročil resno motnjo v gospodarstvu države članice ali Unije, ali |
| --- | --- |

(c)

je izključitev nujno potrebna in sorazmerna, da bi preprečili obsežno širjenje negativnih vplivov, predvsem kar zadeva upravičene vloge, ki jih držijo fizične osebe in mikro, mala in srednja podjetja in ki bi resno ogrozil delovanje finančnih trgov, vključno z infrastrukturami finančnih trgov, na način, ki bi lahko povzročil resno motnjo v gospodarstvu države članice ali Unije, ali

| (d) | bi se vrednost – če bi za te obveznosti uporabili instrument za reševanje s sredstvi upnikov – tako zmanjšala, da bi bile izgube drugih upnikov večje, kot če bi te obveznosti izključili iz reševanja s sredstvi upnikov. |
| --- | --- |

(d)

bi se vrednost – če bi za te obveznosti uporabili instrument za reševanje s sredstvi upnikov – tako zmanjšala, da bi bile izgube drugih upnikov večje, kot če bi te obveznosti izključili iz reševanja s sredstvi upnikov.

Če organ za reševanje sklene v skladu s tem odstavkom izključiti ali delno izključiti kvalificirano obveznost ali razred kvalificiranih obveznosti, se lahko raven odpisa ali konverzijo, uporabljenega v zvezi z drugimi kvalificiranimi obveznostmi, poveča zaradi upoštevanja takšnih izključitev, pod pogojem, da je raven odpisa in konverzije, uporabljena v zvezi z drugimi kvalificiranimi obveznostmi, skladna z načelom iz točke (g) člena 34(1).

4.   Če organ za reševanje sklene v skladu s tem členom izključiti kvalificirano obveznost ali razred kvalificiranih obveznosti, izgube, ki bi bremenile te obveznosti, pa niso bile v celoti prenesene na druge upnike, lahko institucija v postopku reševanja prejme prispevek iz sheme za financiranje reševanja, da se stori eno ali oboje od naslednjega:

| (a) | pokrijejo vse izgube, ki niso bile pokrite s kvalificiranimi obveznostmi, in se v skladu s točko (a) člena 46(1) zagotovi, da je neto vrednost sredstev institucije v postopku reševanja enaka nič, |
| --- | --- |

(a)

pokrijejo vse izgube, ki niso bile pokrite s kvalificiranimi obveznostmi, in se v skladu s točko (a) člena 46(1) zagotovi, da je neto vrednost sredstev institucije v postopku reševanja enaka nič,

| (b) | nakupijo delnice ali druge lastniške instrumente ali kapitalske instrumente institucije v postopku reševanja z namenom dokapitalizacije institucije v skladu s točko (b) člena 46(1). |
| --- | --- |

(b)

nakupijo delnice ali druge lastniške instrumente ali kapitalske instrumente institucije v postopku reševanja z namenom dokapitalizacije institucije v skladu s točko (b) člena 46(1).

5.   Shema za financiranje reševanja izvede prispevek iz odstavka 4, samo kadar:

| (a) | delničarji, imetniki drugih lastniških instrumentov, imetniki zadevnih kapitalskih instrumentov in drugih kvalificiranih obveznosti z odpisom, konverzijo ali kako drugače zagotovijo prispevek za pokrivanje izgub in dokapitalizacijo, enak znesku, ki ni manjši od 8 % vseh obveznosti, vključno s kapitalom institucije v postopku reševanja, izmerjen v času ukrepa za reševanje v skladu z vrednotenjem iz člena 36, in |
| --- | --- |

(a)

delničarji, imetniki drugih lastniških instrumentov, imetniki zadevnih kapitalskih instrumentov in drugih kvalificiranih obveznosti z odpisom, konverzijo ali kako drugače zagotovijo prispevek za pokrivanje izgub in dokapitalizacijo, enak znesku, ki ni manjši od 8 % vseh obveznosti, vključno s kapitalom institucije v postopku reševanja, izmerjen v času ukrepa za reševanje v skladu z vrednotenjem iz člena 36, in

| (b) | prispevek iz sheme za financiranje reševanja ne presega 5 % vseh obveznosti, vključno s kapitalom institucije v postopku reševanja, izračunanih v času sprejetih ukrepov za reševanje v skladu z vrednotenjem iz člena 36. |
| --- | --- |

(b)

prispevek iz sheme za financiranje reševanja ne presega 5 % vseh obveznosti, vključno s kapitalom institucije v postopku reševanja, izračunanih v času sprejetih ukrepov za reševanje v skladu z vrednotenjem iz člena 36.

6.   Prispevek iz sheme za financiranje reševanja iz odstavka 4 se lahko financira:

| (a) | iz sredstev, ki so na voljo iz sheme za financiranje reševanja, ki so bili zbrani s prispevki institucij in podružnic v Uniji v skladu s členom 100(6) in členom 103; |
| --- | --- |

(a)

iz sredstev, ki so na voljo iz sheme za financiranje reševanja, ki so bili zbrani s prispevki institucij in podružnic v Uniji v skladu s členom 100(6) in členom 103;

| (b) | zneskom, ki se lahko zbere z naknadnimi prispevki v skladu s členom 104 v obdobju treh let, in |
| --- | --- |

(b)

zneskom, ki se lahko zbere z naknadnimi prispevki v skladu s členom 104 v obdobju treh let, in

| (c) | v primeru, ko sredstva iz točk (a) in (b) tega odstavka ne zadostujejo, iz sredstev, zbranih prek alternativnih virov financiranja v skladu s členom 105. |
| --- | --- |

(c)

v primeru, ko sredstva iz točk (a) in (b) tega odstavka ne zadostujejo, iz sredstev, zbranih prek alternativnih virov financiranja v skladu s členom 105.

7.   Organ za reševanje lahko v izjemnih primerih poišče dodatna sredstva iz alternativnih virov financiranja, potem ko:

| (a) | je bila dosežena 5-odstotna meja, določena v odstavku 5(b), in |
| --- | --- |

(a)

je bila dosežena 5-odstotna meja, določena v odstavku 5(b), in

| (b) | so bile vse nezavarovane, neprednostne obveznosti, razen upravičenih vlog, v celoti odpisane ali pretvorjene. |
| --- | --- |

(b)

so bile vse nezavarovane, neprednostne obveznosti, razen upravičenih vlog, v celoti odpisane ali pretvorjene.

Če so izpolnjeni pogoji iz točk (a) in (b) prvega pododstavka, se lahko alternativno ali dopolnilno iz sheme za financiranje reševanja prispeva znesek iz sredstev, ki so bila zbrana s predhodnimi prispevki institucij v skladu s členom 100(6) in členom 103 ter še niso bila uporabljena.

8.   Z odstopanjem od odstavka 5(a) je prispevek iz sheme za financiranje reševanja mogoč tudi na podlagi odstavka 4, če:

| (a) | prispevek za pokrivanje izgub in dokapitalizacijo iz točke (a) odstavka 5 znaša vsaj 20 % tveganju prilagojene aktive zadevne institucije; |
| --- | --- |

(a)

prispevek za pokrivanje izgub in dokapitalizacijo iz točke (a) odstavka 5 znaša vsaj 20 % tveganju prilagojene aktive zadevne institucije;

| (b) | so v shemi zadevne države članice za financiranje reševanja na voljo sredstva, zbrana prek predhodnih prispevkov (brez prispevkov v sistem jamstva za vloge) v skladu s členom 100(6) in členom 103, pri čemer je znesek najmanj enak 3 % kritih vlog vseh kreditnih institucij, ki imajo dovoljenje na njenem ozemlju, in |
| --- | --- |

(b)

so v shemi zadevne države članice za financiranje reševanja na voljo sredstva, zbrana prek predhodnih prispevkov (brez prispevkov v sistem jamstva za vloge) v skladu s členom 100(6) in členom 103, pri čemer je znesek najmanj enak 3 % kritih vlog vseh kreditnih institucij, ki imajo dovoljenje na njenem ozemlju, in

| (c) | zadevna institucija ima na konsolidirani podlagi manj kot 900 milijard EUR sredstev. |
| --- | --- |

(c)

zadevna institucija ima na konsolidirani podlagi manj kot 900 milijard EUR sredstev.

9.   Organi za reševanje pri uporabi diskrecije iz odstavka 3 ustrezno upoštevajo naslednje:

| (a) | načelo, da izgube najprej nosijo delničarji, potem pa na splošno upniki institucije v postopku reševanja po prednostnem vrstnem redu; |
| --- | --- |

(a)

načelo, da izgube najprej nosijo delničarji, potem pa na splošno upniki institucije v postopku reševanja po prednostnem vrstnem redu;

| (b) | raven sposobnosti pokrivanja izgub, ki bi jo v primeru izključitve obveznosti ali razreda obveznosti ohranila institucija v postopku reševanja, in |
| --- | --- |

(b)

raven sposobnosti pokrivanja izgub, ki bi jo v primeru izključitve obveznosti ali razreda obveznosti ohranila institucija v postopku reševanja, in

| (c) | potrebo po ohranitvi ustreznih virov za financiranje reševanja. |
| --- | --- |

(c)

potrebo po ohranitvi ustreznih virov za financiranje reševanja.

10.   Izključitve v skladu z odstavkom 3 se lahko uporabijo zaradi popolne izključitve obveznosti iz odpisa ali zaradi omejitve obsega odpisa, uporabljenega v zvezi z navedeno obveznostjo.

11.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 115, da podrobneje določi okoliščine, v katerih je za doseganje ciljev iz odstavka 3 tega člena potrebna izključitev.

12.   Organ za reševanje pred uporabo diskrecijske pravice za izključitev obveznosti iz odstavka 3 o tem uradno obvesti Komisijo. Če bi bil zaradi izključitve potreben prispevek iz sheme za financiranje reševanja ali alternativnega vira financiranja na podlagi odstavkov 4 do 8, lahko Komisija v 24 urah po prejemu takšnega uradnega obvestila ali po daljšem obdobju v dogovoru z organom za reševanje predlagano izključitev prepove ali zahteva njeno spremembo, če zahteve iz tega člena in delegiranih aktov niso izpolnjene, da bi lahko zaščitila celovitost notranjega trga. To ne posega v okvir Unije za državne pomoči, ki jih uporablja Komisija.

Pododdelek 2

Minimalna zahteva glede kapitala in kvalificiranih obveznosti

Člen 45

Uporaba minimalne zahteve

1.   Države članice zagotovijo, da institucije vedno izpolnjujejo minimalno zahtevo glede kapitala in kvalificiranih obveznosti. Minimalna zahteva ustreza znesku kapitala in kvalificiranih obveznosti, izraženemu kot odstotek vseh obveznosti in lastnih sredstev institucije.

Za namen prvega pododstavka se izvedene obveznosti vključijo v vse obveznosti, če so v celoti priznane pravice nasprotne stranke do pobota.

2.   EBA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, ki dodatno opredeljujejo merila za ocenjevanje iz točk (a) do (f) odstavka 6, na podlagi katerih mora biti za vsako institucijo določena minimalna zahteva glede kapitala in kvalificiranih obveznosti, vključno s podrejenim dolgom in prednostnim nezavarovanim dolgom s preostalo zapadlostjo še najmanj 12 mesecev, za katere veljajo pooblastila za reševanje s sredstvi upnikov in ki štejejo za kapital.

EBA te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 3. julija 2015.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka, v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

Države članice lahko določijo dodatna merila, na podlagi katerih se določi minimalna zahteva glede kapitala in kvalificiranih obveznosti.

3.   Ne glede na odstavek 1 organi za reševanje oprostijo hipotekarne kreditne institucije – ki se financirajo s kritimi obveznicami in ki v skladu z nacionalnim pravom ne smejo sprejemati vlog – obveznosti, da morajo ves čas izpolnjevati minimalno zahtevo glede kapitala in kvalificiranih obveznosti, saj:

| (a) | te institucije prenehajo z nacionalnimi insolvenčnimi postopki ali drugimi postopki, ki se izvajajo v skladu s členom 38, 40 ali 42 te direktive in so zasnovani za te institucije, in |
| --- | --- |

(a)

te institucije prenehajo z nacionalnimi insolvenčnimi postopki ali drugimi postopki, ki se izvajajo v skladu s členom 38, 40 ali 42 te direktive in so zasnovani za te institucije, in

| (b) | takšni nacionalni insolvenčni postopki ali drugi postopki zagotovijo, da upniki teh institucij, vključno z imetniki kritih obveznic, kjer je ustrezno, prevzamejo izgube na način, ki ustreza ciljem reševanja. |
| --- | --- |

(b)

takšni nacionalni insolvenčni postopki ali drugi postopki zagotovijo, da upniki teh institucij, vključno z imetniki kritih obveznic, kjer je ustrezno, prevzamejo izgube na način, ki ustreza ciljem reševanja.

4.   Kvalificirane obveznosti se v znesek kapitala in kvalificiranih obveznosti iz odstavka 1 lahko vključijo le, če izpolnjujejo naslednje pogoje:

| (a) | instrument je izdan in v celoti plačan; |
| --- | --- |

(a)

instrument je izdan in v celoti plačan;

| (b) | obveznost ni v lasti same institucije, niti je institucija ni zavarovala in ne jamči zanjo; |
| --- | --- |

(b)

obveznost ni v lasti same institucije, niti je institucija ni zavarovala in ne jamči zanjo;

| (c) | institucija nakupa instrumenta ni financirala niti neposredno niti posredno; |
| --- | --- |

(c)

institucija nakupa instrumenta ni financirala niti neposredno niti posredno;

| (d) | preostala zapadlost obveznosti je najmanj eno leto; |
| --- | --- |

(d)

preostala zapadlost obveznosti je najmanj eno leto;

| (e) | obveznost ne izhaja iz izvedenega finančnega instrumenta; |
| --- | --- |

(e)

obveznost ne izhaja iz izvedenega finančnega instrumenta;

| (f) | obveznost ne izhaja iz vloge, ki je v skladu s členom 108 prednostno obravnavana v nacionalnem vrstnem redu upnikov v okviru insolventnosti. |
| --- | --- |

(f)

obveznost ne izhaja iz vloge, ki je v skladu s členom 108 prednostno obravnavana v nacionalnem vrstnem redu upnikov v okviru insolventnosti.

Če ima lastnik na podlagi določene obveznosti pravico do zgodnjega povračila, je za namene točke (d) datum zapadlosti te obveznosti prvi dan, ko ta pravica nastane.

5.   Če obveznost ureja pravo tretje države, lahko organ za reševanje od institucije zahteva, da dokaže, da bi bila na podlagi prava te tretje države – ob upoštevanju pogojev iz pogodbe, ki ureja dano obveznost, mednarodnih sporazumov o priznavanju postopkov za reševanje in drugih zadevnih dejavnikov – odločitev organa za reševanje za odpis ali konverzijo te obveznosti učinkovita. Če organ za reševanje ni prepričan o tem, da bi bila na podlagi prava te tretje države odločitev učinkovita, se pri določanju minimalne zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti ta obveznost ne upošteva.

6.   Organ za reševanje, po posvetovanju s pristojnim organom, določi minimalno zahtevo glede kapitala in kvalificiranih obveznosti posamezne institucije iz odstavka 1 vsaj na podlagi naslednjih meril:

| (a) | potrebe po zagotavljanju, da se institucijo lahko reši z uporabo instrumentov za reševanje, vključno z instrumentom za reševanje s sredstvi upnikov, če je to primerno, na način, ki zagotavlja izpolnitev ciljev reševanja; |
| --- | --- |

(a)

potrebe po zagotavljanju, da se institucijo lahko reši z uporabo instrumentov za reševanje, vključno z instrumentom za reševanje s sredstvi upnikov, če je to primerno, na način, ki zagotavlja izpolnitev ciljev reševanja;

| (b) | potrebe po tem, da se v ustreznih primerih zagotovi, da ima institucija zadostne kvalificirane obveznosti kot zagotovilo, da bi bilo v primeru uporabe instrumenta za reševanje s sredstvi upnikov mogoče pokriti izgube in bi se lahko količnik navadnega lastniškega temeljnega kapitala institucije ponovno vrnil na potrebno raven, ki bi instituciji omogočala nadaljnje izpolnjevanje pogojev za pridobitev dovoljenja in nadaljnje izvajanje dejavnosti, za katere ima dovoljenje v skladu z Direktivo 2013/36/EU ali Direktivo 2014/65/EU, ter ohrani zadostno tržno zaupanje v institucijo ali subjekt; |
| --- | --- |

(b)

potrebe po tem, da se v ustreznih primerih zagotovi, da ima institucija zadostne kvalificirane obveznosti kot zagotovilo, da bi bilo v primeru uporabe instrumenta za reševanje s sredstvi upnikov mogoče pokriti izgube in bi se lahko količnik navadnega lastniškega temeljnega kapitala institucije ponovno vrnil na potrebno raven, ki bi instituciji omogočala nadaljnje izpolnjevanje pogojev za pridobitev dovoljenja in nadaljnje izvajanje dejavnosti, za katere ima dovoljenje v skladu z Direktivo 2013/36/EU ali Direktivo 2014/65/EU, ter ohrani zadostno tržno zaupanje v institucijo ali subjekt;

| (c) | potrebe po zagotovitvi, da ima institucija – če je v načrtu reševanja predvideno, da se lahko določeni razredi kvalificiranih obveznosti v skladu s členom 44(3) izključijo iz reševanja s sredstvi upnikov ali da se lahko določeni razredi kvalificiranih obveznosti v okviru delnega prenosa v celoti prenesejo na prejemnika – zadostne druge kvalificirane obveznosti kot zagotovilo, da bi bilo možno pokriti izgube in bi se lahko količnik navadnega lastniškega temeljnega kapitala institucije ponovno vrnil na potrebno raven, ki bi instituciji omogočala nadaljnje izpolnjevanje pogojev za pridobitev dovoljenja in nadaljnje izvajanje dejavnosti, za katere ima dovoljenje v skladu z Direktivo 2013/36/EU ali 2014/65/EU; |
| --- | --- |

(c)

potrebe po zagotovitvi, da ima institucija – če je v načrtu reševanja predvideno, da se lahko določeni razredi kvalificiranih obveznosti v skladu s členom 44(3) izključijo iz reševanja s sredstvi upnikov ali da se lahko določeni razredi kvalificiranih obveznosti v okviru delnega prenosa v celoti prenesejo na prejemnika – zadostne druge kvalificirane obveznosti kot zagotovilo, da bi bilo možno pokriti izgube in bi se lahko količnik navadnega lastniškega temeljnega kapitala institucije ponovno vrnil na potrebno raven, ki bi instituciji omogočala nadaljnje izpolnjevanje pogojev za pridobitev dovoljenja in nadaljnje izvajanje dejavnosti, za katere ima dovoljenje v skladu z Direktivo 2013/36/EU ali 2014/65/EU;

| (d) | velikosti, poslovnega modela, modela financiranja in profila tveganja institucije; |
| --- | --- |

(d)

velikosti, poslovnega modela, modela financiranja in profila tveganja institucije;

| (e) | obsega, v katerem bi sistem jamstva za vloge lahko prispeval k financiranju reševanja v skladu s členom 109; |
| --- | --- |

(e)

obsega, v katerem bi sistem jamstva za vloge lahko prispeval k financiranju reševanja v skladu s členom 109;

| (f) | obsega negativnih učinkov propada institucije na finančno stabilnost, tudi na podlagi prenosa negativnega vpliva na druge institucije zaradi medsebojne povezanosti institucije z drugimi institucijami ali s preostalim finančnim sistemom. |
| --- | --- |

(f)

obsega negativnih učinkov propada institucije na finančno stabilnost, tudi na podlagi prenosa negativnega vpliva na druge institucije zaradi medsebojne povezanosti institucije z drugimi institucijami ali s preostalim finančnim sistemom.

7.   Institucije minimalne zahteve iz tega člena izpolnjujejo na posamični podlagi.

Organ za reševanje lahko po posvetovanju s pristojnim organom sklene, da bo minimalno zahtevo iz tega člena uporabil za subjekt iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1).

8.   Poleg odstavka 7 nadrejene družbe v Uniji minimalne zahteve iz tega člena izpolnjujejo na konsolidirani podlagi.

Minimalno zahtevo za kapital in kvalificirane obveznosti na konsolidirani ravni za nadrejeno družbo v Uniji v skladu z odstavkom 9 določi organ za reševanje, pristojen na ravni skupine, po posvetovanju s konsolidacijskim nadzornikom, in sicer vsaj na podlagi meril iz odstavka 6 in glede na to, ali naj bi bile v skladu z načrtom reševanja podrejene družbe skupine v tretji državi rešene ločeno.

9.   Organ za reševanje, pristojen na ravni skupine, in organi za reševanje podrejenih družb na posamični podlagi storijo vse, kar je v njihovi moči, da bi sprejeli skupno odločitev o ravni minimalne zahteve, uporabljene na konsolidirani podlagi.

Skupna odločitev se v celoti obrazloži, nadrejeni družbi v Uniji pa jo zagotovi organ za reševanje, pristojen na ravni skupine.

Če v štirih mesecih skupna odločitev ni sprejeta, organ za reševanje, pristojen na ravni skupine, po ustrezni preučitvi ocene podrejenih družb, ki jo izvedejo zadevni organi za reševanje, sprejme odločitev o konsolidirani minimalni zahtevi. Če je kateri koli od zadevnih pristojnih organov v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1093/2010 ob koncu štirimesečnega obdobja zadevo predložil EBA, organ za reševanje, pristojen na ravni skupine, svojo odločitev odloži in počaka na odločitev, ki jo EBA lahko sprejme v skladu s členom 19(3) navedene uredbe, nato pa odločitev sprejme v skladu z odločitvijo EBA. Štirimesečno obdobje se šteje za obdobje za doseganje sprave v smislu navedene uredbe. EBA odločitev sprejme v enem mesecu. Po koncu štirimesečnega obdobja ali po sprejetju skupne odločitve zadeve EBA ni več mogoče predložiti. Če EBA v enem mesecu ni sprejela odločitve, se uporabi odločitev organa za reševanje, pristojnega na ravni skupine.

Skupna odločitev oziroma odločitev, ki jo sprejme organ za reševanje, pristojen na ravni skupine, če skupna odločitev ni bila sprejeta, je zavezujoča za organe za reševanje v zadevnih državah članicah.

Skupna odločitev oziroma vsakršna odločitev, ki se sprejme, ker skupna odločitev ni bila sprejeta, se redno pregleduje in po potrebi posodablja.

10.   Organi za reševanje določijo minimalno zahtevo, ki jo je treba uporabiti za podrejene družbe v skupini na posamični podlagi. Te minimalne zahteve se določijo na ravni, ki ustreza podrejeni družbi, pri čemer se upoštevajo:

| (a) | merila, našteta v odstavku 6, zlasti velikost, poslovni model in profil tveganja podrejene družbe, vključno z njenim kapitalom, in |
| --- | --- |

(a)

merila, našteta v odstavku 6, zlasti velikost, poslovni model in profil tveganja podrejene družbe, vključno z njenim kapitalom, in

| (b) | konsolidirana zahteva, ki je bila na podlagi odstavka 9 določena za skupino. |
| --- | --- |

(b)

konsolidirana zahteva, ki je bila na podlagi odstavka 9 določena za skupino.

Organ za reševanje, pristojen na ravni skupine in organi za reševanje podrejenih družb na posamični podlagi storijo vse, kar je v njihovi moči, da bi sprejeli skupno odločitev o ravni minimalne zahteve, ki jo je treba uporabiti za vsako podrejeno družbo posebej na posamični podlagi.

Skupna odločitev se v celoti obrazloži in podrejenim družbam jo zagotovi organ za reševanje podrejenih družb, nadrejeni instituciji v Uniji pa organ za reševanje, pristojen na ravni skupine.

Če organi za reševanje v štirih mesecih ne sprejmejo takšne skupne odločitve, odločitev sprejmejo zadevni organi za reševanje podrejenih družb, ki ustrezno upoštevajo stališča in pomisleke, ki jih izrazi organ za reševanje, pristojen na ravni skupine.

Če organ za reševanje, pristojen na ravni skupine, v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1093/2010 ob koncu štirimesečnega obdobja zadevo predloži EBA, organi za reševanje, odgovorni za podrejene družbe na posamični ravni, svoje odločitve odložijo in počakajo na odločitev, ki jo EBA lahko sprejme v skladu s členom 19(3) navedene uredbe, in nato svoje odločitve sprejmejo v skladu z odločitvijo EBA. Štirimesečno obdobje se šteje za obdobje za doseganje sprave v smislu navedene uredbe. EBA odločitev sprejme v enem mesecu. Po koncu štirimesečnega obdobja ali po sprejetju skupne odločitve zadeve EBA ni več mogoče predložiti. Organ za reševanje, pristojen na ravni skupine, zadeve ne sme predložiti EBA za zavezujoče posredovanje, če je raven, ki jo je določil organ za reševanje podrejene družbe, znotraj ene odstotne točke konsolidirane podlage, določene v skladu z odstavkom 9 tega člena.

Če EBA v enem mesecu ni sprejela odločitve, se uporabijo odločitve organov za reševanje podrejenih družb.

Skupna odločitev oziroma vsakršne odločitve, ki jih sprejmejo organi za reševanje podrejenih družb, ko skupna odločitev ni bila sprejeta, so zavezujoče za zadevne organe za reševanje.

Skupna odločitev oziroma vsakršne odločitve, ki se sprejmejo, ko skupna odločitev ni bila sprejeta, se redno pregledujejo in po potrebi posodabljajo.

11.   Organ za reševanje, pristojen na ravni skupine, lahko v celoti opusti uporabo posamezne minimalne zahteve v zvezi z nadrejeno institucijo v Uniji, če:

| (a) | nadrejena institucija v Uniji minimalno zahtevo iz odstavka 8 izpolnjuje na konsolidirani podlagi in |
| --- | --- |

(a)

nadrejena institucija v Uniji minimalno zahtevo iz odstavka 8 izpolnjuje na konsolidirani podlagi in

| (b) | je pristojni organ nadrejene institucije v Uniji v skladu s členom 7(3) Uredbe (EU) št. 575/2013 v celoti opustil uporabo posameznih kapitalskih zahtev v zvezi z institucijo. |
| --- | --- |

(b)

je pristojni organ nadrejene institucije v Uniji v skladu s členom 7(3) Uredbe (EU) št. 575/2013 v celoti opustil uporabo posameznih kapitalskih zahtev v zvezi z institucijo.

12.   Organ za reševanje podrejene družbe lahko v celoti opusti uporabo odstavka 7 v zvezi s to podrejeno družbo, če:

| (a) | ista država članica podrejeni družbi in njeni nadrejeni družbi izda dovoljenje in ju nadzira; |
| --- | --- |

(a)

ista država članica podrejeni družbi in njeni nadrejeni družbi izda dovoljenje in ju nadzira;

| (b) | je podrejena družba vključena v nadzor institucije, ki je nadrejena družba, na konsolidirani podlagi; |
| --- | --- |

(b)

je podrejena družba vključena v nadzor institucije, ki je nadrejena družba, na konsolidirani podlagi;

| (c) | institucija v državi članici podrejene družbe, ki je v okviru skupine na najvišji ravni, in je različna od nadrejene institucija v Uniji, minimalno zahtevo iz odstavka 7 izpolnjuje na podkonsolidirani podlagi in |
| --- | --- |

(c)

institucija v državi članici podrejene družbe, ki je v okviru skupine na najvišji ravni, in je različna od nadrejene institucija v Uniji, minimalno zahtevo iz odstavka 7 izpolnjuje na podkonsolidirani podlagi in

| (d) | ni trenutne ali predvidene bistvene dejanske ali pravne ovire za takojšnji prenos kapitala ali za odplačilo obveznosti podrejeni družbi s strani nadrejene družbe; |
| --- | --- |

(d)

ni trenutne ali predvidene bistvene dejanske ali pravne ovire za takojšnji prenos kapitala ali za odplačilo obveznosti podrejeni družbi s strani nadrejene družbe;

| (e) | bodisi nadrejena družba izpolni zahteve pristojnega organa glede preudarnega upravljanja podrejene družbe in zagotovi s soglasjem pristojnega organa, da jamči za obveznosti podrejene družbe, ali pa so tveganja v podrejenih družbah zanemarljiva; |
| --- | --- |

(e)

bodisi nadrejena družba izpolni zahteve pristojnega organa glede preudarnega upravljanja podrejene družbe in zagotovi s soglasjem pristojnega organa, da jamči za obveznosti podrejene družbe, ali pa so tveganja v podrejenih družbah zanemarljiva;

| (f) | postopki za ovrednotenje, merjenje in kontrolo tveganja nadrejenega podjetja zajemajo podrejeno podjetje; |
| --- | --- |

(f)

postopki za ovrednotenje, merjenje in kontrolo tveganja nadrejenega podjetja zajemajo podrejeno podjetje;

| (g) | ima nadrejena družba več kot 50 % glasovalnih pravic, ki izhajajo iz deleža v kapitalu podrejene družbe, ali ima pravico, da imenuje ali odstrani večino članov upravljalnega organa podrejene družbe, in |
| --- | --- |

(g)

ima nadrejena družba več kot 50 % glasovalnih pravic, ki izhajajo iz deleža v kapitalu podrejene družbe, ali ima pravico, da imenuje ali odstrani večino članov upravljalnega organa podrejene družbe, in

| (h) | je pristojni organ podrejene družbe v skladu s členom 7(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 v celoti opustil uporabo posameznih kapitalskih zahtev v zvezi s podrejeno družbo. |
| --- | --- |

(h)

je pristojni organ podrejene družbe v skladu s členom 7(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 v celoti opustil uporabo posameznih kapitalskih zahtev v zvezi s podrejeno družbo.

13.   V odločitvah, sprejetih v skladu s tem členom, je lahko določeno, da se minimalna zahteva glede kapitala in kvalificiranih obveznosti delno izpolni na konsolidirani ali posamični podlagi s pogodbenimi instrumenti za reševanje s sredstvi upnikov.

14.   Da bi instrument štel za pogodbeni instrument za reševanje s sredstvi upnikov v skladu z odstavkom 13, se organ za reševanje prepriča, da:

| (a) | ta instrument vsebuje pogodbeni pogoj, v skladu s katerim se – v primeru, da se organ za reševanje odloči, da bo za zadevno institucijo uporabil instrument za reševanje s sredstvi upnikov – v potrebnem obsegu odpiše ali konvertira, preden se odpišejo ali konvertirajo druge kvalificirane obveznosti, in |
| --- | --- |

(a)

ta instrument vsebuje pogodbeni pogoj, v skladu s katerim se – v primeru, da se organ za reševanje odloči, da bo za zadevno institucijo uporabil instrument za reševanje s sredstvi upnikov – v potrebnem obsegu odpiše ali konvertira, preden se odpišejo ali konvertirajo druge kvalificirane obveznosti, in

| (b) | za ta instrument velja zavezujoč dogovor, zaveza ali določba o podrejenosti, v skladu s katero se pri običajnih insolvenčnih postopkih obravnava za drugimi kvalificiranimi obveznostmi in ga ni mogoče odplačati, dokler niso poravnane druge kvalificirane, tedaj neporavnane obveznosti. |
| --- | --- |

(b)

za ta instrument velja zavezujoč dogovor, zaveza ali določba o podrejenosti, v skladu s katero se pri običajnih insolvenčnih postopkih obravnava za drugimi kvalificiranimi obveznostmi in ga ni mogoče odplačati, dokler niso poravnane druge kvalificirane, tedaj neporavnane obveznosti.

15.   Organi za reševanje ob usklajevanju s pristojnimi organi zahtevajo, da institucije izpolnjujejo minimalno zahtevo glede kapitala in kvalificiranih obveznosti iz odstavka 1 in, če je ustrezno, zahtevo iz odstavka 13, in to preverjajo; obenem vzporedno s pripravo in posodabljanjem načrtov reševanja sprejmejo vse morebitne odločitve v skladu s tem členom.

16.   Organi za reševanje ob usklajevanju s pristojnimi organi EBA obvestijo o minimalni zahtevi glede kapitala in kvalificiranih obveznosti in, če je ustrezno, o zahtevi iz odstavka 13, ki sta bili določeni za vsako institucijo pod njihovo jurisdikcijo.

17.   EBA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov za določitev enotnih oblik, predlog in opredelitev, na podlagi katerih organi za reševanje ob usklajevanju s pristojnimi organi zbirajo informacije in jih pošiljajo EBA za namene odstavka 16.

Te osnutke izvedbenih standardov predloži Komisiji do 3. julija 2015.

Na Komisijo se v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1093/2010 prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka.

18.   Komisija na podlagi izsledkov poročila iz odstavka 19 do 31. decembra 2016 Evropskemu parlamentu in Svetu po potrebi predloži zakonodajni predlog o harmonizirani uporabi minimalne zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznostih. Ta predlog po potrebi vključuje predloge za uvedbo ustreznega števila minimalnih ravni minimalne zahteve, pri čemer se upoštevajo različni poslovni modeli institucij in skupin. Vključuje vsakršne ustrezne prilagoditve parametrov minimalne zahteve in po potrebi ustrezne spremembe uporabe minimalne zahteve za skupine.

19.   EBA do 31. oktobra 2016 Komisiji predloži poročilo o najmanj naslednjem:

| (a) | kako se minimalna zahteva glede kapitala in kvalificiranih obveznosti izvaja na nacionalni ravni in zlasti, ali so se med ravnmi, določenimi za primerljive institucije v državah članicah, pojavile razlike; |
| --- | --- |

(a)

kako se minimalna zahteva glede kapitala in kvalificiranih obveznosti izvaja na nacionalni ravni in zlasti, ali so se med ravnmi, določenimi za primerljive institucije v državah članicah, pojavile razlike;

| (b) | kako se pooblastilo, da se od institucij zahteva izpolnjevanje minimalne zahteve prek pogodbenih instrumentov za reševanje, uporablja v državah članicah in ali so se pojavile razlike med temi pristopi; |
| --- | --- |

(b)

kako se pooblastilo, da se od institucij zahteva izpolnjevanje minimalne zahteve prek pogodbenih instrumentov za reševanje, uporablja v državah članicah in ali so se pojavile razlike med temi pristopi;

| (c) | kateri poslovni modeli upoštevajo splošne profile tveganja institucije; |
| --- | --- |

(c)

kateri poslovni modeli upoštevajo splošne profile tveganja institucije;

| (d) | ustrezna raven minimalne zahteve za vsak poslovni model, opredeljen v točki (c); |
| --- | --- |

(d)

ustrezna raven minimalne zahteve za vsak poslovni model, opredeljen v točki (c);

| (e) | ali bi bilo treba opredeliti razpon ravni minimalne zahteve za vsak poslovni model; |
| --- | --- |

(e)

ali bi bilo treba opredeliti razpon ravni minimalne zahteve za vsak poslovni model;

| (f) | ustrezno prehodno obdobje, za uskladitev institucij z vsemi predpisanimi usklajenimi minimalnimi ravnmi; |
| --- | --- |

(f)

ustrezno prehodno obdobje, za uskladitev institucij z vsemi predpisanimi usklajenimi minimalnimi ravnmi;

| (g) | ali je na podlagi zahtev iz člena 45 mogoče zagotoviti, da ima vsaka institucija ustrezno sposobnost pokrivanja izgub, in če ne, katere nadaljnje izboljšave so potrebne za doseganje tega cilja; |
| --- | --- |

(g)

ali je na podlagi zahtev iz člena 45 mogoče zagotoviti, da ima vsaka institucija ustrezno sposobnost pokrivanja izgub, in če ne, katere nadaljnje izboljšave so potrebne za doseganje tega cilja;

| (h) | ali so spremembe metodologije izračuna iz tega člena potrebne za zagotovitev, da se lahko minimalna zahteva uporabi kot ustrezen kazalnik sposobnosti institucije za pokrivanje izgub; |
| --- | --- |

(h)

ali so spremembe metodologije izračuna iz tega člena potrebne za zagotovitev, da se lahko minimalna zahteva uporabi kot ustrezen kazalnik sposobnosti institucije za pokrivanje izgub;

| (i) | ali je za osnovo zahteve ustrezno vzeti vse obveznosti in kapital, ter zlasti, ali je za skupni imenovalec za zahtevo ustrezneje uporabiti tveganju prilagojeno aktivo; |
| --- | --- |

(i)

ali je za osnovo zahteve ustrezno vzeti vse obveznosti in kapital, ter zlasti, ali je za skupni imenovalec za zahtevo ustrezneje uporabiti tveganju prilagojeno aktivo;

| (j) | ali je pristop tega člena glede uporabe minimalne zahteve za skupine ustrezen in zlasti, ali ta pristop ustrezno zagotavlja, da je sposobnost pokrivanja izgub v skupini v subjektih, v katerih lahko nastanejo izgube, ali je tem subjektom dostopna; |
| --- | --- |

(j)

ali je pristop tega člena glede uporabe minimalne zahteve za skupine ustrezen in zlasti, ali ta pristop ustrezno zagotavlja, da je sposobnost pokrivanja izgub v skupini v subjektih, v katerih lahko nastanejo izgube, ali je tem subjektom dostopna;

| (k) | ali so pogoji za opustitve minimalne zahteve ustrezni in zlasti, ali bi takšne opustitve morale biti na voljo podrejenim družbam na čezmejni osnovi; |
| --- | --- |

(k)

ali so pogoji za opustitve minimalne zahteve ustrezni in zlasti, ali bi takšne opustitve morale biti na voljo podrejenim družbam na čezmejni osnovi;

| (l) | ali je ustrezno, da lahko organi za reševanje zahtevajo, da se minimalna zahteva izpolni prek pogodbenih instrumentov za reševanje, in ali je nadaljnje usklajevanje pristopa do pogodbenih instrumentov za reševanje ustrezno; |
| --- | --- |

(l)

ali je ustrezno, da lahko organi za reševanje zahtevajo, da se minimalna zahteva izpolni prek pogodbenih instrumentov za reševanje, in ali je nadaljnje usklajevanje pristopa do pogodbenih instrumentov za reševanje ustrezno;

| (m) | ali so zahteve za pogodbene instrumente za reševanje iz odstavka 14 ustrezne in |
| --- | --- |

(m)

ali so zahteve za pogodbene instrumente za reševanje iz odstavka 14 ustrezne in

| (n) | ali je ustrezno, da se od institucij in skupin zahteva, naj razkrijejo svojo minimalno zahtevo glede kapitala in kvalificiranih obveznosti ali svojo raven kapitala in kvalificiranih obveznosti, in v primeru ustreznosti pogostost in obliko takšnega razkritja. |
| --- | --- |

(n)

ali je ustrezno, da se od institucij in skupin zahteva, naj razkrijejo svojo minimalno zahtevo glede kapitala in kvalificiranih obveznosti ali svojo raven kapitala in kvalificiranih obveznosti, in v primeru ustreznosti pogostost in obliko takšnega razkritja.

20.   Poročilo iz odstavka 19 zajema vsaj obdobje od 2. julija 2014 do 30. junija 2016 in upošteva vsaj naslednje:

| (a) | vpliv minimalne zahteve in katerih koli predlaganih harmoniziranih ravni minimalne zahteve na:






  (i) | finančne trge na splošno in zlasti na trge nezavarovanega dolga in izvedenih finančnih instrumentov; |
| --- | --- | --- |

(a)

vpliv minimalne zahteve in katerih koli predlaganih harmoniziranih ravni minimalne zahteve na:

(i)

finančne trge na splošno in zlasti na trge nezavarovanega dolga in izvedenih finančnih instrumentov;

| (ii) | poslovne modele in strukture bilanc stanja institucij, zlasti profil financiranja in strategijo financiranja institucij, ter pravno in operativno strukturo skupin; |
| --- | --- |

(ii)

poslovne modele in strukture bilanc stanja institucij, zlasti profil financiranja in strategijo financiranja institucij, ter pravno in operativno strukturo skupin;

| (iii) | dobičkonosnost institucij, zlasti njihov strošek financiranja; |
| --- | --- |

(iii)

dobičkonosnost institucij, zlasti njihov strošek financiranja;

| (iv) | prenos izpostavljenosti na subjekte, ki niso predmet bonitetnega nadzora; |
| --- | --- |

(iv)

prenos izpostavljenosti na subjekte, ki niso predmet bonitetnega nadzora;

| (v) | finančne inovacije; |
| --- | --- |

(v)

finančne inovacije;

| (vi) | razširjenost pogodbenih instrumentov za reševanje ter značaj in tržljivost takšnih instrumentov; |
| --- | --- |

(vi)

razširjenost pogodbenih instrumentov za reševanje ter značaj in tržljivost takšnih instrumentov;

| (vii) | odnos institucij do tveganja; |
| --- | --- |

(vii)

odnos institucij do tveganja;

| (viii) | raven obremenitve sredstev v instituciji; |
| --- | --- |

(viii)

raven obremenitve sredstev v instituciji;

| (ix) | ukrepe institucij za izpolnitev minimalnih zahtev in zlasti obseg, v katerem so bile izpolnjene minimalne zahteve z zmanjšanjem finančnega vzvoda za sredstva, izdajanjem dolgoročnega dolga in zbiranjem kapitala, in |
| --- | --- |

(ix)

ukrepe institucij za izpolnitev minimalnih zahtev in zlasti obseg, v katerem so bile izpolnjene minimalne zahteve z zmanjšanjem finančnega vzvoda za sredstva, izdajanjem dolgoročnega dolga in zbiranjem kapitala, in

| (x) | raven posojil kreditnih institucij, zlasti posojil mikro, malim in srednjim podjetjem, enotam regionalne ali lokalne ravni držav in subjektom javnega sektorja ter na financiranje trgovanja, vključno s posojili v okviru uradnih shem za zavarovanje kreditov za izvoz; |
| --- | --- |

(x)

raven posojil kreditnih institucij, zlasti posojil mikro, malim in srednjim podjetjem, enotam regionalne ali lokalne ravni držav in subjektom javnega sektorja ter na financiranje trgovanja, vključno s posojili v okviru uradnih shem za zavarovanje kreditov za izvoz;

| (b) | medsebojni vpliv minimalnih zahtev in kapitalskih zahtev, stopnjo finančnega vzvoda in zahtev glede likvidnosti iz Uredbe (EU) št. 575/2013 in Direktive 2013/36/EU; |
| --- | --- |

(b)

medsebojni vpliv minimalnih zahtev in kapitalskih zahtev, stopnjo finančnega vzvoda in zahtev glede likvidnosti iz Uredbe (EU) št. 575/2013 in Direktive 2013/36/EU;

| (c) | sposobnost institucij, da neodvisno zbirajo kapital ali financiranje na trgih z namenom, da izpolnijo vse predlagane usklajene minimalne zahteve; |
| --- | --- |

(c)

sposobnost institucij, da neodvisno zbirajo kapital ali financiranje na trgih z namenom, da izpolnijo vse predlagane usklajene minimalne zahteve;

| (d) | skladnost z minimalnimi zahtevami mednarodnih standardov, oblikovanih na mednarodnih forumih. |
| --- | --- |

(d)

skladnost z minimalnimi zahtevami mednarodnih standardov, oblikovanih na mednarodnih forumih.

Pododdelek 3

Izvajanje instrumenta za reševanje s sredstvi upnikov

Člen 46

Ocena obsega reševanja s sredstvi upnikov

1.   Države članice zagotovijo, da organi za reševanje pri uporabi instrumenta za reševanje s sredstvi upnikov na podlagi vrednotenja v skladu s členom 36 ocenijo seštevek:

| (a) | če je ustrezno, zneska, v višini katerega je treba odpisati kvalificirane obveznosti, da se zagotovi, da je neto vrednost sredstev institucije v postopku reševanja enaka nič, in |
| --- | --- |

(a)

če je ustrezno, zneska, v višini katerega je treba odpisati kvalificirane obveznosti, da se zagotovi, da je neto vrednost sredstev institucije v postopku reševanja enaka nič, in

| (b) | če je ustrezno, zneska, v višini katerega je treba konvertirati kvalificirane obveznosti v delnice ali druge kapitalske instrumente, da se obnovi količnik navadnega lastniškega temeljnega kapitala bodisi:






  (i) | institucije v postopku reševanja ali |
| --- | --- | --- |

(b)

če je ustrezno, zneska, v višini katerega je treba konvertirati kvalificirane obveznosti v delnice ali druge kapitalske instrumente, da se obnovi količnik navadnega lastniškega temeljnega kapitala bodisi:

(i)

institucije v postopku reševanja ali

| (ii) | premostitvene institucije. |
| --- | --- |

(ii)

premostitvene institucije.

2.   Na podlagi ocene iz odstavka 1 tega člena se določi znesek, v višini katerega je treba odpisati ali konvertirati kvalificirane obveznosti, da se obnovi količnik navadnega lastniškega temeljnega kapitala institucije v postopku reševanja ali, če je ustrezno, vzpostaviti razmerje premostitvene institucije – pri čemer se upoštevajo vsi kapitalski prispevki iz sheme za financiranje reševanja na podlagi točke (d) člena 101(1) te direktive – ter ohrani zadostno tržno zaupanje v institucijo v postopku reševanja ali premostitveno institucijo in omogoča, da ta še naprej, vsaj eno leto, izpolnjuje pogoje za dovoljenje in opravlja dejavnosti, za katere ima dovoljenje v skladu z Direktivo 2013/36/EU ali Direktivo 2014/65/EU.

Če organi za reševanje nameravajo uporabiti instrument izločitve sredstev iz člena 42, se pri znesku, za katerega je treba zmanjšati kvalificirane obveznosti, ustrezno upošteva preudarna ocena kapitalskih potreb nosilca upravljanja sredstev.

3.   Če je bil kapital odpisan v skladu s členi 59 do 62 in če je bilo uporabljeno reševanje s sredstvi upnikov v skladu s členom 43(2) ter če se ugotovi, da stopnja odpisa na podlagi predhodnega vrednotenja v skladu s členom 36 presega zahteve v primerjavi z dokončnim vrednotenjem v skladu s členom 36(10), se uporabi mehanizem za povečanje vrednosti, da se upnikom in potem delničarjem povrnejo sredstva v ustreznem obsegu.

4.   Organi za reševanje vzpostavijo in vzdržujejo sheme za zagotovitev, da ocena in vrednotenje temeljita na informacijah o sredstvih in obveznostih institucije v postopku reševanja, ki so, kolikor je to razumno mogoče, posodobljene in celovite.

Člen 47

Obravnava delničarjev v primeru reševanja s sredstvi upnikov ali odpisa ali konverzije kapitalskih instrumentov

1.   Države članice zagotovijo, da organi za reševanje pri uporabi instrumenta za reševanje s sredstvi upnikov iz člena 43(2) ali odpisu ali konverziji kapitalskih instrumentov iz člena 59 v odnosu do delničarjev in imetnikov drugih lastniških instrumentov sprejmejo enega ali oba od naslednjih ukrepov:

| (a) | razveljavijo obstoječe delnice ali druge lastniške instrumente ali jih prenesejo na upnike, katerih sredstva so uporabljena za reševanje; |
| --- | --- |

(a)

razveljavijo obstoječe delnice ali druge lastniške instrumente ali jih prenesejo na upnike, katerih sredstva so uporabljena za reševanje;

| (b) | pod pogojem, da ima v skladu z vrednotenjem, izvedenim na podlagi člena 36, institucija v postopku reševanja pozitivno neto vrednost, razvodenijo obstoječe delničarje in druge imetnike lastniških instrumentov zaradi konverzije v delnice ali druge lastniške instrumente:






  (i) | zadevnih kapitalskih instrumentov, ki jih institucija izda na podlagi pooblastila iz člena 59(2), ali |
| --- | --- | --- |

(b)

pod pogojem, da ima v skladu z vrednotenjem, izvedenim na podlagi člena 36, institucija v postopku reševanja pozitivno neto vrednost, razvodenijo obstoječe delničarje in druge imetnike lastniških instrumentov zaradi konverzije v delnice ali druge lastniške instrumente:

(i)

zadevnih kapitalskih instrumentov, ki jih institucija izda na podlagi pooblastila iz člena 59(2), ali

| (ii) | kvalificiranih obveznosti, ki jih izda institucija v postopku reševanja, v skladu s pooblastilom iz točke (f) člena 63(1). |
| --- | --- |

(ii)

kvalificiranih obveznosti, ki jih izda institucija v postopku reševanja, v skladu s pooblastilom iz točke (f) člena 63(1).

V zvezi s točko (b) prvega pododstavka se konverzija opravi po menjalnem razmerju, ki močno razvodeni obstoječe imetništvo delnic ali drugih lastniških instrumentov.

2.   Ukrepi iz odstavka 1 se sprejmejo tudi za delničarje in imetnike drugih lastniških instrumentov, če so bile zadevne delnice ali drugi lastniški instrumenti izdani ali dodeljeni v naslednjih okoliščinah:

| (a) | po konverziji dolžniških instrumentov v delnice ali druge lastniške instrumente v skladu s pogodbenimi pogoji prvotnih dolžniških instrumentov zaradi dogodka, ki se je zgodil, preden je organ za reševanje ocenil, da institucija ali subjekt iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) izpolnjuje pogoje za reševanje, ali sočasno s to oceno; |
| --- | --- |

(a)

po konverziji dolžniških instrumentov v delnice ali druge lastniške instrumente v skladu s pogodbenimi pogoji prvotnih dolžniških instrumentov zaradi dogodka, ki se je zgodil, preden je organ za reševanje ocenil, da institucija ali subjekt iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) izpolnjuje pogoje za reševanje, ali sočasno s to oceno;

| (b) | po konverziji ustreznih kapitalskih instrumentov v instrumente navadnega lastniškega temeljnega kapitala v skladu s členom 60. |
| --- | --- |

(b)

po konverziji ustreznih kapitalskih instrumentov v instrumente navadnega lastniškega temeljnega kapitala v skladu s členom 60.

3.   Ko organi za reševanje preučujejo, kateri ukrep bi bilo treba v skladu z odstavkom 1 sprejeti, upoštevajo:

| (a) | vrednotenje, opravljeno v skladu s členom 36, |
| --- | --- |

(a)

vrednotenje, opravljeno v skladu s členom 36,

| (b) | znesek, na podlagi katerega je organ za reševanje ocenil, da morajo biti postavke navadnega lastniškega temeljnega kapitala znižane ter ustrezni lastniški instrumenti odpisani ali spremenjeni na podlagi člena 60(1), in |
| --- | --- |

(b)

znesek, na podlagi katerega je organ za reševanje ocenil, da morajo biti postavke navadnega lastniškega temeljnega kapitala znižane ter ustrezni lastniški instrumenti odpisani ali spremenjeni na podlagi člena 60(1), in

| (c) | skupne zneske, ki jih oceni organ za reševanje v skladu s členom 46. |
| --- | --- |

(c)

skupne zneske, ki jih oceni organ za reševanje v skladu s členom 46.

4.   Z odstopanjem od členov od 22 do 25 Direktive 2013/36/EU, zahteve po obvestilu iz člena 26 Direktive 2013/36/EU, člena 10(3), člena 11(1) in (2) ter členov 12 in 13 Direktive 2014/65/EU ter zahteve po obvestilu iz člena 11(3) Direktive 2014/65/EU pristojni organi – v primeru, da bi uporaba instrumenta za reševanje s sredstvi upnikov ali konverzije kapitalskega instrumenta povzročilo pridobitev ali povečanje kvalificiranega deleža v instituciji v smislu člena 22(1) Direktive 2013/36/EU ali člena 11(1) Direktive 2014/65/EU – ocenjevanje, zahtevano v navedenih členih, izvedejo pravočasno, tako da se uporaba instrumenta za reševanje s sredstvi upnikov ali konverzije kapitalskih instrumentov ne zavleče in da se ukrepu za reševanje ne prepreči doseganje zadevnih ciljev reševanja.

5.   Če pristojni organ zadevne institucije ocene, zahtevane v odstavku 4, ne konča do datuma uporabe instrumenta za reševanje s sredstvi upnikov ali konverzije kapitalskih instrumentov, se za vsakršno pridobitev ali povečanje kvalificiranega deleža s strani pridobitelja, ki je posledica uporabe instrumenta za reševanje s sredstvi upnikov ali konverzije kapitalskega instrumenta, uporabi člen 38(9).

6.   EBA do 3. julija 2016 izda smernice v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1093/2010 o okoliščinah, v katerih bi bil ustrezen kateri koli ukrep iz odstavka 1 tega člena, pri čemer upošteva dejavnike, navedene v odstavku 3 tega člena.

Člen 48

Zaporedje odpisa in konverzije

1.   Države članice zagotovijo, da organi za reševanje pri uporabi instrumenta za reševanje s sredstvi upnikov svoja pooblastila za odpis in konverzijo, ob upoštevanju vseh izključitev iz člena 44(2) in (3), izvajajo tako, da izpolnjujejo naslednje zahteve:

| (a) | postavke navadnega lastniškega temeljnega kapitala se zmanjšajo v skladu s točko (a) člena 60(1); |
| --- | --- |

(a)

postavke navadnega lastniškega temeljnega kapitala se zmanjšajo v skladu s točko (a) člena 60(1);

| (b) | če, in samo če, znaša celotno zmanjšanje v skladu s točko (a) manj kot vsota zneskov iz točk (b) in (c) člena 47(3), organi zmanjšajo glavnico instrumentov dodatnega temeljnega kapitala v potrebni meri in kolikor je možno; |
| --- | --- |

(b)

če, in samo če, znaša celotno zmanjšanje v skladu s točko (a) manj kot vsota zneskov iz točk (b) in (c) člena 47(3), organi zmanjšajo glavnico instrumentov dodatnega temeljnega kapitala v potrebni meri in kolikor je možno;

| (c) | če, in samo če, znaša celotno zmanjšanje v skladu s točkama (a) in (b) manj kot vsota zneskov iz točk (b) in (c) člena 47(3), organi zmanjšajo glavnico instrumentov dodatnega kapitala v potrebni meri in kolikor je možno; |
| --- | --- |

(c)

če, in samo če, znaša celotno zmanjšanje v skladu s točkama (a) in (b) manj kot vsota zneskov iz točk (b) in (c) člena 47(3), organi zmanjšajo glavnico instrumentov dodatnega kapitala v potrebni meri in kolikor je možno;

| (d) | če, in samo če, znaša celotno zmanjšanje delnic ali drugih lastniških instrumentov in zadevnih kapitalskih instrumentov v skladu s točkami (a), (b) in (c) manj kot vsota zneskov iz točk (b) in (c) člena 47(3), organi v skladu s hierarhijo terjatev pri običajnih insolvenčnih postopkih zmanjšajo glavnico podrejenega dolga, ki ni dodatni temeljni kapital ali dodatni kapital, do takšne mere, kot je potrebno, da je v povezavi z odpisom dolga v skladu s točkami (a), (b) in (c) dosežena vsota zneskov iz točk (b) in (c) člena 47(3); |
| --- | --- |

(d)

če, in samo če, znaša celotno zmanjšanje delnic ali drugih lastniških instrumentov in zadevnih kapitalskih instrumentov v skladu s točkami (a), (b) in (c) manj kot vsota zneskov iz točk (b) in (c) člena 47(3), organi v skladu s hierarhijo terjatev pri običajnih insolvenčnih postopkih zmanjšajo glavnico podrejenega dolga, ki ni dodatni temeljni kapital ali dodatni kapital, do takšne mere, kot je potrebno, da je v povezavi z odpisom dolga v skladu s točkami (a), (b) in (c) dosežena vsota zneskov iz točk (b) in (c) člena 47(3);

| (e) | če, in samo če, znaša celotno zmanjšanje delnic ali drugih lastniških instrumentov, zadevnih kapitalskih instrumentov in kvalificiranih obveznosti v skladu s točkami (a) do (d) tega odstavka manj kot vsota zneskov iz točk (b) in (d) člena 47(3), organi v skladu z razvrstitvijo terjatev pri običajnih insolvenčnih postopkih, vključno z razvrščanjem vlog iz člena 108, zmanjšajo glavnico preostalih kvalificiranih obveznosti ali njihov preostali neporavnani znesek v skladu s členom 44 do takšne mere, kot je to potrebno, da se v povezavi z odpisom dolga v skladu s točkami (a), (b), (c) in (d) tega odstavka dosežena vsota zneskov iz točk (b) in (c) člena 47(3). |
| --- | --- |

(e)

če, in samo če, znaša celotno zmanjšanje delnic ali drugih lastniških instrumentov, zadevnih kapitalskih instrumentov in kvalificiranih obveznosti v skladu s točkami (a) do (d) tega odstavka manj kot vsota zneskov iz točk (b) in (d) člena 47(3), organi v skladu z razvrstitvijo terjatev pri običajnih insolvenčnih postopkih, vključno z razvrščanjem vlog iz člena 108, zmanjšajo glavnico preostalih kvalificiranih obveznosti ali njihov preostali neporavnani znesek v skladu s členom 44 do takšne mere, kot je to potrebno, da se v povezavi z odpisom dolga v skladu s točkami (a), (b), (c) in (d) tega odstavka dosežena vsota zneskov iz točk (b) in (c) člena 47(3).

2.   Organi za reševanje pri uporabi pooblastil za odpis ali konverzijo, ki jih predstavlja vsota zneskov iz točk (b) in (c) člena 47(3), razporedijo enakomerno med delnice ali druge lastniške instrumente in kvalificirane obveznosti istega razreda, tako da zmanjšajo glavnico teh delnic ali drugih lastniških instrumentov in kvalificiranih obveznosti ali njihov preostali neporavnani znesek do enake mere sorazmerno glede na njihovo vrednost, razen če je v okoliščinah, opredeljenih v členu 44(3) dovoljena drugačna razporeditev izgub med obveznostmi istega razreda.

Ta odstavek ne pomeni, da obveznosti, ki so bile v skladu s členom 44(2) in (3) izključene iz reševanja s sredstvi upnikov, pri običajnih insolvenčnih postopkih ne bi mogli obravnavati bolj ugodno kot kvalificirane obveznosti istega razreda.

3.   Organi za reševanje pred izvedbo odpisa ali konverzije iz točke (e) odstavka 1 konvertirajo ali zmanjšajo glavnico instrumentov iz točk (b), (c) in (d) odstavka 1, če ti instrumenti še niso bili konvertirani in zanje veljajo naslednji pogoji:

| (a) | pogoji, ki določajo, da se glavnica instrumenta zniža ob nastopu vsakega dogodka, povezanega s finančnim položajem, solventnostjo ali ravnmi kapitala institucije ali subjekta iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1); |
| --- | --- |

(a)

pogoji, ki določajo, da se glavnica instrumenta zniža ob nastopu vsakega dogodka, povezanega s finančnim položajem, solventnostjo ali ravnmi kapitala institucije ali subjekta iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1);

| (b) | pogoji, ki določajo konverzijo instrumentov v delnice ali druge lastniške instrumente ob nastopu takšnega dogodka. |
| --- | --- |

(b)

pogoji, ki določajo konverzijo instrumentov v delnice ali druge lastniške instrumente ob nastopu takšnega dogodka.

4.   Če je bila glavnica instrumenta zmanjšana, vendar ne na nič, v skladu s pogoji, kot so navedeni v točki (a) odstavka 3, organi za reševanje pred reševanjem s sredstvi upnikov ali v skladu z odstavkom 1 uveljavijo pooblastila za odpis ali konverzijo za preostali znesek te glavnice v skladu z odstavkom 1.

5.   Ko organi za reševanje odločajo o tem, ali naj se obveznosti odpišejo ali konvertirajo v lastniški kapital, ne konvertirajo enega razreda obveznosti, če se obveznosti razreda, ki je podrejen prvemu, večinoma ne konvertirajo v lastniški kapital oziroma se ne odpišejo, razen če člen 44(2) in (3) to dovoljuje.

6.   EBA za namene tega člena do 3. januarja 2016 izda smernice v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1093/2010 za vsako razlago v zvezi s povezavo med določbami te direktive ter določbami Uredbe št. 575/2013 in Direktive 2013/36/EU.

Člen 49

Izvedeni finančni instrumenti

1.   Države članice zagotovijo, da se ta člen spoštuje, če organi za reševanje uporabijo pooblastila za odpis in konverzijo v zvezi z obveznostmi, ki izhajajo iz izvedenih finančnih instrumentov.

2.   Organi za reševanje uporabijo pooblastila za odpis in konverzijo v zvezi z obveznostjo, ki izhaja iz takšnega izvedenega finančnega instrumenta, le ob likvidaciji tovrstnega instrumenta ali po njej. Organi za reševanje so ob začetku reševanja pooblaščeni, da v ta namen odpovejo vse pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih oziroma izvedejo njihovo predčasno prenehanje s pobotom.

Če je bila izvedena obveznost izključena iz uporabe instrumenta za reševanje s sredstvi upnikov na podlagi člena 44(3), organi za reševanje niso zavezani odpovedati pogodbe o izvedenem finančnem instrumentu ali izvesti njenega predčasnega prenehanja s pobotom.

3.   Če za transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti velja sporazum o pobotu, organ za reševanje ali neodvisni cenilec v sklopu vrednotenja iz člena 36 določi obveznost, ki izhaja iz teh transakcij, na neto osnovi v skladu s pogoji sporazuma.

4.   Organi za reševanje določijo vrednost obveznosti, ki izhajajo iz izvedenih finančnih instrumentov, v skladu z:

| (a) | ustreznimi metodologijami za določanje vrednosti razredov izvedenih finančnih instrumentov, vključno s transakcijami, za katere veljajo sporazumi o pobotu; |
| --- | --- |

(a)

ustreznimi metodologijami za določanje vrednosti razredov izvedenih finančnih instrumentov, vključno s transakcijami, za katere veljajo sporazumi o pobotu;

| (b) | načeli za opredelitev ustreznega trenutka, ko je treba določiti vrednost pozicije v izvedenih finančnih instrumentih, in |
| --- | --- |

(b)

načeli za opredelitev ustreznega trenutka, ko je treba določiti vrednost pozicije v izvedenih finančnih instrumentih, in

| (c) | ustreznimi metodologijami za primerjavo zmanjšanja vrednosti zaradi predčasnega prenehanja tovrstnih izvedenih finančnih instrumentov s pobotom in njihovega reševanja s sredstvi upnikov z zneskom izgub, ki bi pri reševanju s sredstvi upnikov bremenile tovrstne izvedene finančne instrumente. |
| --- | --- |

(c)

ustreznimi metodologijami za primerjavo zmanjšanja vrednosti zaradi predčasnega prenehanja tovrstnih izvedenih finančnih instrumentov s pobotom in njihovega reševanja s sredstvi upnikov z zneskom izgub, ki bi pri reševanju s sredstvi upnikov bremenile tovrstne izvedene finančne instrumente.

5.   EBA po posvetovanju z Evropskim nadzornim organom (Evropski organ za vrednostne papirje in trge)(ESMA), vzpostavljenim z Uredbo (EU) št. 1095/2010, oblikuje osnutke regulativnih tehničnih standardov z opredelitvijo metodologij in načel iz točk (a), (b) in (c) odstavka 4 o vrednotenju obveznosti, ki izhajajo iz izvedenih finančnih instrumentov.

Pri transakcijah z izvedenimi finančnimi instrumenti, za katere se uporablja sporazum o pobotu, EBA upošteva metodologijo za predčasno prenehanje s pobotom iz tega sporazuma.

EBA te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 3. januarja 2016.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

Člen 50

Menjalno razmerje za konverzijo dolga v lastniški kapital

1.   Države članice zagotovijo, da lahko organi za reševanje pri izvajanju pooblastil iz člena 59(3) in točke (f) člena 63(1) uporabijo različna menjalna razmerja za različne razrede kapitalskih instrumentov in obveznosti v skladu z enim ali obema načeloma iz odstavkov 2 in 3 tega člena.

2.   Menjalno razmerje predstavlja ustrezno nadomestilo za prizadetega upnika za katero koli izgubo, ki jo je utrpel zaradi uveljavljanja pooblastil za odpis ali konverzijo.

3.   Če se v skladu z odstavkom 1 uporabijo različna menjalna razmerja, je menjalno razmerje, ki se uporabi za obveznosti, ki v skladu z veljavnim insolvenčnim pravom štejejo kot prednostne, višje od menjalnega razmerja, ki se uporabi za podrejene obveznosti.

4.   EBA do 3. januarja 2016 izda smernice v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1093/2010 o določitvi menjalnih razmerij.

Te smernice navajajo zlasti, kako je mogoče prizadetim upnikom zagotoviti ustrezno nadomestilo s pomočjo menjalnega razmerja, ter s tem povezana menjalna razmerja, ki so lahko ustrezna za odražanje prednostne razporeditve prednostnih obveznosti v skladu z veljavnim insolvenčnim pravom.

Člen 51

Ukrepi za sanacijo in reorganizacijo, ki se izvedejo skupaj z reševanjem s sredstvi upnikov

1.   Če organi za reševanje uporabijo instrument za reševanje s sredstvi upnikov za dokapitalizacijo institucije ali subjekta iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) v skladu s točko (a) člena 43(2), države članice poskrbijo za sprejetje dogovorov kot zagotovilo, da se za zadevno institucijo ali subjekt pripravi in izvede načrt za reorganizacijo poslovanja v skladu s členom 52.

2.   Dogovori iz odstavka 1 tega člena lahko vključujejo imenovanje osebe ali oseb, ki jih v skladu s členom 72(1) imenuje organ za reševanje, s ciljem priprave in izvedbe načrta za reorganizacijo poslovanja, zahtevanega v členu 52.

Člen 52

Načrt za reorganizacijo poslovanja

1.   Države članice zahtevajo, da v enem mesecu po tem, ko je bil za institucijo ali subjekt iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) v skladu s točko (a) člena 43(2) uporabljen instrument za reševanje s sredstvi upnikov, upravljalni organ ali oseba oziroma osebe, imenovane v skladu s členom 72(1), pripravi načrt za reorganizacijo poslovanja, ki izpolnjuje zahteve iz odstavkov 4 in 5 tega člena, in ga predloži organu za reševanje. Če se uporablja okvir Unije za državne pomoči, države članice zagotovijo, da je takšen načrt skladen z načrtom prestrukturiranja, ki ga mora institucija ali subjekt iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) v tem okviru predložiti Komisiji.

2.   Če se instrument za reševanje s sredstvi upnikov iz točke (a) člena 43(2) uporabi za dva ali več subjektov v skupini, načrt za reorganizacijo poslovanja pripravi nadrejena institucija v Uniji in so v njem zajete vse institucije v skupini v skladu s postopkom iz členov 7 in 8, predloži pa ga organu za reševanje, pristojnemu na ravni skupine. Organ za reševanje, pristojen na ravni skupine, načrt posreduje drugim zadevnim organom za reševanje in EBA.

3.   V izjemnih okoliščinah in če je to potrebno za doseganje ciljev reševanja lahko organ za reševanje podaljša obdobje iz odstavka 1 na največ dva meseca od uporabe instrumenta za reševanje s sredstvi upnikov.

Ko je treba načrt za reorganizacijo poslovanja priglasiti tudi v okviru Unije za državne pomoči, lahko organ za reševanje obdobje iz odstavka 1 podaljša na največ dva meseca od uporabe instrumenta za reševanje s sredstvi upnikov ali do roka iz okvira Unije za državne pomoči, kar je prej.

4.   V načrtu za reorganizacijo poslovanja se določijo ukrepi, namenjeni obnovi dolgoročno uspešnega poslovanja institucije ali subjekta iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) ali dela njegovih dejavnosti v razumnem roku. Ti ukrepi temeljijo na realnih predpostavkah glede gospodarskih razmer in razmer na finančnih trgih, v katerih bo poslovala institucija ali subjekt iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1).

Načrt za reorganizacijo poslovanja med drugim upošteva trenutne razmere na finančnih trgih in obete za prihodnost teh trgov ter vključuje predpostavke za najboljši in najslabši scenarij, vključno s kombinacijo dogodkov, ki omogočijo opredelitev glavnih šibkih točk institucije. Predpostavke se primerjajo z ustreznimi merili na ravni celotnega sektorja.

5.   Načrt za reorganizacijo poslovanja vključuje vsaj naslednje elemente:

| (a) | natančno diagnozo dejavnikov in težav, zaradi katerih je institucija ali subjekt iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) propadel ali bo verjetno propadel, ter okoliščine, ki so pripeljale do njegovih težav; |
| --- | --- |

(a)

natančno diagnozo dejavnikov in težav, zaradi katerih je institucija ali subjekt iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) propadel ali bo verjetno propadel, ter okoliščine, ki so pripeljale do njegovih težav;

| (b) | opis ukrepov, namenjenih obnovi dolgoročno uspešnega poslovanja institucije ali subjekta iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1), ki jih je treba sprejeti; |
| --- | --- |

(b)

opis ukrepov, namenjenih obnovi dolgoročno uspešnega poslovanja institucije ali subjekta iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1), ki jih je treba sprejeti;

| (c) | časovni razpored za izvajanje teh ukrepov. |
| --- | --- |

(c)

časovni razpored za izvajanje teh ukrepov.

6.   Ukrepi, namenjeni obnovi dolgoročno uspešnega poslovanja institucije ali subjekta iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1), lahko vključujejo:

| (a) | reorganizacijo dejavnosti institucije ali subjekta iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1); |
| --- | --- |

(a)

reorganizacijo dejavnosti institucije ali subjekta iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1);

| (b) | spremembe operativnih sistemov in infrastrukture v instituciji; |
| --- | --- |

(b)

spremembe operativnih sistemov in infrastrukture v instituciji;

| (c) | opustitev dejavnosti, ki ustvarjajo izgubo; |
| --- | --- |

(c)

opustitev dejavnosti, ki ustvarjajo izgubo;

| (d) | prestrukturiranje obstoječih dejavnosti, ki lahko postanejo konkurenčne; |
| --- | --- |

(d)

prestrukturiranje obstoječih dejavnosti, ki lahko postanejo konkurenčne;

| (e) | prodajo sredstev ali poslovnih področij. |
| --- | --- |

(e)

prodajo sredstev ali poslovnih področij.

7.   Ustrezni organi za reševanje v roku enega meseca od dneva predložitve načrta za reorganizacijo poslovanja ocenijo verjetnost, da se bo zaradi izvedbe tega načrta obnovila dolgoročno uspešno poslovanje institucije ali subjekta iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1). Ocena se pripravi v dogovoru s pristojnim organom.

Organ za reševanje načrt odobri, če tako kot pristojni organ meni, da bo dosegel zastavljeni cilj.

8.   Če organ za reševanje ni prepričan, da bo načrt omogočil uresničitev cilja iz odstavka 7, v dogovoru s pristojnim organom seznani upravljalni organ ali osebo oziroma osebe, imenovane v skladu s členom 72(1), s svojimi pomisleki in zahteva spremembo načrta tako, da bodo ti pomisleki upoštevani.

9.   Upravljalni organ ali oseba oziroma osebe, imenovane v skladu s členom 72(1), v dveh tednih po seznanitvi iz odstavka 8 organu za reševanje v odobritev predložijo spremenjen načrt. Organ za reševanje oceni spremenjeni načrt in upravljalni organ ali osebo oziroma osebe, imenovane v skladu s členom 72(1), v enem tednu obvesti, ali je zadovoljen z upoštevanjem sporočenih pomislekov v spremenjenem načrtu ali so potrebne nadaljnje spremembe.

10.   Upravljalni organ ali oseba oziroma osebe, imenovane v skladu s členom 72(1), izvedejo načrt za reorganizacijo, ki ga potrdita organ za reševanje in pristojni organ, ter organu za reševanje vsaj vsakih šest mesecev predloži poročilo o napredku pri izvajanju načrta.

11.   Upravljalni organ ali oseba oziroma osebe, imenovane v skladu s členom 72(1), pregledajo in spremenijo načrt, če je to po mnenju organa za reševanje v dogovoru s pristojnim organom potrebno za doseganje cilja iz odstavka 4, in vse morebitne spremembe predloži organu za reševanje v odobritev.

12.   EBA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov za nadaljnjo opredelitev:

| (a) | minimalnih elementov, ki jih je treba vključiti v načrt za reorganizacijo poslovanja v skladu z odstavkom 5, in |
| --- | --- |

(a)

minimalnih elementov, ki jih je treba vključiti v načrt za reorganizacijo poslovanja v skladu z odstavkom 5, in

| (b) | minimalne vsebine poročil v skladu z odstavkom 10. |
| --- | --- |

(b)

minimalne vsebine poročil v skladu z odstavkom 10.

EBA te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 3. januarja 2016.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi od 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

13.   EBA do 3. januarja 2016 izda smernice v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1093/2010, s katerimi dodatno opredeli minimalna merila, ki jih izpolnjuje načrt za reorganizacijo poslovanja, da ga organ za reševanje odobri v skladu z odstavkom 7.

14.   EBA lahko razvije osnutke regulativnih tehničnih standardov, da bi dodatno opredelila minimalna merila, ki jih načrt za reorganizacijo poslovanja izpolnjuje, da bi ga organ za reševanje v skladu z odstavkom 7 odobril, pri tem pa, kjer je ustrezno, upošteva izkušnje, pridobljene z uporabo smernic iz odstavka 13.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

Pododdelek 4

Instrument za reševanje s sredstvi upnikov: Pomožne določbe

Člen 53

Učinek reševanja z zasebnimi sredstvi

1.   Če organ za reševanje izvaja pooblastilo, navedeno v členu 59(2) in točkah (e) do (i) člena 63(1), države članice zagotovijo, da začnejo zmanjšanje glavnice ali preostalega zapadlega zneska, konverzija ali razveljavitev učinkovati in so takoj zavezujoči za institucijo v postopku reševanja ter prizadete upnike in delničarje.

2.   Države članice zagotovijo, da ima organ za reševanje pooblastilo, da dokonča vsa upravna in postopkovna opravila, potrebna za začetek učinkovanja pooblastila iz člena 59(2) in točk (e) do (i) člena 63(1) in člena 59(2), ali da zahteva njihovo dokončanje; ta opravila vključujejo tudi:

| (a) | spremembo vseh ustreznih registrov; |
| --- | --- |

(a)

spremembo vseh ustreznih registrov;

| (b) | umik ali izločitev delnic, drugih lastniških instrumentov ali dolžniških instrumentov iz trgovanja; |
| --- | --- |

(b)

umik ali izločitev delnic, drugih lastniških instrumentov ali dolžniških instrumentov iz trgovanja;

| (c) | uvrstitev ali sprejem novih delnic ali drugih lastniških instrumentov v trgovanje; |
| --- | --- |

(c)

uvrstitev ali sprejem novih delnic ali drugih lastniških instrumentov v trgovanje;

| (d) | ponovno uvrstitev ali ponovni sprejem vseh odpisanih dolžniških instrumentov, ne da bi bila potrebna objava prospekta v skladu z Direktivo 2003/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta (32). |
| --- | --- |

(d)

ponovno uvrstitev ali ponovni sprejem vseh odpisanih dolžniških instrumentov, ne da bi bila potrebna objava prospekta v skladu z Direktivo 2003/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta (32).

3.   Če organ za reševanje glavnico obveznosti ali preostali neporavnan znesek v zvezi z obveznostjo s pooblastilom, navedenim v točki (e) člena 63(1), zmanjša na nič, se ta obveznost in katere koli obveznosti ali terjatve v zvezi z njo, ki niso obračunane v času izvajanja pooblastila, obravnavajo kot izpolnjene za vse namene in niso dokazljive v nobenem nadaljnjem postopku v zvezi z institucijo v postopku reševanja ali katero koli institucijo naslednico v katerem koli nadaljnjem prenehanju.

4.   Če organ za reševanje glavnico obveznosti ali preostali neporavnan znesek v zvezi z obveznostjo s pooblastilom, navedenim v točki (e) člena 63(1), delno, ampak ne v celoti, zmanjša:

| (a) | je obveznost izpolnjena v višini zneska zmanjšanja; |
| --- | --- |

(a)

je obveznost izpolnjena v višini zneska zmanjšanja;

| (b) | ustrezen instrument ali sporazum, ki je ustvaril prvotno obveznost, se še naprej uporablja v zvezi s preostankom glavnice ali preostalim neporavnanim zneskom v zvezi z obveznostjo, ob upoštevanju kakršne koli spremembe zneska zapadlih obresti, da se odrazi zmanjšanje glavnice, in kakršne koli nadaljnje spremembe pogojev, ki jo organ za reševanje lahko sprejme z uporabo pooblastila, navedenega v točki (j) člena 63(1). |
| --- | --- |

(b)

ustrezen instrument ali sporazum, ki je ustvaril prvotno obveznost, se še naprej uporablja v zvezi s preostankom glavnice ali preostalim neporavnanim zneskom v zvezi z obveznostjo, ob upoštevanju kakršne koli spremembe zneska zapadlih obresti, da se odrazi zmanjšanje glavnice, in kakršne koli nadaljnje spremembe pogojev, ki jo organ za reševanje lahko sprejme z uporabo pooblastila, navedenega v točki (j) člena 63(1).

Člen 54

Odstranitev postopkovnih ovir za reševanje s sredstvi upnikov

1.   Brez poseganja v točko (i) člena 63(1) države članice po potrebi zahtevajo, da imajo institucije in subjekti iz točk (b), (c) in (d) člena 1(1) v vsakem trenutku dovolj odobrenega osnovnega kapitala ali drugih instrumentov navadnega lastniškega temeljnega kapitala, zato da instituciji ali subjektu iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) – v primeru, da bi organ za reševanje v zvezi z institucijo ali subjektom iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) ali katerimi koli njegovimi podrejenimi družbami izvajal pooblastila iz točk (e) in (f) člena 63(1) – ne bi bilo onemogočeno, da izda zadostno količino novih delnic ali drugih lastniških instrumentov in tako zagotovi, da se dejansko lahko izvede konverzija obveznosti v delnice ali druge lastniške instrumente.

2.   Organi za reševanje ocenijo, ali je ustrezno, da se zahteva iz odstavka 1 uveljavi pri posamezni instituciji ali subjektu iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) v okviru priprave in posodabljanja načrta reševanja za to institucijo ali skupino, pri čemer se upoštevajo zlasti ukrepi za reševanje, predvideni v zadevnem načrtu. Če načrt reševanja določa možnost uporabe instrumenta za reševanje s sredstvi upnikov, organi preverijo, da odobreni osnovni kapital ali drugi instrumenti navadnega lastniškega temeljnega kapitala zadostujejo za kritje vsote zneskov iz točk (b) in (c) člena 47(3).

3.   Države članice zagotovijo, da ni nobenih postopkovnih ovir za konverzijo obveznosti v delnice ali druge lastniške instrumente, ki obstajajo zaradi ustanovitvenih aktov družb ali njihovih statutov, vključno s predkupnimi pravicami za delničarje ali zahtevami za soglasje delničarjev k povečanju kapitala.

4.   Ta člen ne posega v spremembe direktiv 82/891/EGS, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU in Direktive 2012/30/EU, navedenih v naslovu X te direktive.

Člen 55

Pogodbeno priznanje reševanja z zasebnimi sredstvi

1.   Države članice zahtevajo, da institucije in subjekti iz točk (b), (c) in (d) člena 1(1) vključijo pogodbeno določilo, na podlagi katerega upnik ali stranka sporazuma, ki vzpostavlja obveznost, prizna, da je obveznost lahko predmet pooblastil za odpis in konverzijo, ter se strinja, da bo zavezan(-a) k vsakemu znižanju glavnice ali preostalega neporavnanega zneska, konverziji ali razveljavitvi, ki se uveljavijo z izvajanjem zadevnih pooblastil s strani organa za reševanje, pod pogojem, da takšna obveznost:

| (a) | ni izključena v skladu s členom 44(2), |
| --- | --- |

(a)

ni izključena v skladu s členom 44(2),

| (b) | ni vloga iz točke (a) člena 108, |
| --- | --- |

(b)

ni vloga iz točke (a) člena 108,

| (c) | za katere velja pravo tretje države, in |
| --- | --- |

(c)

za katere velja pravo tretje države, in

| (d) | ki so izdane ali sprejete po datumu, na katerega država članica začne uporabljati določbe, sprejeti za prenos tega dela |
| --- | --- |

(d)

ki so izdane ali sprejete po datumu, na katerega država članica začne uporabljati določbe, sprejeti za prenos tega dela

Prvi pododstavek se ne uporablja, če organ države članice za reševanje ugotovi, da je lahko v skladu s pravom tretje države ali z zavezujočimi sporazumi, sklenjenimi s tretjo državo, organ države članice za reševanje pristojen za odpis ali konverzijo instrumentov iz prvega pododstavka.

Države članice zagotovijo, da lahko organi za reševanje od institucij in subjektov iz točk (b), (c) in (d) člena 1(1) zahtevajo, da organom predložijo pravno mnenje v zvezi s pravno izvršljivostjo in učinkovanjem takšnega pogoja.

2.   To, da institucija ali subjekt iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) med pogodbene določbe, ki urejajo zadevno obveznost, ne vključi pogoja, zahtevanega v skladu z odstavkom 1, ne pomeni, da organ za reševanje ne more izvajati pooblastil za odpis in konverzijo v zvezi s to obveznostjo.

3.   EBA oblikuje osnutke regulativnih tehničnih standardov, da bi dodatno opredelil seznam obveznosti, za katere velja izjema iz odstavka 1, in vsebino pogodbenih določb iz navedenega odstavka, pri tem pa upošteva različne poslovne modele institucij in zadevnih subjektov.

EBA te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 3. julija 2015.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

Člen 56

Državni instrumenti za finančno stabilizacijo

1.   Države članice lahko za doseganje ciljev reševanja iz člena 31(2) v zvezi z državo članico ali Unijo kot celoto zagotovijo izredno javnofinančno pomoč z dodatnimi instrumenti za finančno stabilizacijo v skladu z odstavkom 3 tega člena, členom 37(10) in okvirom Unije za državne pomoči in tako sodelujejo pri reševanju institucije ali subjekta iz točke (b), (c) ali (d) člena (1)1 ali neposredno posredujejo, da preprečijo njeno oziroma njegovo prenehanje. Takšen ukrep se izvaja pod vodstvom pristojnega ministrstva ali vlade v tesnem sodelovanju z organom za reševanje.

2.   Da bi bili državni instrumenti za finančno stabilizacijo učinkoviti, države članice zagotovijo, da imajo njihova pristojna ministrstva ali vlade ustrezna pooblastila za reševanje, opredeljena v členih od 63 do 72, in da se uporabljajo členi 66, 68, 83 in 117.

3.   Državni instrumenti za finančno stabilizacijo se uporabijo kot zadnja možnost, potem ko se ocenijo in v največji možni meri izkoristijo drugi instrumenti za reševanje pri ohranjanju finančne stabilnosti, v skladu z odločitvijo, ki jo je sprejelo pristojno ministrstvo ali vlada po posvetovanju z organom za reševanje.

4.   Ko države članice uporabljajo državne instrumente za finančno stabilizacijo, zagotovijo, da njihova pristojna ministrstva ali vlade in organ za reševanje te instrumente uporabljajo samo, če so izpolnjeni vsi pogoji iz člena 32(1) in če je izpolnjen eden od naslednjih pogojev:

| (a) | pristojno ministrstvo ali vlada in organ za reševanje po posvetovanju s centralno banko in pristojnim organom ugotovita, da uporaba instrumentov za reševanje ne bi zadoščala, da bi preprečili resnejše negativne vplive na finančno stabilnost; |
| --- | --- |

(a)

pristojno ministrstvo ali vlada in organ za reševanje po posvetovanju s centralno banko in pristojnim organom ugotovita, da uporaba instrumentov za reševanje ne bi zadoščala, da bi preprečili resnejše negativne vplive na finančno stabilnost;

| (b) | pristojno ministrstvo ali vlada in organ za reševanje ugotovita, da uporaba drugih instrumentov za reševanje ne bi zadoščala za zaščito javnega interesa, če je institucija že prejela izredno likvidnostno pomoč centralne banke; |
| --- | --- |

(b)

pristojno ministrstvo ali vlada in organ za reševanje ugotovita, da uporaba drugih instrumentov za reševanje ne bi zadoščala za zaščito javnega interesa, če je institucija že prejela izredno likvidnostno pomoč centralne banke;

| (c) | ob upoštevanju instrumenta začasnega javnega lastništva pristojno ministrstvo ali vlada po posvetovanju s pristojnim organom in organom za reševanje ugotovi, da uporaba instrumentov za reševanje ne bi zadostovala za zaščito javnega interesa v primerih, ko je bila instituciji prek instrumenta podpore za lastniški kapital že zagotovljena javna podpora. |
| --- | --- |

(c)

ob upoštevanju instrumenta začasnega javnega lastništva pristojno ministrstvo ali vlada po posvetovanju s pristojnim organom in organom za reševanje ugotovi, da uporaba instrumentov za reševanje ne bi zadostovala za zaščito javnega interesa v primerih, ko je bila instituciji prek instrumenta podpore za lastniški kapital že zagotovljena javna podpora.

5.   Med instrumente za finančno stabilizacijo spadajo:

| (a) | instrument javne podpore za lastniški kapital iz člena 57; |
| --- | --- |

(a)

instrument javne podpore za lastniški kapital iz člena 57;

| (b) | instrument začasnega javnega lastništva iz člena 58. |
| --- | --- |

(b)

instrument začasnega javnega lastništva iz člena 58.

Člen 57

Instrument javne podpore za lastniški kapital

1.   Pod pogojem, da je to v skladu z nacionalnim pravom družb, lahko države članice sodelujejo pri dokapitalizaciji institucije ali subjekta iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) te direktive, in sicer tako, da slednjemu zagotovijo kapital v zameno za naslednje instrumente, za katere veljajo zahteve iz Uredbe (EU) št. 575/2013:

| (a) | instrument navadnega lastniškega temeljnega kapitala; |
| --- | --- |

(a)

instrument navadnega lastniškega temeljnega kapitala;

| (b) | instrumente dodatnega temeljnega kapitala ali instrumentov dodatnega kapitala. |
| --- | --- |

(b)

instrumente dodatnega temeljnega kapitala ali instrumentov dodatnega kapitala.

2.   Države članice zagotovijo, kolikor jim to njihov delež v instituciji ali subjektu iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) dovoljuje, da je upravljanje teh institucij ali subjektov, za katere se uporablja instrument javne podpore za lastniški kapital v skladu s tem členom, v skladu s poslovno prakso in na strokoven način.

3.   Če država članica zagotovi instrument javne podpore za lastniški kapital v skladu s tem členom, zagotovi, da se njen delež v instituciji ali subjektu iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) prenese v zasebni sektor, takoj ko poslovne in finančne okoliščine to omogočajo.

Člen 58

Instrument začasnega javnega lastništva

1.   Države članice lahko prevzamejo institucijo ali subjekt iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) v začasno javno lastništvo.

2.   Država članica lahko v ta namen izvede eno ali več naročil za prenos deleža, katerih prevzemnik je:

| (a) | oseba, ki jo predlaga država članica, ali |
| --- | --- |

(a)

oseba, ki jo predlaga država članica, ali

| (b) | podjetje v popolni lasti države članice. |
| --- | --- |

(b)

podjetje v popolni lasti države članice.

3.   Države članice zagotovijo, da je upravljanje institucij ali subjektov iz točke(b), (c) ali (d) člena 1(1), za katere se uporablja instrument začasnega javnega lastništva v skladu s tem členom, v skladu s poslovno prakso ter na strokoven način in da se deleži v institucijah in subjektih prenesejo v zasebni sektor, takoj ko poslovne in finančne okoliščine to omogočajo.

POGLAVJE V

Odpis kapitalskih instrumentov

Člen 59

Zahteva za odpis ali konverzijo kapitalskih instrumentov

1.   Pooblastilo za odpis ali konverzijo ustreznih kapitalskih instrumentov se lahko izvaja:

| (a) | neodvisno od ukrepa za reševanje ali |
| --- | --- |

(a)

neodvisno od ukrepa za reševanje ali

| (b) | skupaj z ukrepom za reševanje, če so izpolnjeni pogoji za reševanje iz členov 32 in 33. |
| --- | --- |

(b)

skupaj z ukrepom za reševanje, če so izpolnjeni pogoji za reševanje iz členov 32 in 33.

2.   Države članice zagotovijo, da imajo organi za reševanje pooblastilo za odpis zadevnih kapitalskih instrumentov ali njihovo konverzijo v delnice ali druge lastniške instrumente institucij in subjektov iz točk (b), (c) in (d) člena 1(1).

3.   Države članice zahtevajo, da organi za reševanje v zvezi z zadevnimi kapitalskimi instrumenti, ki jih je izdala institucija ali subjekt iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1), nemudoma uporabijo pooblastilo za odpis ali konverzijo v skladu s členom 60, če nastopi ena ali več naslednjih okoliščin:

| (a) | če je bilo pred sprejemom kakršnega koli ukrepa za reševanje ugotovljeno, da so izpolnjeni pogoji za reševanje, določeni v členih 32 in 33; |
| --- | --- |

(a)

če je bilo pred sprejemom kakršnega koli ukrepa za reševanje ugotovljeno, da so izpolnjeni pogoji za reševanje, določeni v členih 32 in 33;

| (b) | ustrezni organ določi, da institucija ali subjekt iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) brez izvajanja tega pooblastila v zvezi z zadevnimi kapitalskimi instrumenti ne bo več sposoben uspešno poslovati; |
| --- | --- |

(b)

ustrezni organ določi, da institucija ali subjekt iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) brez izvajanja tega pooblastila v zvezi z zadevnimi kapitalskimi instrumenti ne bo več sposoben uspešno poslovati;

| (c) | ustrezne kapitalske instrumente je izdala podrejena družba in so za namene izpolnjevanja kapitalskih zahtev pripoznani na posamični in konsolidirani podlagi, ustrezni organ države članice konsolidacijskega nadzornika in ustrezni organ države članice podrejene družbe pa skupaj ugotovita, tj. v skladu s členom 92(3) in (4) sprejmeta skupno odločitev, da skupina ne bo več sposobna uspešno poslovati, če se v zvezi z navedenimi instrumenti ne uporabi pooblastilo za odpis ali konverzijo; |
| --- | --- |

(c)

ustrezne kapitalske instrumente je izdala podrejena družba in so za namene izpolnjevanja kapitalskih zahtev pripoznani na posamični in konsolidirani podlagi, ustrezni organ države članice konsolidacijskega nadzornika in ustrezni organ države članice podrejene družbe pa skupaj ugotovita, tj. v skladu s členom 92(3) in (4) sprejmeta skupno odločitev, da skupina ne bo več sposobna uspešno poslovati, če se v zvezi z navedenimi instrumenti ne uporabi pooblastilo za odpis ali konverzijo;

| (d) | zadevne kapitalske instrumente je izdala nadrejena družba in so za namene izpolnjevanja kapitalskih zahtev pripoznani na posamični podlagi na ravni nadrejene družbe ali na konsolidirani podlagi, ustrezni organ države članice konsolidacijskega nadzornika pa ugotovi, da skupina ne bo več sposobna uspešno poslovati, če se v zvezi z navedenimi instrumenti ne uporabi pooblastilo za odpis ali konverzijo; |
| --- | --- |

(d)

zadevne kapitalske instrumente je izdala nadrejena družba in so za namene izpolnjevanja kapitalskih zahtev pripoznani na posamični podlagi na ravni nadrejene družbe ali na konsolidirani podlagi, ustrezni organ države članice konsolidacijskega nadzornika pa ugotovi, da skupina ne bo več sposobna uspešno poslovati, če se v zvezi z navedenimi instrumenti ne uporabi pooblastilo za odpis ali konverzijo;

| (e) | institucija ali subjekt iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) potrebuje izredno javnofinančno pomoč, razen v katerih koli okoliščinah iz točke (d)(iii) člena 32(4). |
| --- | --- |

(e)

institucija ali subjekt iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) potrebuje izredno javnofinančno pomoč, razen v katerih koli okoliščinah iz točke (d)(iii) člena 32(4).

4.   Za namene odstavka 3 institucija ali subjekt iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) ali skupina ni več sposobna uspešno poslovati, samo če sta izpolnjena oba naslednja pogoja:

| (a) | institucija ali subjekt iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) ali skupina propada ali bo verjetno propadla; |
| --- | --- |

(a)

institucija ali subjekt iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) ali skupina propada ali bo verjetno propadla;

| (b) | ob upoštevanju časovnega okvira in drugih ustreznih okoliščin ni upravičeno pričakovati, da bi kakršen koli ukrep, vključno z alternativni ukrepi zasebnega sektorja ali nadzornimi ukrepi (tudi ukrepi za zgodnje posredovanje), razen odpisa ali konverzije kapitalskih instrumentov, neodvisno ali v povezavi z ukrepom za reševanje, preprečil propad institucije ali subjekta iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) ali skupine v razumnem obdobju. |
| --- | --- |

(b)

ob upoštevanju časovnega okvira in drugih ustreznih okoliščin ni upravičeno pričakovati, da bi kakršen koli ukrep, vključno z alternativni ukrepi zasebnega sektorja ali nadzornimi ukrepi (tudi ukrepi za zgodnje posredovanje), razen odpisa ali konverzije kapitalskih instrumentov, neodvisno ali v povezavi z ukrepom za reševanje, preprečil propad institucije ali subjekta iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) ali skupine v razumnem obdobju.

5.   Za namene točke (a) odstavka 4 tega člena institucija ali subjekt iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) propada ali bo verjetno propadel, če nastopi vsaj ena od okoliščin iz člena 32(4).

6.   Za namene točke (a) odstavka 4 skupina propada ali bo verjetno propadla, če krši konsolidirane bonitetne zahteve ali če obstajajo objektivni elementi, ki potrjujejo ugotovitev, da jih bo v bližnji prihodnosti kršila, in to na način, ki bi upravičil ukrep pristojnega organa, med drugim zato, ker je skupina ustvarila izgube ali obstaja verjetnost, da bo ustvarila izgube, zaradi katerih bo pošel ves njen kapital ali njegov precejšen del.

7.   Zadevni kapitalski instrument, ki ga izda podrejena družba, se v skladu s točko (c) odstavka 3 odpiše v večjem obsegu ali konvertira pod slabšimi pogoji kot enako razvrščeni kapitalski instrumenti na ravni nadrejene družbe, ki so bi odpisani ali konvertirani.

8.   Če pride ustrezni organ do ugotovitve iz odstavka 3 tega člena, o tem nemudoma obvesti organ za reševanje, ki je odgovoren za zadevno institucijo ali subjekt iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1), če gre za drug organ.

9.   Ustrezni organ, preden pride do ugotovitve iz točke (c) odstavka 3 tega člena v zvezi s podrejeno družbo, ki za namene izpolnjevanja kapitalskih zahtev izda ustrezne kapitalske instrumente, pripoznane na posamični in konsolidirani podlagi, izpolni zahteve glede obveščanja in posvetovanja iz člena 62.

10.   Organi za reševanje pred izvajanjem pooblastila za odpis ali konverzijo kapitalskih instrumentov zagotovijo, da se v skladu s členom 36 opravi vrednotenje sredstev in obveznosti institucije ali subjekta iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1). To vrednotenje je podlaga za izračun odpisa, ki se zaradi pokrivanja izgub izvede v zvezi z ustreznimi kapitalskimi instrumenti, in ravni konverzije, ki se zaradi dokapitalizacije institucije ali subjekta iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) uporabi v zvezi z ustreznimi kapitalskimi instrumenti.

Člen 60

Določbe, ki urejajo odpis ali konverzijo kapitalskih instrumentov

1.   Pri izpolnjevanju zahteve iz člena 59 organi za reševanje pooblastilo za odpis ali konverzijo izvajajo glede na prednost terjatev pri običajnih insolvenčnih postopkih na način, ki daje naslednje rezultate:

| (a) | postavke navadnega lastniškega temeljnega kapitala se najprej sorazmerno z izgubami in do njihove zmogljivosti zmanjšajo, organ za reševanje pa v zvezi z imetniki instrumentov navadnega lastniškega temeljnega kapitala sprejme en ali oba ukrepa iz člena 47(1); |
| --- | --- |

(a)

postavke navadnega lastniškega temeljnega kapitala se najprej sorazmerno z izgubami in do njihove zmogljivosti zmanjšajo, organ za reševanje pa v zvezi z imetniki instrumentov navadnega lastniškega temeljnega kapitala sprejme en ali oba ukrepa iz člena 47(1);

| (b) | glavnica instrumentov dodatnega temeljnega kapitala se v obsegu, ki je potreben za doseganje ciljev reševanja iz člena 31, ali do zmogljivosti ustreznih kapitalskih instrumentov odpiše ali konvertira v instrumente navadnega lastniškega temeljnega kapitala ali oboje, kar je nižje; |
| --- | --- |

(b)

glavnica instrumentov dodatnega temeljnega kapitala se v obsegu, ki je potreben za doseganje ciljev reševanja iz člena 31, ali do zmogljivosti ustreznih kapitalskih instrumentov odpiše ali konvertira v instrumente navadnega lastniškega temeljnega kapitala ali oboje, kar je nižje;

| (c) | glavnica instrumentov dodatnega kapitala se v obsegu, ki je potreben za doseganje ciljev reševanja iz člena 31, ali do zmogljivosti ustreznih kapitalskih instrumentov odpiše ali konvertira v instrumente navadnega lastniškega temeljnega kapitala ali oboje, kar je nižje. |
| --- | --- |

(c)

glavnica instrumentov dodatnega kapitala se v obsegu, ki je potreben za doseganje ciljev reševanja iz člena 31, ali do zmogljivosti ustreznih kapitalskih instrumentov odpiše ali konvertira v instrumente navadnega lastniškega temeljnega kapitala ali oboje, kar je nižje.

2.   Če se odpiše glavnica zadevnega kapitalskega instrumenta:

| (a) | je zmanjšanje te glavnice trajno, pod pogojem kakršnega koli povečanja vrednosti v skladu z mehanizmom povrnitve iz člena 46(3); |
| --- | --- |

(a)

je zmanjšanje te glavnice trajno, pod pogojem kakršnega koli povečanja vrednosti v skladu z mehanizmom povrnitve iz člena 46(3);

| (b) | v okviru zneska instrumenta, ki je bil odpisan, ali v zvezi z njim ne ostane nobena obveznost do imetnika zadevnega kapitalskega instrumenta, razen že zapadlih obveznosti in obveznosti za odškodnine, ki lahko nastanejo zaradi pritožbe, s katero se izpodbija zakonitost izvajanja pooblastila za odpis; |
| --- | --- |

(b)

v okviru zneska instrumenta, ki je bil odpisan, ali v zvezi z njim ne ostane nobena obveznost do imetnika zadevnega kapitalskega instrumenta, razen že zapadlih obveznosti in obveznosti za odškodnine, ki lahko nastanejo zaradi pritožbe, s katero se izpodbija zakonitost izvajanja pooblastila za odpis;

| (c) | razen nadomestil v skladu z odstavkom 3, se nobeno nadomestilo ne izplača nobenemu lastniku zadevnih kapitalskih instrumentov. |
| --- | --- |

(c)

razen nadomestil v skladu z odstavkom 3, se nobeno nadomestilo ne izplača nobenemu lastniku zadevnih kapitalskih instrumentov.

Točka (b) ne preprečuje zagotovitve instrumentov navadnega lastniškega temeljnega kapitala imetniku ustreznih kapitalskih instrumentov v skladu z odstavkom 3.

3.   Da bi izvedli konverzijo zadevnih kapitalskih instrumentov v skladu s točko (b) odstavka 1 tega člena, lahko organi za reševanje od institucij in subjektov iz točk (b), (c) in (d) člena 1 zahtevajo, da imetnikom zadevnih kapitalskih instrumentov izdajo instrumente navadnega lastniškega temeljnega kapitala. Zadevni kapitalski instrumenti se lahko konvertirajo le, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | te instrumente navadnega lastniškega temeljnega kapitala izda institucija ali subjekt iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) ali nadrejena družba institucije ali subjekta iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) v dogovoru z organom za reševanje institucije ali subjekta iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) ali, če je ustrezno, organom za reševanje nadrejene družbe; |
| --- | --- |

(a)

te instrumente navadnega lastniškega temeljnega kapitala izda institucija ali subjekt iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) ali nadrejena družba institucije ali subjekta iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) v dogovoru z organom za reševanje institucije ali subjekta iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) ali, če je ustrezno, organom za reševanje nadrejene družbe;

| (b) | ti instrumenti navadnega lastniškega temeljnega kapitala se izdajo, preden zadevna institucija ali subjekt iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) izda delnice ali lastniške instrumente, da bi zagotovil kapital s strani države ali vladnega subjekta; |
| --- | --- |

(b)

ti instrumenti navadnega lastniškega temeljnega kapitala se izdajo, preden zadevna institucija ali subjekt iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) izda delnice ali lastniške instrumente, da bi zagotovil kapital s strani države ali vladnega subjekta;

| (c) | ti instrumenti navadnega lastniškega temeljnega kapitala se dodelijo in prenesejo takoj po izvedbi pooblastila za konverzijo; |
| --- | --- |

(c)

ti instrumenti navadnega lastniškega temeljnega kapitala se dodelijo in prenesejo takoj po izvedbi pooblastila za konverzijo;

| (d) | menjalno razmerje, ki določa število instrumentov navadnega lastniškega temeljnega kapitala, ki se zagotovijo za vsak ustrezen kapitalski instrument, je skladno z načeli iz člena 50 in vsemi smernicami, ki jih je razvila EBA v skladu s členom 50(4). |
| --- | --- |

(d)

menjalno razmerje, ki določa število instrumentov navadnega lastniškega temeljnega kapitala, ki se zagotovijo za vsak ustrezen kapitalski instrument, je skladno z načeli iz člena 50 in vsemi smernicami, ki jih je razvila EBA v skladu s členom 50(4).

4.   Za namene zagotovitve instrumentov navadnega lastniškega temeljnega kapitala v skladu z odstavkom 3 lahko organi za reševanje od institucij in subjektov iz točk (b), (c) in (d) člena 1(1) zahtevajo, da imajo vedno na voljo potrebno predhodno dovoljenje za izdajo ustreznega števila instrumentov navadnega lastniškega temeljnega kapitala.

5.   Če institucija izpolnjuje pogoje za reševanje in se organ za reševanje odloči, da bo za zadevno institucijo uporabil instrument za reševanje, organ za reševanje pred uporabo instrumenta za reševanje izpolni zahtevo iz člena 59(3).

Člen 61

Organi, odgovorni za ugotovitve

1.   Države članice zagotovijo, da so organi, odgovorni za ugotovitve iz člena 59(3), tisti, ki so določeni v tem členu.

2.   Vsaka država članica v nacionalnem pravu določi ustrezen organ, ki bo odgovoren za ugotovitve v skladu s členom 59. Ustrezen organ je v skladu s členom 32 lahko pristojni organ ali organ za reševanje.

3.   Če so ustrezni kapitalski instrumenti za namene izpolnjevanja kapitalskih zahtev v skladu s členom 92 Uredbe (EU) št. 575/2013 pripoznani na posamični podlagi, je organ, odgovoren za ugotovitev iz člena 59(3) te direktive, ustrezni organ tiste države članice, v kateri ima institucija ali subjekt iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) dovoljenje v skladu z naslovom III Direktive 2013/36/EU.

4.   Če ustrezne kapitalske instrumente izda podrejena institucija ali podrejeni subjekt iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) in so za namene izpolnjevanja kapitalskih zahtev pripoznani na posamični in na konsolidirani podlagi, je organ, odgovoren za ugotovitve iz člena 59(3) naslednji:

| (a) | za ugotovitve iz točke (b) člena 59(3) te direktive je odgovoren ustrezni organ države članice, v kateri ima institucija ali subjekt iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) te direktive, ki je izdal navedene instrumente, v skladu z naslovom III Direktive 2013/36/EU sedež; |
| --- | --- |

(a)

za ugotovitve iz točke (b) člena 59(3) te direktive je odgovoren ustrezni organ države članice, v kateri ima institucija ali subjekt iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) te direktive, ki je izdal navedene instrumente, v skladu z naslovom III Direktive 2013/36/EU sedež;

| (b) | za skupno ugotovitev v obliki skupne odločitve iz točke (c) člena 59(3) te direktive je odgovoren ustrezni organ države članice konsolidacijskega nadzornika in ustrezni organ države članice, v kateri ima institucija ali subjekt iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) te direktive, ki je izdal navedene instrumente, v skladu z naslovom III Direktive 2013/36/EU sedež. |
| --- | --- |

(b)

za skupno ugotovitev v obliki skupne odločitve iz točke (c) člena 59(3) te direktive je odgovoren ustrezni organ države članice konsolidacijskega nadzornika in ustrezni organ države članice, v kateri ima institucija ali subjekt iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) te direktive, ki je izdal navedene instrumente, v skladu z naslovom III Direktive 2013/36/EU sedež.

Člen 62

Uporaba na konsolidirani podlagi: postopek za ugotovitve

1.   Države članice zagotovijo, da ustrezni organi, preden pridejo do ugotovitve iz točke (b), (c), (d) ali (e) člena 59(3) v zvezi s podrejeno družbo, ki izda ustrezne kapitalske instrumente, za namene izpolnjevanja kapitalskih zahtev pripoznane na posamični in na konsolidirani podlagi, izpolnijo naslednje zahteve:

| (a) | ustrezni organ, ki se odloča o ugotavljanju iz točke (b), (c), (d) ali (e) člena 59(3), o tem nemudoma obvesti konsolidacijskega nadzornika in, če gre za drug organ, ustrezni organ države članice, v kateri je konsolidacijski nadzornik; |
| --- | --- |

(a)

ustrezni organ, ki se odloča o ugotavljanju iz točke (b), (c), (d) ali (e) člena 59(3), o tem nemudoma obvesti konsolidacijskega nadzornika in, če gre za drug organ, ustrezni organ države članice, v kateri je konsolidacijski nadzornik;

| (b) | ustrezni organ, ki se odloča o ugotavljanju iz točke (c) člena 59(3), nemudoma obvesti pristojni organ, odgovoren za posamezno institucijo ali subjekt iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1), ki je izdal zadevne kapitalske instrumente, v zvezi s katerimi se uporabi pooblastilo za odpis ali konverzijo, če do te ugotovitve dejansko pride, in, če gre za drug organ, ustrezne organe držav članic, v katerih so navedeni pristojni organi in konsolidacijski nadzornik. |
| --- | --- |

(b)

ustrezni organ, ki se odloča o ugotavljanju iz točke (c) člena 59(3), nemudoma obvesti pristojni organ, odgovoren za posamezno institucijo ali subjekt iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1), ki je izdal zadevne kapitalske instrumente, v zvezi s katerimi se uporabi pooblastilo za odpis ali konverzijo, če do te ugotovitve dejansko pride, in, če gre za drug organ, ustrezne organe držav članic, v katerih so navedeni pristojni organi in konsolidacijski nadzornik.

2.   Pri ugotavljanju iz točke (c), (d) ali (e) člena 59(3) v primeru institucije ali skupine s čezmejno dejavnostjo organi za reševanje upoštevajo morebitni učinek reševanja v vseh državah članicah, kjer institucija ali skupina deluje.

3.   Ustrezni organ obvestilu v skladu z odstavkom 1 priloži pojasnilo razlogov, zakaj se odloča o zadevni ugotovitvi.

4.   Če je bilo obvestilo poslano v skladu z odstavkom 1, ustrezni organ po posvetovanju s pristojnimi organi, ki jim je bilo obvestilo poslano, oceni naslednje:

| (a) | ali je za pooblastilo za odpis ali konverzijo v skladu s členom 59(3) na voljo alternativen ukrep; |
| --- | --- |

(a)

ali je za pooblastilo za odpis ali konverzijo v skladu s členom 59(3) na voljo alternativen ukrep;

| (b) | če je takšen alternativni ukrep na voljo, ali ga je mogoče uporabiti; |
| --- | --- |

(b)

če je takšen alternativni ukrep na voljo, ali ga je mogoče uporabiti;

| (c) | če bi bilo takšen alternativni ukrep mogoče uporabiti, ali obstajajo realne možnosti, da bi v ustreznem časovnem okviru odpravil okoliščine, ki bi sicer zahtevale ugotovitev iz člena 59(3). |
| --- | --- |

(c)

če bi bilo takšen alternativni ukrep mogoče uporabiti, ali obstajajo realne možnosti, da bi v ustreznem časovnem okviru odpravil okoliščine, ki bi sicer zahtevale ugotovitev iz člena 59(3).

5.   Za namene odstavka 4 tega člena pomenijo alternativni ukrepi zgodnje posredovanje iz člena 27 te direktive, ukrepe iz člena 104(1) Direktive 2013/36/EU ali prenos sredstev ali kapitala iz nadrejene družbe.

6.   Če ustrezni organ po posvetovanju z obveščenimi organi v skladu z odstavkom 4 oceni, da je na voljo en ali več alternativnih ukrepov, ki jih je dejansko mogoče uporabiti in bi privedli do rezultata iz točke (c) tega odstavka, zagotovi, da se ti ukrepi uporabijo.

7.   Če v primeru iz točke (a) odstavka 1 ustrezni organ po posvetovanju z obveščenimi organi v skladu z odstavkom 4 tega člena oceni, da alternativni ukrepi, ki bi privedli do rezultata iz točke (c) odstavka 4, niso na voljo, se odloči, ali je ugotovitev iz člena 59(3), o kateri se odloča, ustrezna.

8.   Če se ustrezni organ odloči za ugotavljanje v skladu s točko (c) člena 59(3), o tem nemudoma obvesti ustrezne organe držav članic, v katerih so prizadete podrejene družbe; ugotovitev se poda v obliki skupne odločitve, kakor je določeno v členu 92(3) in (4). Če ni skupne odločitve, ni niti ugotovitve v skladu s točko (c) člena 59(3).

9.   Organi za reševanje držav članic, v katerih je vsaka od prizadetih podrejenih družb, nemudoma udejanji odločitev za odpis ali konverzijo kapitalskih instrumentov, sprejeto v skladu s tem členom, pri čemer ustrezno upošteva nujnost okoliščin.

POGLAVJE VI

Pooblastila za reševanje

Člen 63

Splošna pooblastila

1.   Države članice zagotovijo, da imajo organi za reševanje vsa pooblastila, ki so potrebna za uporabo instrumentov za reševanje v zvezi z institucijami in subjekti iz točk (b), (c) in (d) člena 1(1), ki izpolnjujejo veljavne pogoje za reševanje. Organi za reševanje imajo zlasti naslednja pooblastila za reševanje, ki jih lahko izvajajo posamično ali v kombinaciji:

| (a) | pooblastilo, da od katere koli osebe zahtevajo predložitev vseh informacij, ki jih organ za reševanje zahteva, da se odloči o ukrepu za reševanje in ga pripravi, vključno s posodobitvami in dopolnitvami informacij, navedenih v načrtih reševanja, zahtevajo pa lahko tudi, naj se informacije pridobijo z inšpekcijskimi pregledi na kraju samem; |
| --- | --- |

(a)

pooblastilo, da od katere koli osebe zahtevajo predložitev vseh informacij, ki jih organ za reševanje zahteva, da se odloči o ukrepu za reševanje in ga pripravi, vključno s posodobitvami in dopolnitvami informacij, navedenih v načrtih reševanja, zahtevajo pa lahko tudi, naj se informacije pridobijo z inšpekcijskimi pregledi na kraju samem;

| (b) | pooblastilo za prevzem nadzora nad institucijo v postopku reševanja in uveljavljanje vseh pravic in pooblastil, ki jih imajo delničarji, drugi lastniki in upravljalni organ institucije v postopku reševanja; |
| --- | --- |

(b)

pooblastilo za prevzem nadzora nad institucijo v postopku reševanja in uveljavljanje vseh pravic in pooblastil, ki jih imajo delničarji, drugi lastniki in upravljalni organ institucije v postopku reševanja;

| (c) | pooblastilo za prenos delnic in drugih lastniških instrumentov, ki jih je izdala institucija v postopku reševanja; |
| --- | --- |

(c)

pooblastilo za prenos delnic in drugih lastniških instrumentov, ki jih je izdala institucija v postopku reševanja;

| (d) | pooblastilo za prenos pravic, sredstev ali obveznosti institucije v postopku reševanja na drug subjekt s soglasjem tega subjekta; |
| --- | --- |

(d)

pooblastilo za prenos pravic, sredstev ali obveznosti institucije v postopku reševanja na drug subjekt s soglasjem tega subjekta;

| (e) | pooblastilo za zmanjšanje, vključno z zmanjšanjem na nič, glavnice ali preostalega zapadlega zneska v zvezi z kvalificiranimi obveznostmi institucije v postopku reševanja; |
| --- | --- |

(e)

pooblastilo za zmanjšanje, vključno z zmanjšanjem na nič, glavnice ali preostalega zapadlega zneska v zvezi z kvalificiranimi obveznostmi institucije v postopku reševanja;

| (f) | pooblastilo za konverzijo kvalificiranih obveznosti institucije v postopku reševanja v navadne delnice ali druge lastniške instrumente zadevne institucije ali subjekta iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1), ustrezne nadrejene institucije ali premostitvene institucije, na katero se prenesejo sredstva, pravice ali obveznosti institucije ali subjekta iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1); |
| --- | --- |

(f)

pooblastilo za konverzijo kvalificiranih obveznosti institucije v postopku reševanja v navadne delnice ali druge lastniške instrumente zadevne institucije ali subjekta iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1), ustrezne nadrejene institucije ali premostitvene institucije, na katero se prenesejo sredstva, pravice ali obveznosti institucije ali subjekta iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1);

| (g) | pooblastilo za razveljavitev dolžniških instrumentov, ki jih je izdala institucija v postopku reševanja, z izjemo zavarovanih obveznosti, ob upoštevanju člena 44(2); |
| --- | --- |

(g)

pooblastilo za razveljavitev dolžniških instrumentov, ki jih je izdala institucija v postopku reševanja, z izjemo zavarovanih obveznosti, ob upoštevanju člena 44(2);

| (h) | pooblastilo za zmanjšanje, vključno z zmanjšanjem na nič, nominalne vrednosti delnic ali drugih lastniških instrumentov institucije v postopku reševanja in razveljavitev teh delnic ali drugih lastniških instrumentov; |
| --- | --- |

(h)

pooblastilo za zmanjšanje, vključno z zmanjšanjem na nič, nominalne vrednosti delnic ali drugih lastniških instrumentov institucije v postopku reševanja in razveljavitev teh delnic ali drugih lastniških instrumentov;

| (i) | pooblastilo zahtevati, naj institucija v postopku reševanja ali ustrezna nadrejena institucija izda nove delnice ali druge lastniške instrumente ali druge kapitalske instrumente, vključno s prednostnimi delnicami in pogojno zamenljivimi instrumenti; |
| --- | --- |

(i)

pooblastilo zahtevati, naj institucija v postopku reševanja ali ustrezna nadrejena institucija izda nove delnice ali druge lastniške instrumente ali druge kapitalske instrumente, vključno s prednostnimi delnicami in pogojno zamenljivimi instrumenti;

| (j) | pooblastilo dopolniti ali spremeniti zapadlost dolžniških instrumentov in drugih kvalificiranih obveznosti, ki jih je izdala institucija v postopku reševanja, ali popraviti znesek obresti, ki se plačujejo za take instrumente in druge kvalificirane obveznosti, ali datum zapadlosti obresti, vključno z začasno ustavitvijo plačil, razen zavarovanih obveznosti ob upoštevanju člena 44(2); |
| --- | --- |

(j)

pooblastilo dopolniti ali spremeniti zapadlost dolžniških instrumentov in drugih kvalificiranih obveznosti, ki jih je izdala institucija v postopku reševanja, ali popraviti znesek obresti, ki se plačujejo za take instrumente in druge kvalificirane obveznosti, ali datum zapadlosti obresti, vključno z začasno ustavitvijo plačil, razen zavarovanih obveznosti ob upoštevanju člena 44(2);

| (k) | pooblastilo izvesti predčasno prenehanje finančne pogodb ali pogodb o izvedenih finančnih instrumentih s pobotom oziroma jih odpovedati za namene izvajanja člena 49; |
| --- | --- |

(k)

pooblastilo izvesti predčasno prenehanje finančne pogodb ali pogodb o izvedenih finančnih instrumentih s pobotom oziroma jih odpovedati za namene izvajanja člena 49;

| (l) | pooblastilo odstraniti ali nadomestiti upravljalni organ in višje vodstvo institucije v postopku reševanja ter |
| --- | --- |

(l)

pooblastilo odstraniti ali nadomestiti upravljalni organ in višje vodstvo institucije v postopku reševanja ter

| (m) | pooblastilo, da od pristojnega organa zahtevajo, naj pravočasno z odstopanjem od rokov iz člena 22 Direktive 2013/36/EU in člena ... Direktive 2014/65/EU oceni kupca kvalificiranega deleža. |
| --- | --- |

(m)

pooblastilo, da od pristojnega organa zahtevajo, naj pravočasno z odstopanjem od rokov iz člena 22 Direktive 2013/36/EU in člena ... Direktive 2014/65/EU oceni kupca kvalificiranega deleža.

2.   Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da za organe za reševanje pri uporabi instrumentov za reševanje in izvajanju pooblastil za reševanje ne bo veljala katera od naslednjih zahtev, ki bi sicer veljala na podlagi nacionalnega prava ali pogodbe ali drugega:

| (a) | ob upoštevanju členov 3(6) in 85(1), zahteve za pridobitev dovoljenja ali soglasja javnih ali zasebnih oseb, vključno z delničarji ali upniki institucije v postopku reševanja; |
| --- | --- |

(a)

ob upoštevanju členov 3(6) in 85(1), zahteve za pridobitev dovoljenja ali soglasja javnih ali zasebnih oseb, vključno z delničarji ali upniki institucije v postopku reševanja;

| (b) | pred izvajanjem pooblastila, postopkovnih zahtev o obveščanju oseb, vključno z vsemi zahtevami po objavi obvestil ali prospektov ali po vložitvi ali registraciji dokumentov pri drugih organih. |
| --- | --- |

(b)

pred izvajanjem pooblastila, postopkovnih zahtev o obveščanju oseb, vključno z vsemi zahtevami po objavi obvestil ali prospektov ali po vložitvi ali registraciji dokumentov pri drugih organih.

Države članice zlasti zagotovijo, da lahko organi za reševanje izvajajo pooblastila iz tega člena ne glede na omejitve glede prenosa ali zahteve za soglasje za prenos zadevnih finančnih instrumentov, pravic, sredstev ali obveznosti, ki bi sicer lahko veljale.

Točka (b) prvega pododstavka ne posega v zahteve iz členov 81 in 83 ter zahteve glede obveščanja v okviru Unije za državne pomoči.

3.   Če se za subjekt, za katerega velja člen 1(1) te direktive, zaradi njegove posebne pravne oblike ne uporabljajo pooblastila iz odstavka 1 tega člena, države članice zagotovijo, da imajo organi za reševanje čim bolj podobna pooblastila, tudi v smislu njihovega učinka.

4.   Če organi za reševanje izvajajo pooblastila iz odstavka 3, države članice zagotovijo, da se zaščitni ukrepi iz te direktive ali zaščitni ukrepi, ki imajo enak učinek, uporabljajo za osebe, ki jih to zadeva, vključno z delničarji, upniki in nasprotnimi strankami.

Člen 64

Dodatna pooblastila

1.   Države članice zagotovijo, da imajo organi za reševanj pri izvajanju pooblastila za reševanje pooblastilo, da:

| (a) | ob upoštevanju člena 78 zagotovijo, da se prenos izvede brez obveznosti ali obremenitev, ki vplivajo na prenesene finančne instrumente, pravice, sredstva ali obveznosti; v ta namen se pravica do nadomestila v skladu s to direktivo ne šteje za obveznost ali obremenitev; |
| --- | --- |

(a)

ob upoštevanju člena 78 zagotovijo, da se prenos izvede brez obveznosti ali obremenitev, ki vplivajo na prenesene finančne instrumente, pravice, sredstva ali obveznosti; v ta namen se pravica do nadomestila v skladu s to direktivo ne šteje za obveznost ali obremenitev;

| (b) | odpravijo pravice za pridobitev dodatnih delnic ali drugih lastniških instrumentov; |
| --- | --- |

(b)

odpravijo pravice za pridobitev dodatnih delnic ali drugih lastniških instrumentov;

| (c) | od zadevnega organa zahtevajo, naj popolnoma ali začasno prekine sprejetje finančnih instrumentov v trgovanje na regulirani trg ali uradno kotacijo finančnih instrumentov v skladu z Direktivo 2001/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta (33); |
| --- | --- |

(c)

od zadevnega organa zahtevajo, naj popolnoma ali začasno prekine sprejetje finančnih instrumentov v trgovanje na regulirani trg ali uradno kotacijo finančnih instrumentov v skladu z Direktivo 2001/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta (33);

| (d) | zagotovijo, da se prejemnik za namene vseh pravic ali obveznosti, ki jih je institucija sklenila v postopku reševanja ali ukrepov, ki jih je sprejela, vključno z vsemi pravicami ali obveznostmi, povezanimi s sodelovanjem v infrastrukturi trga, ob upoštevanju členov 38 in 40, obravnava tako, kot če bi bil institucija v postopku reševanja; |
| --- | --- |

(d)

zagotovijo, da se prejemnik za namene vseh pravic ali obveznosti, ki jih je institucija sklenila v postopku reševanja ali ukrepov, ki jih je sprejela, vključno z vsemi pravicami ali obveznostmi, povezanimi s sodelovanjem v infrastrukturi trga, ob upoštevanju členov 38 in 40, obravnava tako, kot če bi bil institucija v postopku reševanja;

| (e) | zahtevajo, da si institucija v postopku reševanja in prejemnik zagotovita informacije in pomoč, ter |
| --- | --- |

(e)

zahtevajo, da si institucija v postopku reševanja in prejemnik zagotovita informacije in pomoč, ter

| (f) | razveljavijo ali spremenijo pogoje pogodbe, katere stranka je institucija v postopku reševanja, ali kot stranka nadomestijo prejemnika. |
| --- | --- |

(f)

razveljavijo ali spremenijo pogoje pogodbe, katere stranka je institucija v postopku reševanja, ali kot stranka nadomestijo prejemnika.

2.   Organi za reševanje izvajajo pooblastila, navedena v odstavku 1, kadar menijo, da je to ustrezno za zagotovitev učinkovitosti ukrepa za reševanje ali za doseganje enega ali več ciljev reševanja.

3.   Države članice zagotovijo, da imajo organi za reševanje pri izvajanju pooblastila za reševanje pooblastilo zagotoviti dogovore o kontinuiteti poslovanja, ki so potrebni, da se zagotovi učinkovitost ukrepa za reševanje in da lahko preneseno poslovno področje po potrebi upravlja prejemnik. Dogovori o kontinuiteti poslovanja vključujejo zlasti:

| (a) | kontinuiteto pogodb, ki jih je sklenila institucija v postopku reševanja, tako da prejemnik prevzame pravice in obveznosti institucije v postopku reševanja v zvezi s katerim koli finančnim instrumentom, pravico, sredstvom ali obveznostjo, ki so bili preneseni, ter izrecno ali implicitno nadomesti institucijo v postopku reševanja v vseh ustreznih pogodbenih dokumentih; |
| --- | --- |

(a)

kontinuiteto pogodb, ki jih je sklenila institucija v postopku reševanja, tako da prejemnik prevzame pravice in obveznosti institucije v postopku reševanja v zvezi s katerim koli finančnim instrumentom, pravico, sredstvom ali obveznostjo, ki so bili preneseni, ter izrecno ali implicitno nadomesti institucijo v postopku reševanja v vseh ustreznih pogodbenih dokumentih;

| (b) | nadomestitev institucije v postopku reševanja s prejemnikom v vseh pravnih postopkih v zvezi s katerim koli finančnim instrumentom, pravico, sredstvom ali obveznostjo, ki so bili preneseni. |
| --- | --- |

(b)

nadomestitev institucije v postopku reševanja s prejemnikom v vseh pravnih postopkih v zvezi s katerim koli finančnim instrumentom, pravico, sredstvom ali obveznostjo, ki so bili preneseni.

4.   Pooblastili iz točke (d) odstavka 1 in točke (b) odstavka 3 ne vplivata na:

| (a) | pravico zaposlenega v instituciji v postopku reševanja, da odpove pogodbo o zaposlitvi; |
| --- | --- |

(a)

pravico zaposlenega v instituciji v postopku reševanja, da odpove pogodbo o zaposlitvi;

| (b) | ob upoštevanju členov 69, 70 in 71 katero koli pravico pogodbene stranke, da uveljavlja pravice v skladu s pogodbo, vključno s pravico do odpovedi, kadar je do tega upravičena v skladu s pogoji pogodbe na podlagi dejanja ali opustitve s strani institucije v postopku reševanja pred prenosom ali s strani prejemnika po prenosu. |
| --- | --- |

(b)

ob upoštevanju členov 69, 70 in 71 katero koli pravico pogodbene stranke, da uveljavlja pravice v skladu s pogodbo, vključno s pravico do odpovedi, kadar je do tega upravičena v skladu s pogoji pogodbe na podlagi dejanja ali opustitve s strani institucije v postopku reševanja pred prenosom ali s strani prejemnika po prenosu.

Člen 65

Pooblastilo zahtevati zagotavljanje storitev in prostorov

1.   Države članice zagotovijo, da imajo organi za reševanje pooblastilo zahtevati od institucije v postopku reševanja ali od subjektov v skupini, da zagotovi vse storitve ali prostore, ki so potrebni, da se prejemniku omogoči učinkovito upravljanje poslovnih dejavnosti, ki so bile nanj prenesene.

Prvi pododstavek se uporablja tudi, kadar je za institucijo v postopku reševanja ali zadevni subjekt v skupini uveden običajen insolvenčni postopek.

2.   Države članice zagotovijo, da imajo njihovi organi za reševanje pooblastila za izvajanje obveznosti v skladu z odstavkom 1, ki so jih določili organi za reševanje v drugih državah članicah, v subjektih v skupini s sedežem na njihovem ozemlju.

3.   Storitve in prostori, navedeni v odstavkih 1 in 2, so omejeni na operativne storitve in prostore ter ne vključujejo nobene oblike finančne podpore.

4.   Storitve in prostori so zagotovljeni v skladu z odstavkoma 1 in 2 pod naslednjimi pogoji:

| (a) | če so bili storitve in prostori instituciji v postopku reševanja zagotovljeni na podlagi sporazuma neposredno pred izvedbo ukrepa za reševanje, pod enakimi pogoji za čas trajanja tega sporazuma; |
| --- | --- |

(a)

če so bili storitve in prostori instituciji v postopku reševanja zagotovljeni na podlagi sporazuma neposredno pred izvedbo ukrepa za reševanje, pod enakimi pogoji za čas trajanja tega sporazuma;

| (b) | če ni sporazuma ali je ta potekel, pod razumnimi pogoji. |
| --- | --- |

(b)

če ni sporazuma ali je ta potekel, pod razumnimi pogoji.

5.   EBA do 3. julija 2015 izda smernice v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1093/2010, da opredeli minimalni seznam storitev ali prostorov, ki so potrebni, da se prejemniku omogoči učinkovito upravljanje nanj prenesenih poslovnih dejavnosti.

Člen 66

Pooblastilo za izvrševanje ukrepov kriznega upravljanja ali ukrepov za preprečevanje krize s strani drugih držav članic

1.   Kadar prenos delnic, drugih lastniških instrumentov ali sredstev, pravic ali obveznosti vključuje sredstva, ki se nahajajo v drugi državi članici, kot je država organa za reševanje, ali pravice ali obveznosti v skladu s pravom druge države članice, kot je država organa za reševanje, države članice zagotovijo, da je prenos v pravu te druge države članice veljaven ali v skladu s tem pravom.

2.   Države članice zagotovijo organu za reševanje, ki je izvedel prenos ali ga namerava izvesti, vso razumno pomoč za zagotovitev, da se delnice ali drugi lastniški instrumenti ali sredstva, pravice ali obveznosti prenesejo na prejemnika v skladu z veljavnimi zahtevami nacionalnega prava.

3.   Države članice zagotovijo, da delničarji, upniki in tretje osebe, ki jih prizadene prenos delnic, drugih lastniških instrumentov, sredstev, pravic ali obveznosti, navedenih v odstavku 1, nimajo pravice preprečiti, izpodbijati ali razveljaviti prenosa v skladu z določbami prava države članice, v kateri so sredstva, ali prava, ki ureja delnice, druge lastniške instrumente, pravice ali obveznosti.

4.   Če organ za reševanje v državi članici (država članica A) izvaja pooblastila za odpis ali konverzijo, tudi v povezavi s kapitalskimi instrumenti v skladu s členom 59, ter kvalificirane obveznosti ali ustrezni kapitalski instrumenti institucije v postopku reševanja vključujejo naslednje:

| (a) | instrumente ali obveznosti, za katere velja zakonodaja druge države članice kot je država organa za reševanje, ki je izvajal pooblastila za odpis ali konverzijo (država članica B); |
| --- | --- |

(a)

instrumente ali obveznosti, za katere velja zakonodaja druge države članice kot je država organa za reševanje, ki je izvajal pooblastila za odpis ali konverzijo (država članica B);

| (b) | obveznosti v lasti upnikov, ki se nahajajo v državi članici B, |
| --- | --- |

(b)

obveznosti v lasti upnikov, ki se nahajajo v državi članici B,

država članica B zagotovi, da se glavnica zadevnih obveznosti ali instrumentov zmanjša ali se obveznosti ali instrumenti konvertirajo v skladu z izvajanjem pooblastil za odpis ali konverzijo s strani organa za reševanje države članice A.

5.   Države članice zagotovijo, da upniki, ki jih zadeva izvajanje pooblastil za odpis ali konverzijo, navedenih v odstavku 4, nimajo pravice izpodbijati zmanjšanja glavnice instrumenta ali obveznosti ali njihove konverzije, odvisno od primera, v skladu z določbami prava države članice B.

6.   Vsaka država članica zagotovi, da se v skladu s pravom države članice organa za reševanje določi:

| (a) | pravica delničarjev, upnikov in tretjih oseb, da z vložitvijo pritožbe v skladu s členom 85 izpodbijajo prenos delnic, drugih lastniških instrumentov, sredstev, pravic ali obveznosti, navedenih v odstavku 1 tega člena; |
| --- | --- |

(a)

pravica delničarjev, upnikov in tretjih oseb, da z vložitvijo pritožbe v skladu s členom 85 izpodbijajo prenos delnic, drugih lastniških instrumentov, sredstev, pravic ali obveznosti, navedenih v odstavku 1 tega člena;

| (b) | pravica upnikov, da z vložitvijo pritožbe v skladu s členom 85 izpodbijajo zmanjšanje glavnice ali konverzijo instrumenta ali obveznosti iz točke (a) ali (b) odstavka 4 tega člena; |
| --- | --- |

(b)

pravica upnikov, da z vložitvijo pritožbe v skladu s členom 85 izpodbijajo zmanjšanje glavnice ali konverzijo instrumenta ali obveznosti iz točke (a) ali (b) odstavka 4 tega člena;

| (c) | zaščitni ukrepi za delne prenose iz poglavja VII v zvezi s sredstvi, pravicami ali obveznostmi, navedenimi v odstavku 1. |
| --- | --- |

(c)

zaščitni ukrepi za delne prenose iz poglavja VII v zvezi s sredstvi, pravicami ali obveznostmi, navedenimi v odstavku 1.

Člen 67

Pooblastilo v zvezi s sredstvi, pravicami, obveznostmi, delnicami ali drugimi lastniškimi instrumenti, ki se nahajajo v tretjih državah

1.   Države članice zagotovijo, da lahko v primerih, ko ukrep za reševanje vključuje ukrep, sprejet v zvezi s sredstvi, ki se nahajajo v tretji državi, ali delnicami, drugimi lastniškimi instrumenti, pravicami ali obveznostmi, ki jih ureja pravo tretje države, organi za reševanje zahtevajo, naj:

| (a) | se od upravitelja, stečajnega upravitelja ali druge osebe s podobnimi pooblastili, ki izvaja nadzor nad institucijo v postopku reševanja, in prejemnika zahteva, da sprejmeta vse potrebno za zagotovitev, da prenos, odpis, konverzija ali ukrep začne učinkovati; |
| --- | --- |

(a)

se od upravitelja, stečajnega upravitelja ali druge osebe s podobnimi pooblastili, ki izvaja nadzor nad institucijo v postopku reševanja, in prejemnika zahteva, da sprejmeta vse potrebno za zagotovitev, da prenos, odpis, konverzija ali ukrep začne učinkovati;

| (b) | se od upravitelja, stečajnega upravitelja ali druge osebe, ki izvaja nadzor nad institucijo v postopku reševanja, zahteva upravljanje delnic, drugih lastniških instrumentov, sredstev ali pravic ali izpolnjevanje obveznosti v imenu prejemnika, dokler prenos, odpis, konverzija ali ukrep ne začne učinkovati; |
| --- | --- |

(b)

se od upravitelja, stečajnega upravitelja ali druge osebe, ki izvaja nadzor nad institucijo v postopku reševanja, zahteva upravljanje delnic, drugih lastniških instrumentov, sredstev ali pravic ali izpolnjevanje obveznosti v imenu prejemnika, dokler prenos, odpis, konverzija ali ukrep ne začne učinkovati;

| (c) | se razumni izdatki prejemnika, ki so dejansko nastali pri opravljanju ukrepov, zahtevanih v točkah (a) in (b) tega odstavka, poravnajo na enega od načinov iz člena 37(7). |
| --- | --- |

(c)

se razumni izdatki prejemnika, ki so dejansko nastali pri opravljanju ukrepov, zahtevanih v točkah (a) in (b) tega odstavka, poravnajo na enega od načinov iz člena 37(7).

2.   Če organ za reševanje oceni, da je kljub vsem potrebnim ukrepom, ki jih je sprejel upravitelj, stečajni upravitelj ali druga oseba v skladu s členom 1(a), zelo malo verjetno, da bo prenos, konverzija ali ukrep začel veljati v zvezi z določenimi sredstvi, ki se nahajajo v tretji državi, ali delnicami, drugimi lastniškimi instrumenti, pravicami in obveznostmi, ki jih ureja pravo tretje države, organ za reševanje ne izvede prenosa, odpisa, konverzije ali ukrepa. Če je že odredil prenos, odpis, konverzijo ali ukrep, je to navodilo neveljavno v zvezi z zadevnimi sredstvi, delnicami, lastniškimi instrumenti, pravicami ali obveznostmi.

Člen 68

Izključitev nekaterih pogodbenih pogojev pri zgodnjem ukrepanju in reševanju

1.   Ukrep za preprečevanje krize ali ukrep kriznega upravljanja, sprejet v zvezi s subjektom v skladu s to direktivo, vključno z dejanjem, ki je neposredno povezano z izvajanjem takšnega ukrepa, v okviru pogodbe, ki jo je sklenil subjekt, sam po sebi ne šteje za dogodek izvršitve v smislu Direktive 2002/47/ES ali za insolvenčni postopek v smislu Direktive 98/26/ES, če se bistvene obveznosti iz pogodbe, vključno z obveznostmi plačila in izročitve ter zagotavljanjem zavarovanja s premoženjem, še naprej izpolnjujejo.

Hkrati ukrep za preprečevanje krize ali ukrep kriznega upravljanja sam po sebi ne šteje za dogodek izvršitve ali insolvenčni postopek v okviru pogodbe, ki jo je sklenila:

| (a) | podrejena družba, v zvezi z obveznostmi, za katere jamči ali jih drugače podpira nadrejena družba ali kateri koli subjekt v skupini, ali |
| --- | --- |

(a)

podrejena družba, v zvezi z obveznostmi, za katere jamči ali jih drugače podpira nadrejena družba ali kateri koli subjekt v skupini, ali

| (b) | kateri koli subjekt v skupini, ki vključuje klavzule o navzkrižni kršitvi obveznosti. |
| --- | --- |

(b)

kateri koli subjekt v skupini, ki vključuje klavzule o navzkrižni kršitvi obveznosti.

2.   Če se postopki tretje države za reševanje priznajo v skladu s členom 94 ali kadar se tako odloči organ za reševanje, ti postopki v tem členu štejejo za ukrep kriznega upravljanja.

3.   Če se bistvene obveznosti iz pogodbe, vključno z obveznostmi plačila in izročitve ter zagotavljanjem zavarovanja s premoženjem, še naprej izpolnjujejo, ukrep za preprečevanje krize ali ukrep kriznega upravljanja, vključno z dejanji, ki so neposredno povezana z izvajanjem takih ukrepov, sam po sebi ne omogoča, da bi kdor koli:

| (a) | izvajal pravice do odpovedi, mirovanja, spremembe, pobota ali poravnave, tudi za obveznosti v zvezi s pogodbo, ki jo je sklenil(-a):






  (i) | podrejena družba in za katere jamči ali jih drugače podpira subjekt v skupini; |
| --- | --- | --- |

(a)

izvajal pravice do odpovedi, mirovanja, spremembe, pobota ali poravnave, tudi za obveznosti v zvezi s pogodbo, ki jo je sklenil(-a):

(i)

podrejena družba in za katere jamči ali jih drugače podpira subjekt v skupini;

| (ii) | kateri koli subjekt v skupini, ki vključuje klavzule o navzkrižni kršitvi obveznosti; |
| --- | --- |

(ii)

kateri koli subjekt v skupini, ki vključuje klavzule o navzkrižni kršitvi obveznosti;

| (b) | pridobil lastništvo in izvajal nadzor nad zadevno institucijo ali subjektom iz točk (b), (c) ali (d) člena 1(1) ali katerim koli subjektom v skupini v zvezi s pogodbo, ki vključuje klavzule o navzkrižni kršitvi obveznosti ali uveljavljal jamstvo za(-njo); |
| --- | --- |

(b)

pridobil lastništvo in izvajal nadzor nad zadevno institucijo ali subjektom iz točk (b), (c) ali (d) člena 1(1) ali katerim koli subjektom v skupini v zvezi s pogodbo, ki vključuje klavzule o navzkrižni kršitvi obveznosti ali uveljavljal jamstvo za(-njo);

| (c) | vplival na pogodbene pravice zadevne institucije ali subjekta iz točk (b), (c) ali (d) člena 1(1) ali katerim koli subjektom v skupini v zvezi s pogodbo, ki vključuje klavzule o navzkrižni kršitvi obveznosti. |
| --- | --- |

(c)

vplival na pogodbene pravice zadevne institucije ali subjekta iz točk (b), (c) ali (d) člena 1(1) ali katerim koli subjektom v skupini v zvezi s pogodbo, ki vključuje klavzule o navzkrižni kršitvi obveznosti.

4.   Ta člen ne vpliva na pravico posameznika, da izvede ukrep iz odstavka 3, če je ta pravica posledica dejanja, ki ni ukrep za preprečevanje krize ali ukrep kriznega upravljanja ali kakršno koli dejanje, ki je neposredno povezano z izvajanjem takšnega ukrepa.

5.   Začasno prenehanje ali omejitev na podlagi člena 69, 70 ali 71 ne pomeni neizpolnitve pogodbene obveznosti za namene iz odstavkov 1 in 2 tega člena.

6.   Določbe iz tega člena se štejejo za prevladujoče obvezne določbe v smislu člena 9 Uredbe (ES) št. 593/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (34).

Člen 69

Pooblastilo za mirovanje nekaterih obveznosti

1.   Države članice zagotovijo, da imajo organi za reševanje pooblastilo za mirovanje katere koli obveznosti plačila ali izročitve v skladu s katero koli pogodbo, katere stranka je institucija v postopku reševanja, od objave obvestila o mirovanju v skladu s členom 83(4) do polnoči delovnega dne po zadevni objavi v državi članici, kjer ima organ za reševanje institucije v postopku reševanja sedež.

2.   Če obveznost plačila ali izročitve zapade med obdobjem mirovanja, se obveznost plačila ali izročitve izvede takoj po izteku tega obdobja.

3.   Če obveznosti plačila ali izročitve institucije v postopku reševanja na podlagi pogodbe v skladu z odstavkom 1 mirujejo, obveznosti plačila ali izročitve nasprotnih strank institucije v postopku reševanja na podlagi te pogodbe mirujejo za enako obdobje.

4.   Mirovanje v skladu z odstavkom 1 se ne uporablja za:

| (a) | upravičene vloge; |
| --- | --- |

(a)

upravičene vloge;

| (b) | obveznosti plačila in izročitve do sistemov ali operaterjev sistemov, določenih za namene Direktive 98/26/ES, centralnih nasprotnih strank in centralnih bank. |
| --- | --- |

(b)

obveznosti plačila in izročitve do sistemov ali operaterjev sistemov, določenih za namene Direktive 98/26/ES, centralnih nasprotnih strank in centralnih bank.

| (c) | upravičene terjatve za namene Direktive 97/9/ES. |
| --- | --- |

(c)

upravičene terjatve za namene Direktive 97/9/ES.

5.   Organi za reševanje pri izvajanju pooblastila na podlagi tega člena upoštevajo učinek, ki ga ima lahko izvajanje tega pooblastila na pravilno delovanje finančnih trgov.

Člen 70

Pooblastilo za omejitev uveljavljanja pravic iz naslova jamstva

1.   Države članice zagotovijo, da imajo organi za reševanje pooblastilo omejiti možnost zavarovanih upnikov institucije v postopku reševanja do uveljavljanja pravic iz naslova jamstva v zvezi z vsemi sredstvi zadevne institucije v postopku reševanja od objave obvestila o omejitvi v skladu s členom 83(4) do polnoči delovnega dne po objavi v državi članici, kjer ima institucija v postopku reševanja sedež.

2.   Organi za reševanje ne izvajajo pooblastila iz odstavka 1 v zvezi s pravicami iz naslova jamstva sistemov ali operaterjev sistemov, določenih za namene Direktive 98/26/ES, centralnih nasprotnih strank in centralnih bank glede sredstev, za katere institucija v postopku reševanja jamči ali jih nudi s kritjem ali zavarovanjem.

3.   Če se uporablja člen 80, organi za reševanje zagotovijo, da so vse omejitve, določene v skladu s pooblastilom iz odstavka 1 tega člena, skladne za vse subjekte v skupini, v zvezi s katerimi je sprejet ukrep za reševanje.

4.   Organi za reševanje pri izvajanju pooblastila na podlagi tega člena upoštevajo učinek, ki ga ima lahko izvajanje tega pooblastila na pravilno delovanje finančnih trgov.

Člen 71

Pooblastilo za mirovanje pravic do odpovedi

1.   Države članice zagotovijo, da se organi za reševanje lahko odločijo, da mirujejo pravice do odpovedi, ki jih ima katera koli stranka v zvezi s pogodbo z institucijo v postopku reševanja od objave obvestila v skladu s členom 83(4) do polnoči delovnega dne po objavi v državi članici, kjer ima institucija v postopku reševanja sedež.

2.   Države članice zagotovijo, da se organi za reševanje lahko odločijo, da mirujejo pravice do odpovedi, ki jih ima katera koli stranka v zvezi s pogodbo s podrejeno družbo institucije v postopku reševanja, kadar:

| (a) | za obveznosti na podlagi te pogodbe jamči ali jih drugače podpira institucija v postopku reševanja; |
| --- | --- |

(a)

za obveznosti na podlagi te pogodbe jamči ali jih drugače podpira institucija v postopku reševanja;

| (b) | pravice do odpovedi na podlagi te pogodbe temeljijo izključno na insolventnosti ali finančnem stanju institucije v postopku reševanja in |
| --- | --- |

(b)

pravice do odpovedi na podlagi te pogodbe temeljijo izključno na insolventnosti ali finančnem stanju institucije v postopku reševanja in

| (c) | za pooblastilo za prenos, ki se izvaja ali se lahko izvaja v zvezi z institucijo v postopku reševanja:






  (i) | so ali bi lahko bila vsa sredstva in obveznosti podrejene družbe v zvezi z navedeno pogodbo prenesena na prejemnika ali bi jih ta lahko prevzel ali |
| --- | --- | --- |

(c)

za pooblastilo za prenos, ki se izvaja ali se lahko izvaja v zvezi z institucijo v postopku reševanja:

(i)

so ali bi lahko bila vsa sredstva in obveznosti podrejene družbe v zvezi z navedeno pogodbo prenesena na prejemnika ali bi jih ta lahko prevzel ali

| (ii) | organ za reševanje na kak drug način zagotovi ustrezno zaščito teh obveznosti. |
| --- | --- |

(ii)

organ za reševanje na kak drug način zagotovi ustrezno zaščito teh obveznosti.

Mirovanje učinkuje od objave obvestila v skladu s členom 83(4) do polnoči delovnega dne po objavi v državi članici, kjer ima institucija v postopku reševanja sedež.

3.   Mirovanje na podlagi odstavkov 1 ali 2 ne velja za sisteme ali operaterje sistemov, določenih za namene Direktive 98/26/ES, centralne nasprotne stranke ali centralne banke.

4.   Oseba lahko uveljavlja pravico do odpovedi v skladu s pogodbo pred koncem obdobja, navedenega v odstavku 1 ali 2, če prejme obvestilo organa za reševanje, da pravice in obveznosti, ki jih pokriva pogodba, ne bodo:

| (a) | prenesene na drug subjekt ali |
| --- | --- |

(a)

prenesene na drug subjekt ali

| (b) | odpisane ali konvertirane ob uporabi instrumenta za reševanje s sredstvi upnikov v skladu s točko (a) člena 43(2). |
| --- | --- |

(b)

odpisane ali konvertirane ob uporabi instrumenta za reševanje s sredstvi upnikov v skladu s točko (a) člena 43(2).

5.   Če organ za reševanje izvaja pooblastilo, navedeno v odstavkih 1 ali 2 tega člena, za mirovanje pravic do odpovedi in če ni bilo izdano obvestilo v skladu z odstavkom 4 tega člena, se zadevne pravice lahko uveljavljajo po izteku obdobja mirovanja ob upoštevanju člena 68, kot sledi:

| (a) | če so bile pravice in obveznosti, ki jih zajema pogodba, prenesene na drug subjekt, nasprotna stranka lahko uveljavlja pravice do odpovedi v skladu z določbami zadevne pogodbe izključno v primeru vsakega nadaljnjega dogodka izvršitve s strani prejemnika; |
| --- | --- |

(a)

če so bile pravice in obveznosti, ki jih zajema pogodba, prenesene na drug subjekt, nasprotna stranka lahko uveljavlja pravice do odpovedi v skladu z določbami zadevne pogodbe izključno v primeru vsakega nadaljnjega dogodka izvršitve s strani prejemnika;

| (b) | če pravice in obveznosti, ki jih zajema pogodba, ostanejo pri instituciji v postopku reševanja ter organ za reševanje v zvezi z zadevno institucijo ni uporabil instrumenta za reševanje s sredstvi upnikov v skladu s členom 43(2)(a), lahko nasprotna stranka ob izteku mirovanja na podlagi odstavka 1 nemudoma uveljavlja pravice do odpovedi v skladu z določbami zadevne pogodbe. |
| --- | --- |

(b)

če pravice in obveznosti, ki jih zajema pogodba, ostanejo pri instituciji v postopku reševanja ter organ za reševanje v zvezi z zadevno institucijo ni uporabil instrumenta za reševanje s sredstvi upnikov v skladu s členom 43(2)(a), lahko nasprotna stranka ob izteku mirovanja na podlagi odstavka 1 nemudoma uveljavlja pravice do odpovedi v skladu z določbami zadevne pogodbe.

6.   Organi za reševanje pri izvajanju pooblastila na podlagi tega člena upoštevajo učinek, ki ga ima lahko izvajanje tega pooblastila na pravilno delovanje finančnih trgov.

7.   Pristojni organi ali organi za reševanje lahko zahtevajo, naj institucija ali subjekt iz točk (b), (c) ali (d) člena 1(1) vzdržuje podrobne evidence pogodb.

Repozitorij sklenjenih poslov na zahtevo pristojnega organa ali organa za reševanje da na voljo potrebne informacije pristojnim organom ali organom za reševanje, da jim omogoči izpolnjevanje odgovornosti in nalog v skladu s členom 81 Uredbe (EU) št. 648/2012.

8.   EBA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, v katerih se za namene odstavka 7 opredelijo naslednji elementi:

| (a) | minimalni nabor informacij o finančnih pogodbah, ki jih morajo vsebovati podrobne evidence, in |
| --- | --- |

(a)

minimalni nabor informacij o finančnih pogodbah, ki jih morajo vsebovati podrobne evidence, in

| (b) | okoliščine, v katerih je treba zahtevo uveljaviti. |
| --- | --- |

(b)

okoliščine, v katerih je treba zahtevo uveljaviti.

EBA te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 3. julija 2015.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

Člen 72

Izvajanje pooblastil za reševanje

1.   Države članice zagotovijo, da lahko organi za reševanje za namene sprejetja ukrepa za reševanje izvajajo nadzor nad institucijo v postopku reševanja, tako da:

| (a) | upravljajo in opravljajo dejavnosti in storitve institucije v postopku reševanja z vsemi pooblastili njenih delničarjev ter upravljalnega organa in |
| --- | --- |

(a)

upravljajo in opravljajo dejavnosti in storitve institucije v postopku reševanja z vsemi pooblastili njenih delničarjev ter upravljalnega organa in

| (b) | upravljajo in odtujijo sredstva ter premoženje institucije v postopku reševanja. |
| --- | --- |

(b)

upravljajo in odtujijo sredstva ter premoženje institucije v postopku reševanja.

Nadzor, določen v prvem pododstavku, lahko neposredno izvaja organ za reševanje ali posredno oseba ali osebe, ki jo ali jih je imenoval organ za reševanje. Države članice zagotovijo, da glasovalnih pravic, ki izhajajo iz delnic ali drugih lastniških instrumentov institucije v postopku reševanja, v obdobju reševanja ni mogoče uveljavljati.

2.   Države članice ob upoštevanju člena 85(1) zagotovijo, da lahko organi za reševanje sprejmejo ukrep za reševanje z izvršno odredbo v skladu z nacionalnimi upravnimi pristojnostmi in postopki brez izvajanja nadzora nad institucijo v postopku reševanja.

3.   Organi za reševanje v vsakem posameznem primeru odločijo, ali je primerno izvesti ukrep za reševanje s sredstvi, navedenimi v odstavku 1 ali odstavku 2, ob upoštevanju ciljev reševanja in splošnih načel, ki urejajo reševanje, posebnih okoliščin zadevne institucije v postopku reševanja ter potrebe, da se omogoči učinkovito reševanje čezmejnih skupin.

4.   Organi za reševanje v nacionalnem pravu ne štejejo za direktorje v senci ali dejanske direktorje.

POGLAVJE VII

Zaščitni ukrepi

Člen 73

Obravnava delničarjev in upnikov v primeru delnih prenosov in uporabe instrumenta za reševanje s sredstvi upnikov

Države članice po uporabi enega ali več instrumentov za reševanje in zlasti za namene člena 75 zagotovijo naslednje:

| (a) | z izjemo primerov, ko se uporablja točka (b), kadar organi za reševanje prenesejo le dele pravic, sredstev in obveznosti institucije v postopku reševanja, delničarji in tisti upniki, katerih terjatve niso bile prenesene, prejmejo za poravnavo svojih terjatev najmanj toliko, kot bi prejeli, če bi institucija v postopku reševanja prenehala po običajnem insolvenčnem postopku, ko je bila sprejeta odločitev iz člena 82; |
| --- | --- |

(a)

z izjemo primerov, ko se uporablja točka (b), kadar organi za reševanje prenesejo le dele pravic, sredstev in obveznosti institucije v postopku reševanja, delničarji in tisti upniki, katerih terjatve niso bile prenesene, prejmejo za poravnavo svojih terjatev najmanj toliko, kot bi prejeli, če bi institucija v postopku reševanja prenehala po običajnem insolvenčnem postopku, ko je bila sprejeta odločitev iz člena 82;

| (b) | kadar organi za reševanje uporabljajo instrument za reševanje s sredstvi upnikov, delničarji in upniki, katerih terjatve so bile odpisane ali konvertirane v lastniški delež, nimajo večjih izgub kot tisti, ki bi jih imeli, če bi institucija v postopku reševanja prenehala po običajnem insolvenčnem postopku, ko je bila sprejeta odločitev iz člena 82. |
| --- | --- |

(b)

kadar organi za reševanje uporabljajo instrument za reševanje s sredstvi upnikov, delničarji in upniki, katerih terjatve so bile odpisane ali konvertirane v lastniški delež, nimajo večjih izgub kot tisti, ki bi jih imeli, če bi institucija v postopku reševanja prenehala po običajnem insolvenčnem postopku, ko je bila sprejeta odločitev iz člena 82.

Člen 74

Vrednotenje razlik pri obravnavi

1.   Države članice za namene ocenjevanja, ali bi bili delničarji in upniki deležni boljše obravnave, če bi bil za institucijo v postopku reševanja uveden običajen insolvenčni postopek, med drugim – vendar ne samo – za namene člena 73, zagotovijo, da po izvedenem ukrepu ali ukrepih za reševanje neodvisna oseba opravi vrednotenje. To je ločeno od vrednotenja, opravljenega v skladu s členom 36.

2.   Pri vrednotenju iz odstavka 1 se določi:

| (a) | obravnava delničarjev in upnikov, ali relevantnih sistemov jamstva za vloge, če bi bili za institucijo v postopku reševanja, v zvezi s katero je bil izveden ukrep ali ukrepi za reševanje, uvedeni običajni insolvenčni postopki, ko je bila sprejeta odločitev iz člena 82; |
| --- | --- |

(a)

obravnava delničarjev in upnikov, ali relevantnih sistemov jamstva za vloge, če bi bili za institucijo v postopku reševanja, v zvezi s katero je bil izveden ukrep ali ukrepi za reševanje, uvedeni običajni insolvenčni postopki, ko je bila sprejeta odločitev iz člena 82;

| (b) | dejanska obravnava, ki so je bili delničarji in upniki deležni pri reševanju institucije v postopku reševanja ter |
| --- | --- |

(b)

dejanska obravnava, ki so je bili delničarji in upniki deležni pri reševanju institucije v postopku reševanja ter

| (c) | ali obstaja razlika med obravnavo iz točke (a) in obravnavo iz točke (b). |
| --- | --- |

(c)

ali obstaja razlika med obravnavo iz točke (a) in obravnavo iz točke (b).

3.   Pri vrednotenju se:

| (a) | predpostavlja, da bi bili za institucijo v postopku reševanja, v zvezi s katero je bil izveden ukrep ali ukrepi za reševanje, uvedeni običajni insolvenčni postopki, ko je bila sprejeta odločitev iz člena 82; |
| --- | --- |

(a)

predpostavlja, da bi bili za institucijo v postopku reševanja, v zvezi s katero je bil izveden ukrep ali ukrepi za reševanje, uvedeni običajni insolvenčni postopki, ko je bila sprejeta odločitev iz člena 82;

| (b) | predpostavlja, da ukrep ali ukrepi za reševanje niso bili izvedeni; |
| --- | --- |

(b)

predpostavlja, da ukrep ali ukrepi za reševanje niso bili izvedeni;

| (c) | ne upošteva izredne javnofinančne pomoči instituciji v postopku reševanja. |
| --- | --- |

(c)

ne upošteva izredne javnofinančne pomoči instituciji v postopku reševanja.

4.   EBA lahko pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, v katerih se opredeli metodologija za izvedbo vrednotenja iz tega člena, zlasti metodologija za ocenjevanje obravnave delničarjev in upnikov, če bi bil za institucijo v postopku reševanja uveden insolvenčni postopek, ko je bila sprejeta odločitev iz člena 82.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

Člen 75

Zaščitni ukrep za delničarje in upnike

Če se pri vrednotenju, opravljenem v skladu s členom 74, ugotovi, da ima kateri koli delničar ali upnik iz člena 73 ali sistem jamstva za vloge v skladu s členom 109(1) večje izgube, kot bi jih imel pri prenehanju po običajnih insolvenčnih postopkih, države članice zagotovijo, da je upravičen do plačila razlike iz shem za financiranje reševanja.

Člen 76

Zaščitni ukrep za nasprotne stranke pri delnih prenosih

1.   Države članice zagotovijo, da se varstvo iz odstavka 2 uporablja v naslednjih okoliščinah:

| (a) | organ za reševanje prenese del, vendar ne vseh, sredstev, pravic ali obveznosti institucije v postopku reševanja na drug subjekt ali pri izvajanju instrumenta za reševanje s premostitvene institucije ali nosilca upravljanja sredstev na drugo osebo; |
| --- | --- |

(a)

organ za reševanje prenese del, vendar ne vseh, sredstev, pravic ali obveznosti institucije v postopku reševanja na drug subjekt ali pri izvajanju instrumenta za reševanje s premostitvene institucije ali nosilca upravljanja sredstev na drugo osebo;

| (b) | organ za reševanje izvaja pooblastila iz točke (f) člena 64(1). |
| --- | --- |

(b)

organ za reševanje izvaja pooblastila iz točke (f) člena 64(1).

2.   Države članice zagotovijo ustrezno varstvo naslednjih dogovorov in nasprotnih strank v naslednjih dogovorih:

| (a) | dogovorih o jamstvu, po katerih ima oseba iz naslova jamstva dejansko ali pogojno pravico do sredstev ali pravic, ki se prenašajo, ne glede na to, ali je ta pravica zavarovana z določenimi pravicami na sredstvih ali s pravico do obremenitve osnovnih sredstev oziroma podobnim dogovorom; |
| --- | --- |

(a)

dogovorih o jamstvu, po katerih ima oseba iz naslova jamstva dejansko ali pogojno pravico do sredstev ali pravic, ki se prenašajo, ne glede na to, ali je ta pravica zavarovana z določenimi pravicami na sredstvih ali s pravico do obremenitve osnovnih sredstev oziroma podobnim dogovorom;

| (b) | dogovorih o prenosu lastniške pravice na finančnih zavarovanjih, po katerih se premoženje, s katerim se zavaruje ali krije izvedba določenih obveznosti, zagotovi s prenosom popolnega lastništva sredstev z dajalca zavarovanja na prejemnika zavarovanja ob pogojih, ki določajo, da prejemnik zavarovanja v primeru izpolnitve navedenih določenih obveznosti sredstva prenese nazaj; |
| --- | --- |

(b)

dogovorih o prenosu lastniške pravice na finančnih zavarovanjih, po katerih se premoženje, s katerim se zavaruje ali krije izvedba določenih obveznosti, zagotovi s prenosom popolnega lastništva sredstev z dajalca zavarovanja na prejemnika zavarovanja ob pogojih, ki določajo, da prejemnik zavarovanja v primeru izpolnitve navedenih določenih obveznosti sredstva prenese nazaj;

| (c) | dogovorih o poravnavi, po katerih se lahko dva ali več zahtevkov ali obveznosti, ki si jih medsebojno dolgujeta institucija v postopku reševanja in nasprotna stranka, med sabo poravnajo; |
| --- | --- |

(c)

dogovorih o poravnavi, po katerih se lahko dva ali več zahtevkov ali obveznosti, ki si jih medsebojno dolgujeta institucija v postopku reševanja in nasprotna stranka, med sabo poravnajo;

| (d) | dogovorih o pobotu; |
| --- | --- |

(d)

dogovorih o pobotu;

| (e) | kritih obveznicah; |
| --- | --- |

(e)

kritih obveznicah;

| (f) | strukturiranih finančnih dogovorih, vključno z listinjenjem in instrumenti, ki se uporabljajo za zavarovanje pred tveganjem, so sestavni del sklada za kritje in so v skladu z nacionalnim pravom zavarovani podobno kot krite obveznice, ki vključujejo podelitev in posedovanje jamstva s strani stranke v dogovoru ali skrbnika, zastopnika ali pooblaščenca. |
| --- | --- |

(f)

strukturiranih finančnih dogovorih, vključno z listinjenjem in instrumenti, ki se uporabljajo za zavarovanje pred tveganjem, so sestavni del sklada za kritje in so v skladu z nacionalnim pravom zavarovani podobno kot krite obveznice, ki vključujejo podelitev in posedovanje jamstva s strani stranke v dogovoru ali skrbnika, zastopnika ali pooblaščenca.

Oblika varstva, ki je primerna za razrede dogovorov iz točk (a) do (f) tega odstavka je podrobneje opredeljena v členih od 77 do 80, zanjo pa veljajo omejitve iz členov 68 do 71.

3.   Zahteva iz odstavka 2 velja ne glede na število strank v dogovoru in ne glede na to, ali dogovori:

| (a) | nastanejo s pogodbo, skrbništvom ali drugače ali samodejno po samem zakonu; |
| --- | --- |

(a)

nastanejo s pogodbo, skrbništvom ali drugače ali samodejno po samem zakonu;

| (b) | nastanejo po pravu druge države članice ali tretje države oziroma jih to v celoti ali delno ureja. |
| --- | --- |

(b)

nastanejo po pravu druge države članice ali tretje države oziroma jih to v celoti ali delno ureja.

4.   Komisija sprejme delegirane akte, v skladu s členom 115, s katerimi podrobneje opredeli razrede dogovorov iz področja uporabe točk (a) do (f) odstavka 2 tega člena.

Člen 77

Varstvo sporazumov o zavarovanju s finančnim premoženjem, poravnavi in pobotu

1.   Države članice zagotovijo ustrezno varstvo dogovorov o prenosu lastniške pravice na finančnih zavarovanjih in dogovorov o poravnavi ter o pobotu, da se prepreči prenos dela, vendar ne vseh, pravic in obveznosti, ki so varovane z dogovorom o prenosu lastniške pravice na finančnih zavarovanjih, dogovorom o poravnavi ali dogovorom o pobotu med institucijo v postopku reševanja in drugo osebo, ter sprememba ali prenehanje pravic in obveznosti, ki so varovane z dogovorom o prenosu lastniške pravice na finančnih zavarovanjih, dogovorom o poravnavi ali dogovorom o pobotu, z uporabo dodatnih pooblastil.

Za namene prvega odstavka se šteje, da so pravice in obveznosti varovane s takim dogovorom, če so stranke dogovora upravičene do poravnave ali pobota navedenih pravic in obveznosti.

2.   Organ za reševanje lahko ne glede na odstavek 1, če je to potrebno za zagotovitev razpoložljivosti kritih vlog:

| (a) | prenese krite vloge, ki so del katerega koli dogovora, omenjenega v odstavku 1, ne da bi prenesel druga sredstva, pravice ali obveznosti, ki so del dogovora, in |
| --- | --- |

(a)

prenese krite vloge, ki so del katerega koli dogovora, omenjenega v odstavku 1, ne da bi prenesel druga sredstva, pravice ali obveznosti, ki so del dogovora, in

| (b) | prenese, spremeni ali ukine ta sredstva, pravice ali obveznosti, ne da bi prenesel krite vloge. |
| --- | --- |

(b)

prenese, spremeni ali ukine ta sredstva, pravice ali obveznosti, ne da bi prenesel krite vloge.

Člen 78

Varstvo dogovorov o jamstvu

1.   Države članice zagotovijo ustrezno varstvo za obveznosti, ki so zavarovane z dogovorom o jamstvu, da se prepreči kar koli od naslednjega:

| (a) | prenos premoženja, s katerim je obveznost zavarovana, razen če se prenesejo tudi navedena obveznost in upravičenje iz zavarovanja; |
| --- | --- |

(a)

prenos premoženja, s katerim je obveznost zavarovana, razen če se prenesejo tudi navedena obveznost in upravičenje iz zavarovanja;

| (b) | prenos zavarovane obveznosti, razen če se prenese tudi upravičenje iz zavarovanja; |
| --- | --- |

(b)

prenos zavarovane obveznosti, razen če se prenese tudi upravičenje iz zavarovanja;

| (c) | prenos upravičenja iz zavarovanja, razen če se prenese tudi zavarovana obveznost, ali |
| --- | --- |

(c)

prenos upravičenja iz zavarovanja, razen če se prenese tudi zavarovana obveznost, ali

| (d) | sprememba ali prenehanje dogovora o jamstvu z uporabo dodatnih pooblastil, če obveznost zaradi navedene spremembe ali prenehanja ni več zavarovana. |
| --- | --- |

(d)

sprememba ali prenehanje dogovora o jamstvu z uporabo dodatnih pooblastil, če obveznost zaradi navedene spremembe ali prenehanja ni več zavarovana.

2.   Organ za reševanje lahko ne glede na odstavek 1, če je to potrebno za zagotovitev razpoložljivosti kritih vlog:

| (a) | prenese krite vloge, ki so del katerega koli dogovora, omenjenega v odstavku 1, ne da bi prenesel druga sredstva, pravice ali obveznosti, ki so del dogovora, in |
| --- | --- |

(a)

prenese krite vloge, ki so del katerega koli dogovora, omenjenega v odstavku 1, ne da bi prenesel druga sredstva, pravice ali obveznosti, ki so del dogovora, in

| (b) | prenese, spremeni ali ukine ta sredstva, pravice ali obveznosti, ne da bi prenesel krite vloge. |
| --- | --- |

(b)

prenese, spremeni ali ukine ta sredstva, pravice ali obveznosti, ne da bi prenesel krite vloge.

Člen 79

Varstvo strukturiranih finančnih dogovorov in kritih obveznic

1.   Države članice zagotovijo ustrezno varstvo strukturiranih finančnih dogovorov, vključno z dogovori iz točk (e) in (f) člena 76(2), da se prepreči kar koli od naslednjega:

| (a) | prenos dela, vendar ne vseh, sredstev, pravic in obveznosti, ki predstavljajo strukturiran finančni dogovor ali njegov del, vključno z dogovori iz točk (e) in (f) člena 76(2), katerega stranka je kreditna institucija v postopku reševanja; |
| --- | --- |

(a)

prenos dela, vendar ne vseh, sredstev, pravic in obveznosti, ki predstavljajo strukturiran finančni dogovor ali njegov del, vključno z dogovori iz točk (e) in (f) člena 76(2), katerega stranka je kreditna institucija v postopku reševanja;

| (b) | prenehanje ali sprememba sredstev, pravic in obveznosti, ki predstavljajo strukturiran finančni dogovor ali njegov del, vključno z dogovori iz točk (e) in (f) člena 76(2), katerega stranka je kreditna institucija v postopku reševanja, z uporabo dodatnih pooblastil. |
| --- | --- |

(b)

prenehanje ali sprememba sredstev, pravic in obveznosti, ki predstavljajo strukturiran finančni dogovor ali njegov del, vključno z dogovori iz točk (e) in (f) člena 76(2), katerega stranka je kreditna institucija v postopku reševanja, z uporabo dodatnih pooblastil.

2.   Organ za reševanje lahko ne glede na odstavek 1, če je to potrebno za zagotovitev razpoložljivosti kritih vlog:

| (a) | prenese krite vloge, ki so del katerega koli dogovora, omenjenega v odstavku 1, ne da bi prenesel druga sredstva, pravice ali obveznosti, ki so del dogovora, in |
| --- | --- |

(a)

prenese krite vloge, ki so del katerega koli dogovora, omenjenega v odstavku 1, ne da bi prenesel druga sredstva, pravice ali obveznosti, ki so del dogovora, in

| (b) | prenese, spremeni ali ukine ta sredstva, pravice ali obveznosti, ne da bi prenesel krite vloge. |
| --- | --- |

(b)

prenese, spremeni ali ukine ta sredstva, pravice ali obveznosti, ne da bi prenesel krite vloge.

Člen 80

Delni prenosi: varstvo sistemov trgovanja, klirinških sistemov in sistemov poravnave

1.   Države članice zagotovijo, da uporaba instrumenta za reševanje ne vpliva na delovanje sistemov in pravila sistemov iz Direktive 98/26/ES, kadar organ za reševanje:

| (a) | prenese del, vendar ne vseh, sredstev, pravic ali obveznosti institucije v postopku reševanja na drug subjekt, ali |
| --- | --- |

(a)

prenese del, vendar ne vseh, sredstev, pravic ali obveznosti institucije v postopku reševanja na drug subjekt, ali

| (b) | uporabi pooblastila iz člena 64 za razveljavitev ali spremembo pogojev pogodbe, katere stranka je institucija v postopku reševanja, ali za nadomestitev prejemnika kot stranke. |
| --- | --- |

(b)

uporabi pooblastila iz člena 64 za razveljavitev ali spremembo pogojev pogodbe, katere stranka je institucija v postopku reševanja, ali za nadomestitev prejemnika kot stranke.

2.   Prenos, razveljavitev ali sprememba iz odstavka 1 tega člena zlasti ne prekliče naloga za prenos v nasprotju s členom 5 Direktive 98/26/ES ter ne spremeni ali izniči izvršljivosti prenosnih nalogov in medsebojnih pobotov, kot se zahteva v členih 3 in 5 navedene direktive, uporabe sredstev, vrednostnih papirjev ali kreditnih zmogljivosti, kot se zahteva v členu 4 navedene direktive, ali zaščite dodatnega jamstva, kot se zahteva v členu 9 navedene direktive.

POGLAVJE VIII

Postopkovne obveznosti

Člen 81

Zahteve v zvezi z obveščanjem

1.   Države članice zahtevajo, naj upravljalni organ institucije ali katerega koli subjekta iz točk (b), (c) ali (d) člena 1(1) obvesti pristojni organ, če menijo, da institucija ali subjekt iz točk (b), (c) ali (d) člena 1(1) propada ali bo verjetno propadla v smislu člena 32(4).

2.   Pristojni organi obvestijo ustrezne organe za reševanje o obvestilih, sprejetih v skladu z odstavkom 1 tega člena, in kakršnih koli ukrepih za preprečevanje krize ali ukrepih iz člena 104 Direktive 2013/36/EU, za katere zahtevajo, da jih mora institucija ali subjekt iz točk (b), (c) ali (d) člena 1(1) te direktive sprejeti.

3.   Kadar pristojni organ ali organ za reševanje ugotovi, da so v zvezi z institucijo ali subjektom iz točk (b), (c) ali (d) člena 1(1) izpolnjeni pogoji iz točk (a) in (b) člena 32(1), to ugotovitev nemudoma sporoči naslednjim organom, če ne gre za isti organ:

| (a) | organu za reševanje za zadevno institucijo ali subjektu iz točk (b), (c) ali (d) člena 1(1); |
| --- | --- |

(a)

organu za reševanje za zadevno institucijo ali subjektu iz točk (b), (c) ali (d) člena 1(1);

| (b) | pristojnemu organu za zadevno institucijo ali subjekt iz točk (b), (c) ali (d) člena 1(1); |
| --- | --- |

(b)

pristojnemu organu za zadevno institucijo ali subjekt iz točk (b), (c) ali (d) člena 1(1);

| (c) | pristojnemu organu katere koli podružnice zadevne institucije ali subjekta iz točk (b), (c) ali (d) člena 1(1); |
| --- | --- |

(c)

pristojnemu organu katere koli podružnice zadevne institucije ali subjekta iz točk (b), (c) ali (d) člena 1(1);

| (d) | organu za reševanje katere koli podružnice zadevne institucije ali subjekta iz točk (b), (c) ali (d) člena 1(1); |
| --- | --- |

(d)

organu za reševanje katere koli podružnice zadevne institucije ali subjekta iz točk (b), (c) ali (d) člena 1(1);

| (e) | centralni banki; |
| --- | --- |

(e)

centralni banki;

| (f) | sistemu jamstva za vloge, s katerim je povezana kreditna institucija, če je to potrebno zaradi opravljanja funkcij sistema jamstva za vloge; |
| --- | --- |

(f)

sistemu jamstva za vloge, s katerim je povezana kreditna institucija, če je to potrebno zaradi opravljanja funkcij sistema jamstva za vloge;

| (g) | organu, ki je odgovoren za sheme za financiranje reševanja, če je to potrebno zaradi opravljanja funkcij shem za financiranje reševanja; |
| --- | --- |

(g)

organu, ki je odgovoren za sheme za financiranje reševanja, če je to potrebno zaradi opravljanja funkcij shem za financiranje reševanja;

| (h) | po potrebi organu za reševanje, pristojnemu na ravni skupine; |
| --- | --- |

(h)

po potrebi organu za reševanje, pristojnemu na ravni skupine;

| (i) | pristojnemu ministrstvu; |
| --- | --- |

(i)

pristojnemu ministrstvu;

| (j) | kadar se nad institucijo ali subjektom iz točk (b), (c) ali (d) člena 1(1) te direktive izvaja nadzor na konsolidirani podlagi v skladu s poglavjem 3 naslova VII Direktive 2013/36/EU, konsolidacijskemu nadzorniku in |
| --- | --- |

(j)

kadar se nad institucijo ali subjektom iz točk (b), (c) ali (d) člena 1(1) te direktive izvaja nadzor na konsolidirani podlagi v skladu s poglavjem 3 naslova VII Direktive 2013/36/EU, konsolidacijskemu nadzorniku in

| (k) | ESRB in imenovanemu nacionalnemu makrobonitetnemu organu. |
| --- | --- |

(k)

ESRB in imenovanemu nacionalnemu makrobonitetnemu organu.

4.   Če prenos informacij iz odstavkov 3(f) in 3(g) ne zagotavlja ustrezne ravni zaupnosti, pristojni organ ali organ za reševanje vzpostavi alternativne postopke komunikacije, ki dosegajo iste cilje in zagotavljajo ustrezno raven zaupnosti.

Člen 82

Odločitev organa za reševanje

1.   Organ za reševanje po prejemu sporočila od pristojnega organa v skladu z odstavkom 3 člena 81 ali na lastno pobudo v skladu s členom 32(1) in členom 33 oceni, ali so v zvezi z zadevno institucijo ali subjektom iz točk (b), (c) ali (d) člena 1(1) izpolnjeni pogoji iz omenjenega odstavka.

2.   Odločitev, ali naj se sprejmejo ukrepi za reševanje v zvezi z institucijo ali subjektom iz točk (b), (c) ali (d) člena 1(1), vsebuje naslednje informacije:

| (a) | razlogi za to odločitev, vključno z oceno, da institucija izpolnjuje pogoje za reševanje ali jih ne izpolnjuje; |
| --- | --- |

(a)

razlogi za to odločitev, vključno z oceno, da institucija izpolnjuje pogoje za reševanje ali jih ne izpolnjuje;

| (b) | ukrep, ki ga institucija za reševanje namerava sprejeti, po potrebi vključno z odločitvijo, da se zaprosi za prenehanje, imenovanje upravitelja ali drug ukrep v okviru običajnega insolvenčnega postopka ali v okviru nacionalnega prava v skladu s členom 37(9). |
| --- | --- |

(b)

ukrep, ki ga institucija za reševanje namerava sprejeti, po potrebi vključno z odločitvijo, da se zaprosi za prenehanje, imenovanje upravitelja ali drug ukrep v okviru običajnega insolvenčnega postopka ali v okviru nacionalnega prava v skladu s členom 37(9).

3.   EBA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, da se opredelijo postopki in vsebine, povezani z naslednjima zahtevama:

| (a) | obvestili iz člena 81(1), (2) in (3), |
| --- | --- |

(a)

obvestili iz člena 81(1), (2) in (3),

| (b) | obvestilom o mirovanju iz člena 83. |
| --- | --- |

(b)

obvestilom o mirovanju iz člena 83.

EBA osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 3. julija 2015.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

Člen 83

Postopkovne obveznosti organov za reševanje

1.   Države članice zagotovijo, da organi za reševanje po sprejetju ukrepa za reševanje takoj, ko je to razumno izvedljivo, izpolnijo zahteve iz odstavkov 2, 3 in 4.

2.   Organ za reševanje o ukrepu za reševanje obvesti institucijo v postopku reševanja in naslednje organe, če ne gre za isti organ:

| (a) | pristojni organ za institucijo v postopku reševanja; |
| --- | --- |

(a)

pristojni organ za institucijo v postopku reševanja;

| (b) | pristojni organ katere koli podružnice institucije v postopku reševanja; |
| --- | --- |

(b)

pristojni organ katere koli podružnice institucije v postopku reševanja;

| (c) | centralno banko; |
| --- | --- |

(c)

centralno banko;

| (d) | sistem jamstva za vloge, s katerim je povezana institucija v postopku reševanja; |
| --- | --- |

(d)

sistem jamstva za vloge, s katerim je povezana institucija v postopku reševanja;

| (e) | organ, ki je odgovoren za sheme za financiranje reševanja; |
| --- | --- |

(e)

organ, ki je odgovoren za sheme za financiranje reševanja;

| (f) | po potrebi organ za reševanje, pristojen na ravni skupine; |
| --- | --- |

(f)

po potrebi organ za reševanje, pristojen na ravni skupine;

| (g) | pristojno ministrstvo; |
| --- | --- |

(g)

pristojno ministrstvo;

| (h) | če se nad institucijo v postopku reševanja izvaja nadzor na konsolidirani podlagi v skladu s poglavjem 3 naslova VII Direktive 2013/36/EU, konsolidacijskega nadzornika; |
| --- | --- |

(h)

če se nad institucijo v postopku reševanja izvaja nadzor na konsolidirani podlagi v skladu s poglavjem 3 naslova VII Direktive 2013/36/EU, konsolidacijskega nadzornika;

| (i) | imenovani nacionalni makrobonitetni organ in ESRB; |
| --- | --- |

(i)

imenovani nacionalni makrobonitetni organ in ESRB;

| (j) | Komisijo, Evropsko centralno banko, ESMA, Evropski nadzorni organ (Evropski organ za zavarovanje in poklicne pokojnine) (EIOPA), vzpostavljen z Uredbo (EU) št. 1094/2010, in EBA; |
| --- | --- |

(j)

Komisijo, Evropsko centralno banko, ESMA, Evropski nadzorni organ (Evropski organ za zavarovanje in poklicne pokojnine) (EIOPA), vzpostavljen z Uredbo (EU) št. 1094/2010, in EBA;

| (k) | kadar gre za institucijo v postopku reševanja, kot je opredeljena v členu 2(b) Direktive 98/26/ES, upravljavce sistemov, v katere je vključena. |
| --- | --- |

(k)

kadar gre za institucijo v postopku reševanja, kot je opredeljena v členu 2(b) Direktive 98/26/ES, upravljavce sistemov, v katere je vključena.

3.   Obvestilo iz odstavka 2 vključuje kopijo odredbe ali instrumenta, s katerim se ta pooblastila izvajajo, in navaja datum, od katerega ukrep ali ukrepi za reševanje učinkujejo.

4.   Organ za reševanje objavi ali zagotovi objavo kopije odredbe ali instrumenta, na podlagi katerega je sprejet ukrep za reševanje, ali obvestila s povzetkom učinkov ukrepa za reševanje, zlasti učinkov na občane in po potrebi pogoje in obdobje mirovanja ali omejitve iz členov 69, 70 in 71, na naslednje načine:

| (a) | na svoji uradni spletni strani; |
| --- | --- |

(a)

na svoji uradni spletni strani;

| (b) | na spletni strani pristojnega organa, če ta ni organ za reševanje, in na spletni strani EBA; |
| --- | --- |

(b)

na spletni strani pristojnega organa, če ta ni organ za reševanje, in na spletni strani EBA;

| (c) | na spletni strani institucije v postopku reševanja; |
| --- | --- |

(c)

na spletni strani institucije v postopku reševanja;

| (d) | kadar so delnice ali drugi lastniškimi instrumenti ali dolžniški instrumenti institucije v postopku reševanja sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu, s sredstvi, ki se uporabljajo za razkritje predpisanih informacij v zvezi z zadevno institucijo v postopku reševanja v skladu s členom 21(1) Direktive 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta (35). |
| --- | --- |

(d)

kadar so delnice ali drugi lastniškimi instrumenti ali dolžniški instrumenti institucije v postopku reševanja sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu, s sredstvi, ki se uporabljajo za razkritje predpisanih informacij v zvezi z zadevno institucijo v postopku reševanja v skladu s členom 21(1) Direktive 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta (35).

5.   Kadar delnice, lastniški instrumenti ali dolžniški instrumenti niso sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu, organ za reševanje zagotovi, da se dokumenti, ki dokazujejo instrumente iz odstavka 4, pošljejo delničarjem in upnikom institucije v postopku reševanja, znanih prek registrov ali podatkovnih zbirk institucije v postopku reševanja, ki so na voljo organu za reševanje.

Člen 84

Zaupnost

1.   Zahteve glede poklicne skrivnosti so zavezujoče za naslednje osebe:

| (a) | organe za reševanje; |
| --- | --- |

(a)

organe za reševanje;

| (b) | pristojne organe in EBA; |
| --- | --- |

(b)

pristojne organe in EBA;

| (c) | pristojna ministrstva; |
| --- | --- |

(c)

pristojna ministrstva;

| (d) | izredne upravitelje ali začasne upravitelje, imenovane v skladu s to direktivo; |
| --- | --- |

(d)

izredne upravitelje ali začasne upravitelje, imenovane v skladu s to direktivo;

| (e) | potencialne prevzemnike, s katerimi navežejo stik pristojni organi ali jih povabijo organi za reševanje, ne glede na to, ali sta bila stik ali povabilo izvedena kot priprava na uporabo instrumenta prodaje poslovanja in ali je bil rezultat povabila prevzem; |
| --- | --- |

(e)

potencialne prevzemnike, s katerimi navežejo stik pristojni organi ali jih povabijo organi za reševanje, ne glede na to, ali sta bila stik ali povabilo izvedena kot priprava na uporabo instrumenta prodaje poslovanja in ali je bil rezultat povabila prevzem;

| (f) | revizorje, računovodje, pravne in strokovne svetovalce, cenilce in druge izvedence, ki neposredno ali posredno sodelujejo z organi za reševanje, pristojnimi organi, pristojnimi ministrstvi ali potencialnimi prevzemniki, navedenimi v točki (e); |
| --- | --- |

(f)

revizorje, računovodje, pravne in strokovne svetovalce, cenilce in druge izvedence, ki neposredno ali posredno sodelujejo z organi za reševanje, pristojnimi organi, pristojnimi ministrstvi ali potencialnimi prevzemniki, navedenimi v točki (e);

| (g) | organe, ki upravljajo sisteme jamstva za vloge; |
| --- | --- |

(g)

organe, ki upravljajo sisteme jamstva za vloge;

| (h) | organe, ki upravljajo odškodninske sheme za investitorje; |
| --- | --- |

(h)

organe, ki upravljajo odškodninske sheme za investitorje;

| (i) | organ, ki je odgovoren za sheme za financiranje reševanja; |
| --- | --- |

(i)

organ, ki je odgovoren za sheme za financiranje reševanja;

| (j) | centralne banke in druge organe, vključene v postopek reševanja; |
| --- | --- |

(j)

centralne banke in druge organe, vključene v postopek reševanja;

| (k) | premostitveno institucijo ali nosilca upravljanja sredstev; |
| --- | --- |

(k)

premostitveno institucijo ali nosilca upravljanja sredstev;

| (l) | druge osebe, ki neposredno ali posredno, stalno ali občasno, nudijo ali so nudile storitve osebam iz točk (a) do (k); |
| --- | --- |

(l)

druge osebe, ki neposredno ali posredno, stalno ali občasno, nudijo ali so nudile storitve osebam iz točk (a) do (k);

| (m) | višje vodstvo, člane upravljalnega organa, in zaposlene organov ali subjektov iz točk (a) do (k) pred, med in po njihovem imenovanju. |
| --- | --- |

(m)

višje vodstvo, člane upravljalnega organa, in zaposlene organov ali subjektov iz točk (a) do (k) pred, med in po njihovem imenovanju.

2.   Da se zagotovi spoštovanje zahtev v zvezi z zaupnostjo iz odstavkov 1 in 3, osebe iz točk (a), (b), (c), (g), (h), (j) in (k) odstavka 1 zagotovijo, da v ta namen obstajajo interna pravila, tudi za zagotavljanje tajnosti informacij le med osebami, ki so neposredno udeležene v postopku reševanja.

3.   Brez poseganja v splošne zahteve iz odstavka 1 je osebam, navedenim v zadevnem odstavku, prepovedano razkrivati zaupne informacije, ki so jih prejele v času svojih poklicnih dejavnosti ali od pristojnega organa ali organa za reševanje v povezavi z njegovimi nalogami v skladu s to direktivo, kateri koli osebi ali organu, razen če se to zgodi v okviru izvajanja funkcij v skladu s to direktivo ali gre za tako obliko povzetka ali zbirno obliko, da posameznih institucij ali subjektov iz točk (b), (c) ali (d) člena 1(1) ni mogoče identificirati, ali z izrecnim in predhodnim soglasjem organa ali institucije ali subjekta iz točk (b), (c) ali (d) člena 1(1), ki je predložil informacije.

Države članice zagotovijo, da osebe iz odstavka 1 ne razkrijejo nobenih zaupnih informacij in da se ocenijo možni učinki razkritja teh informacij na javni interes, kar zadeva finančno, denarno ali gospodarsko politiko, na poslovne interese fizičnih in pravnih oseb, na namen pregledov, na preiskave in na revizije.

Postopek za preverjanje učinkov razkrivanja informacij vključuje posebno oceno učinkov katerega koli razkritja vsebin in podrobnosti načrta sanacije in reševanja iz členov 5, 7, 10, 11 in 12 ter rezultat vseh ocen, izvedenih v skladu s členi 6, 8 in 15.

V primeru kršitve tega člena velja za vse osebe ali subjekte iz odstavka 1 civilna odgovornost v skladu z nacionalnim pravom.

4.   Ta člen:

| (a) | zaposlenim in strokovnjakom organov ali subjektov, navedenih v točkah (a) do (j) odstavka 1, ne preprečuje, da bi si med seboj izmenjavali informacije z vsakim organom ali subjektom, ali |
| --- | --- |

(a)

zaposlenim in strokovnjakom organov ali subjektov, navedenih v točkah (a) do (j) odstavka 1, ne preprečuje, da bi si med seboj izmenjavali informacije z vsakim organom ali subjektom, ali

| (b) | organom za reševanje in pristojnim organom, vključno z njihovimi zaposlenimi in strokovnjaki, ne preprečuje izmenjave informacij med seboj in z drugimi organi za reševanje Unije, drugimi pristojnimi organi Unije, pristojnimi ministrstvi, centralnimi bankami, sistemi jamstva za vloge, odškodninskimi shemami za investitorje, organi, odgovornimi za običajne insolvenčne postopke, organi, odgovornimi za ohranjanje stabilnosti finančnega sistema v državah članicah z uporabo makrobonitetnih pravil, osebami, odgovornimi za izvajanje obveznih revizij, računov, EBA, ali, ob upoštevanju člena 98, organi tretjih držav, ki opravljajo enake naloge kot organi za reševanje, ali, ob izpolnjevanju strogih zahtev v zvezi z zaupnostjo, potencialnim prevzemnikom za namene načrtovanja ali izvajanja ukrepa za reševanje. |
| --- | --- |

(b)

organom za reševanje in pristojnim organom, vključno z njihovimi zaposlenimi in strokovnjaki, ne preprečuje izmenjave informacij med seboj in z drugimi organi za reševanje Unije, drugimi pristojnimi organi Unije, pristojnimi ministrstvi, centralnimi bankami, sistemi jamstva za vloge, odškodninskimi shemami za investitorje, organi, odgovornimi za običajne insolvenčne postopke, organi, odgovornimi za ohranjanje stabilnosti finančnega sistema v državah članicah z uporabo makrobonitetnih pravil, osebami, odgovornimi za izvajanje obveznih revizij, računov, EBA, ali, ob upoštevanju člena 98, organi tretjih držav, ki opravljajo enake naloge kot organi za reševanje, ali, ob izpolnjevanju strogih zahtev v zvezi z zaupnostjo, potencialnim prevzemnikom za namene načrtovanja ali izvajanja ukrepa za reševanje.

5.   Ne glede na druge določbe tega člena, države članice lahko odobrijo izmenjavo informacij s katerimi koli od naslednjih:

| (a) | ob izpolnjevanju strogih zahtev v zvezi z zaupnostjo, z vsako drugo osebo, kadar je to potrebno za načrtovanje ali izvajanje ukrepa reševanja; |
| --- | --- |

(a)

ob izpolnjevanju strogih zahtev v zvezi z zaupnostjo, z vsako drugo osebo, kadar je to potrebno za načrtovanje ali izvajanje ukrepa reševanja;

| (b) | s parlamentarno preiskovalno komisijo v zadevni državi članici, računskim sodiščem v zadevni državi članici ali drugimi subjekti, ki vodijo preiskave v zadevni državi članici, pod ustreznimi pogoji, in |
| --- | --- |

(b)

s parlamentarno preiskovalno komisijo v zadevni državi članici, računskim sodiščem v zadevni državi članici ali drugimi subjekti, ki vodijo preiskave v zadevni državi članici, pod ustreznimi pogoji, in

| (c) | z nacionalnimi organi, odgovornimi za nadzor plačilnih sistemov, organi, odgovornimi za običajne insolvenčne postopke, organi, ki jim je zaupana javna naloga nadzora drugih subjektov finančnega sektorja, organi, odgovornimi za nadzor finančnih trgov in zavarovalnic, ter inšpektorji, ki delujejo v njihovem imenu, organi, držav članic, odgovornimi za ohranjanje stabilnosti finančnega sistema v državah članicah z uporabo makrobonitetnih pravil, organi, odgovornimi za zaščito stabilnosti finančnega sistema, ter osebami, odgovornimi za izvajanje obveznih revizij. |
| --- | --- |

(c)

z nacionalnimi organi, odgovornimi za nadzor plačilnih sistemov, organi, odgovornimi za običajne insolvenčne postopke, organi, ki jim je zaupana javna naloga nadzora drugih subjektov finančnega sektorja, organi, odgovornimi za nadzor finančnih trgov in zavarovalnic, ter inšpektorji, ki delujejo v njihovem imenu, organi, držav članic, odgovornimi za ohranjanje stabilnosti finančnega sistema v državah članicah z uporabo makrobonitetnih pravil, organi, odgovornimi za zaščito stabilnosti finančnega sistema, ter osebami, odgovornimi za izvajanje obveznih revizij.

6.   Ta člen ne posega v nacionalno pravo glede razkritja informacij za namene pravnih postopkov v kazenskih in civilnih zadevah.

7.   EBA do 3. julija 2015 izda smernice v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1093/2010, da opredeli način podajanja informacij v obliki povzetka ali zbirni obliki za namene iz odstavka 3.

POGLAVJE IX

Pravica do pritožbe in izključitev drugih dejanj

Člen 85

Predhodna sodna potrditev in pravice do izpodbijanja odločitev

1.   Države članice lahko zahtevajo, da je za odločitev o sprejetju ukrepa za preprečevanje krize ali ukrepa kriznega upravljanja potrebna predhodna sodna potrditev, če sta postopek v zvezi z vložitvijo zahtevka za potrditev in obravnava s strani sodišča glede odločitve o sprejetju ukrepa kriznega upravljanja v skladu z nacionalnim pravom pospešena.

2.   Države članice v nacionalnem pravu določijo pravico do pritožbe zoper odločitev o sprejetju ukrepa za preprečevanje krize ali odločitve o izvajanju katerega koli pooblastila, ki ni ukrep kriznega upravljanja, v skladu s to direktivo.

3.   Države članice zagotovijo, da imajo vse osebe, ki jih zadeva odločitev o sprejetju ukrepa kriznega upravljanja, pravico vložiti pritožbo zoper zadevno odločitev. Države članice zagotovijo, da je sodni postopek pospešen in da nacionalna sodišča kot podlago za svojo presojo uporabijo zapletene gospodarske ocene dejstev, ki jih je pripravil organ za reševanje.

4.   Za pravico do pritožbe iz odstavka 3 veljajo naslednje določbe:

| (a) | vložitev pritožbe ne povzroči samodejnega zadržanja izvršitve izpodbijane odločitve; |
| --- | --- |

(a)

vložitev pritožbe ne povzroči samodejnega zadržanja izvršitve izpodbijane odločitve;

| (b) | odločitev organa za reševanje je takoj izvršljiva in privede do izpodbojne domneve, da bi bilo zadržanje izvršitve te odločitve v nasprotju z javnim interesom. |
| --- | --- |

(b)

odločitev organa za reševanje je takoj izvršljiva in privede do izpodbojne domneve, da bi bilo zadržanje izvršitve te odločitve v nasprotju z javnim interesom.

Kadar je treba zaščititi interese tretjih strani, ki so na podlagi uporabe instrumentov za reševanje ali izvajanja pooblastil za reševanje s strani organov za reševanje v dobri veri kupile delnice, druge lastniške instrumente, sredstva, pravice ali obveznosti institucije v postopku reševanja, razveljavitev odločitve organa za reševanje ne vpliva na poznejša upravna dejanja ali transakcije, ki jih je sklenil zadevni organ za reševanje in so temeljili na razveljavljeni odločitvi. V takšnem primeru se ukrepi za odpravo nezakonite odločitve ali ukrepe s strani organov za reševanje omejijo na nadomestilo za izgubo, ki jo je zaradi odločitve ali ukrepa utrpel investitor.

Člen 86

Omejitve v zvezi z drugimi postopki

1.   Brez poseganja v točko (b) člena 82(2) države članice zagotovijo, da v povezavi z institucijo v postopku reševanja ali institucijo ali subjektom iz točk (b), (c) ali (d) člena 1(1), za katero je bilo ugotovljeno, da izpolnjuje pogoje za reševanje, ni mogoče uvesti običajnih insolvenčnih postopkov, razen na pobudo organa za reševanje, in da se lahko odločitev, s katero se za institucijo ali subjekt iz točk (b), (c) ali (d) člena 1(1) uvedejo običajni insolvenčni postopki, sprejme le s soglasjem organa za reševanje.

2.   Za namene odstavka 1 države članice zagotovijo, da:

| (a) | so pristojni organi in organi za reševanje nemudoma obveščeni o vsaki vlogi za začetek običajnih insolvenčnih postopkov v povezavi z institucijo ali subjektom iz točk (b), (c) ali (d) člena 1(1), ne glede na to, ali je institucija ali subjekt iz točk (b), (c) ali (d) člena 1(1) v postopku reševanja ali pa je bila odločitev javno objavljena v skladu s členom 83(4) in (5); |
| --- | --- |

(a)

so pristojni organi in organi za reševanje nemudoma obveščeni o vsaki vlogi za začetek običajnih insolvenčnih postopkov v povezavi z institucijo ali subjektom iz točk (b), (c) ali (d) člena 1(1), ne glede na to, ali je institucija ali subjekt iz točk (b), (c) ali (d) člena 1(1) v postopku reševanja ali pa je bila odločitev javno objavljena v skladu s členom 83(4) in (5);

| (b) | o vlogi se ne odloča, razen če je bilo obveščanje iz točke (a) izvedeno in nastopi kaj od naslednjega:






  (i) | organ za reševanje je organe, ki so odgovorni za običajne insolvenčne postopke, obvestil, da v zvezi z institucijo ali subjektom iz točk (b), (c) ali (d) člena 1(1) ne namerava sprejeti ukrepov za reševanje; |
| --- | --- | --- |

(b)

o vlogi se ne odloča, razen če je bilo obveščanje iz točke (a) izvedeno in nastopi kaj od naslednjega:

(i)

organ za reševanje je organe, ki so odgovorni za običajne insolvenčne postopke, obvestil, da v zvezi z institucijo ali subjektom iz točk (b), (c) ali (d) člena 1(1) ne namerava sprejeti ukrepov za reševanje;

| (ii) | obdobje sedmih dni z začetkom na dan objave obvestil iz točke (a) je poteklo. |
| --- | --- |

(ii)

obdobje sedmih dni z začetkom na dan objave obvestil iz točke (a) je poteklo.

3.   Države članice brez poseganja v katero koli omejitev glede uveljavljanja pravic iz naslova jamstva, določeno v skladu s členom 70, zagotovijo, če je to potrebno za učinkovito uporabo instrumentov in pooblastil za reševanje, da lahko organi za reševanje zahtevajo, naj sodišče uporabi odložitev za ustrezno časovno obdobje v skladu z želenim ciljem za kateri koli sodni ukrep ali postopek, v katerem institucija v postopku reševanja je ali postane stranka.

NASLOV V

REŠEVANJE ČEZMEJNE SKUPINE

Člen 87

Splošna načela v zvezi z odločanjem, ki zadeva več kot eno državo članico

Države članice zagotovijo, da njihovi organi pri odločanju ali ukrepanju na podlagi te direktive, ki lahko vpliva na eno ali več drugih držav članic, upoštevajo naslednja splošna načela:

| (a) | obveznost učinkovitega odločanja in ohranjanja čim nižjih stroškov reševanja pri sprejemanju ukrepov za reševanje; |
| --- | --- |

(a)

obveznost učinkovitega odločanja in ohranjanja čim nižjih stroškov reševanja pri sprejemanju ukrepov za reševanje;

| (b) | odločitve so sprejete in ukrepi izvedeni pravočasno in brez odlašanja, ko je to potrebno; |
| --- | --- |

(b)

odločitve so sprejete in ukrepi izvedeni pravočasno in brez odlašanja, ko je to potrebno;

| (c) | organi za reševanje, pristojni organi in drugi organi medsebojno sodelujejo, da bi zagotovili, da se odločitve sprejete in ukrepi izvedeni usklajeno in učinkovito; |
| --- | --- |

(c)

organi za reševanje, pristojni organi in drugi organi medsebojno sodelujejo, da bi zagotovili, da se odločitve sprejete in ukrepi izvedeni usklajeno in učinkovito;

| (d) | jasna opredelitev vlog in odgovornosti ustreznih organov v vsaki državi članici; |
| --- | --- |

(d)

jasna opredelitev vlog in odgovornosti ustreznih organov v vsaki državi članici;

| (e) | ustrezno upoštevanje interesov držav članic, v katerih so ustanovljene nadrejene družbe v Uniji, zlasti učinek odločitev, ukrepov ali neukrepanja na finančno stabilnost, fiskalne vire, sklad za reševanje, sistem jamstva za vloge ali odškodninsko shemo za investitorje navedenih držav članic; |
| --- | --- |

(e)

ustrezno upoštevanje interesov držav članic, v katerih so ustanovljene nadrejene družbe v Uniji, zlasti učinek odločitev, ukrepov ali neukrepanja na finančno stabilnost, fiskalne vire, sklad za reševanje, sistem jamstva za vloge ali odškodninsko shemo za investitorje navedenih držav članic;

| (f) | ustrezno upoštevanje interesov vseh posameznih držav članic, v katerih je ustanovljena podrejena družba, zlasti učinek odločitev, ukrepov ali neukrepanja na finančno stabilnost, fiskalne vire, sklad za reševanje, sistem jamstva za vloge ali odškodninsko shemo za investitorje teh držav članic; |
| --- | --- |

(f)

ustrezno upoštevanje interesov vseh posameznih držav članic, v katerih je ustanovljena podrejena družba, zlasti učinek odločitev, ukrepov ali neukrepanja na finančno stabilnost, fiskalne vire, sklad za reševanje, sistem jamstva za vloge ali odškodninsko shemo za investitorje teh držav članic;

| (g) | ustrezno upoštevanje interesov vseh držav članic, v katerih so ustanovljene pomembne podružnice, zlasti učinek odločitev, ukrepov ali neukrepanja na finančno stabilnost teh držav članic; |
| --- | --- |

(g)

ustrezno upoštevanje interesov vseh držav članic, v katerih so ustanovljene pomembne podružnice, zlasti učinek odločitev, ukrepov ali neukrepanja na finančno stabilnost teh držav članic;

| (h) | ustrezno upoštevanje cilja uravnoteženja interesov različnih držav članic in izogibanja neupravičenemu oškodovanju ali neupravičeni zaščiti interesov posameznih držav članic, vključno z izogibanjem neupravičenemu razporejanju bremena po državah članicah; |
| --- | --- |

(h)

ustrezno upoštevanje cilja uravnoteženja interesov različnih držav članic in izogibanja neupravičenemu oškodovanju ali neupravičeni zaščiti interesov posameznih držav članic, vključno z izogibanjem neupravičenemu razporejanju bremena po državah članicah;

| (i) | katera koli obveznost na podlagi te direktive, da se je treba pred sprejetjem odločitve ali ukrepa posvetovati z organom, pomeni najmanj obveznost, da se je treba s tem organom posvetovati o tistih elementih predlagane odločitve ali ukrepa, ki so ali bi verjetno vplivali na:






  (i) | nadrejeno družbo v Uniji, podrejeno družbo ali podružnico, kot je ustrezno, in |
| --- | --- | --- |

(i)

katera koli obveznost na podlagi te direktive, da se je treba pred sprejetjem odločitve ali ukrepa posvetovati z organom, pomeni najmanj obveznost, da se je treba s tem organom posvetovati o tistih elementih predlagane odločitve ali ukrepa, ki so ali bi verjetno vplivali na:

(i)

nadrejeno družbo v Uniji, podrejeno družbo ali podružnico, kot je ustrezno, in

| (ii) | stabilnost države članice, v kateri ima nadrejena družba v Uniji, podrejena družba ali podružnica, kot je ustrezno, sedež ali se v njej nahaja; |
| --- | --- |

(ii)

stabilnost države članice, v kateri ima nadrejena družba v Uniji, podrejena družba ali podružnica, kot je ustrezno, sedež ali se v njej nahaja;

| (j) | organi za reševanje pri sprejemanju ukrepov za reševanje upoštevajo in sledijo načrtom reševanja iz člena 13, razen če organi za reševanje ob upoštevanju okoliščin primera ocenijo, da bodo cilji reševanja učinkoviteje doseženi s sprejetjem ukrepov, ki niso predvideni v načrtih za reševanje. |
| --- | --- |

(j)

organi za reševanje pri sprejemanju ukrepov za reševanje upoštevajo in sledijo načrtom reševanja iz člena 13, razen če organi za reševanje ob upoštevanju okoliščin primera ocenijo, da bodo cilji reševanja učinkoviteje doseženi s sprejetjem ukrepov, ki niso predvideni v načrtih za reševanje.

| (k) | zahteva po preglednosti, če je verjetno, da bo imela predlagana odločitev ali ukrep posledice za finančno stabilnost, fiskalne vire, sklad za reševanje, sistem jamstva za vloge ali odškodninsko shemo za investitorje teh držav članic, in |
| --- | --- |

(k)

zahteva po preglednosti, če je verjetno, da bo imela predlagana odločitev ali ukrep posledice za finančno stabilnost, fiskalne vire, sklad za reševanje, sistem jamstva za vloge ali odškodninsko shemo za investitorje teh držav članic, in

| (l) | priznanje, da sta usklajevanje in sodelovanje najboljši način za znižanje skupnih stroškov reševanja. |
| --- | --- |

(l)

priznanje, da sta usklajevanje in sodelovanje najboljši način za znižanje skupnih stroškov reševanja.

Člen 88

Kolegiji za reševanje

1.   Organi za reševanje, pristojni na ravni skupine vzpostavijo kolegije za reševanje za opravljanje nalog iz členov 12, 13, 16, 18, 45, 91 in 92 ter, po potrebi, za zagotovitev sodelovanja in usklajevanja z organi za reševanje iz tretjih držav.

Kolegiji za reševanje zagotovijo zlasti okvir za organ za reševanje, pristojen na ravni skupine, druge organe za reševanje ter po potrebi pristojne organe in konsolidacijske nadzornike, v katerem izvajajo naslednje naloge:

| (a) | izmenjujejo informacije, ki so pomembne za potek načrtov reševanja skupine, za uporabo pooblastil za pripravljalne in preventivne ukrepe za skupine ter za reševanje skupine; |
| --- | --- |

(a)

izmenjujejo informacije, ki so pomembne za potek načrtov reševanja skupine, za uporabo pooblastil za pripravljalne in preventivne ukrepe za skupine ter za reševanje skupine;

| (b) | pripravljajo načrte reševanja skupine v skladu s členoma 12 in 13; |
| --- | --- |

(b)

pripravljajo načrte reševanja skupine v skladu s členoma 12 in 13;

| (c) | ocenjujejo rešljivost skupin v skladu s členom 16; |
| --- | --- |

(c)

ocenjujejo rešljivost skupin v skladu s členom 16;

| (d) | uporabljajo pooblastila za obravnavo ali odpravo ovir za rešljivost skupin v skladu s členom 18; |
| --- | --- |

(d)

uporabljajo pooblastila za obravnavo ali odpravo ovir za rešljivost skupin v skladu s členom 18;

| (e) | odločajo, ali je treba vzpostaviti shemo za reševanje skupine, kot je določeno v členu 91 ali 92; |
| --- | --- |

(e)

odločajo, ali je treba vzpostaviti shemo za reševanje skupine, kot je določeno v členu 91 ali 92;

| (f) | sklepajo dogovor o shemi za reševanje skupine, predlagani v skladu s členom 91 ali 92; |
| --- | --- |

(f)

sklepajo dogovor o shemi za reševanje skupine, predlagani v skladu s členom 91 ali 92;

| (g) | usklajujejo obveščanje javnosti o strategijah reševanja skupine in sistemih za reševanje skupine; |
| --- | --- |

(g)

usklajujejo obveščanje javnosti o strategijah reševanja skupine in sistemih za reševanje skupine;

| (h) | usklajujejo uporabo shem financiranja iz naslova VII; |
| --- | --- |

(h)

usklajujejo uporabo shem financiranja iz naslova VII;

| (i) | določajo minimalne zahteve za skupine na konsolidirani ali podrejeni ravni v okviru člena 45. |
| --- | --- |

(i)

določajo minimalne zahteve za skupine na konsolidirani ali podrejeni ravni v okviru člena 45.

Poleg tega se lahko kolegiji za reševanje uporabijo za razpravo o vseh vprašanjih, povezanih z reševanjem čezmejnih skupin.

2.   Člani kolegija za reševanje so:

| (a) | organ za reševanje, pristojen na ravni skupine; |
| --- | --- |

(a)

organ za reševanje, pristojen na ravni skupine;

| (b) | organi za reševanje posameznih držav članic, v katerih imajo sedež podrejene družbe, nad katerimi se izvaja konsolidirani nadzor; |
| --- | --- |

(b)

organi za reševanje posameznih držav članic, v katerih imajo sedež podrejene družbe, nad katerimi se izvaja konsolidirani nadzor;

| (c) | organi za reševanje držav članic, v katerih ima sedež nadrejena družba ene ali več institucij iz skupine, to je subjekt iz točke (d) člena 1(1); |
| --- | --- |

(c)

organi za reševanje držav članic, v katerih ima sedež nadrejena družba ene ali več institucij iz skupine, to je subjekt iz točke (d) člena 1(1);

| (d) | organi za reševanje držav članic, kjer imajo sedež pomembne podružnice; |
| --- | --- |

(d)

organi za reševanje držav članic, kjer imajo sedež pomembne podružnice;

| (e) | konsolidacijski nadzornik in pristojni organi držav članic, če je organ za reševanje član kolegija za reševanje. Če pristojni organ države članice ni centralna banka države članice, se lahko pristojni organ odloči, da ga spremlja predstavnik centralne banke države članice; |
| --- | --- |

(e)

konsolidacijski nadzornik in pristojni organi držav članic, če je organ za reševanje član kolegija za reševanje. Če pristojni organ države članice ni centralna banka države članice, se lahko pristojni organ odloči, da ga spremlja predstavnik centralne banke države članice;

| (f) | pristojna ministrstva, če organi za reševanje, ki so člani kolegija za reševanje, niso pristojna ministrstva; |
| --- | --- |

(f)

pristojna ministrstva, če organi za reševanje, ki so člani kolegija za reševanje, niso pristojna ministrstva;

| (g) | organ, ki je odgovoren za sistem jamstva za vloge države članice, če je organ za reševanje te države članice član kolegija za reševanje; |
| --- | --- |

(g)

organ, ki je odgovoren za sistem jamstva za vloge države članice, če je organ za reševanje te države članice član kolegija za reševanje;

| (h) | EBA, pod pogoji iz odstavka 4. |
| --- | --- |

(h)

EBA, pod pogoji iz odstavka 4.

3.   Organi za reševanje tretjih držav, če ima nadrejena družba ali institucija s sedežem v Uniji podrejeno institucijo ali podružnico, ki bi štela za pomembno, če bi se nahajala v Uniji, so lahko na lastno zahtevo povabljeni k sodelovanju v kolegiju za reševanje kot opazovalci, če zanje veljajo zahteve v zvezi z zaupnostjo, ki so po mnenju organa za reševanje, pristojnega na ravni skupine, enakovredne tistim iz člena 98.

4.   EBA si prizadeva za spodbujanje in spremljanje učinkovitega, uspešnega in usklajenega delovanja kolegijev za reševanje v skladu z mednarodnimi standardi. Zato se EBA povabi na sestanke kolegija za reševanje. EBA nima glasovalnih pravic, če glasovanje poteka v okviru kolegijev za reševanje.

5.   Organ za reševanje, pristojen na ravni skupine, predseduje kolegiju za reševanje. V tej funkciji:

| (a) | po posvetovanju z drugimi člani kolegija za reševanje pripravlja pisne dogovore in postopke za delovanje kolegija za reševanje; |
| --- | --- |

(a)

po posvetovanju z drugimi člani kolegija za reševanje pripravlja pisne dogovore in postopke za delovanje kolegija za reševanje;

| (b) | usklajuje vse dejavnosti kolegija za reševanje; |
| --- | --- |

(b)

usklajuje vse dejavnosti kolegija za reševanje;

| (c) | sklicuje vse njegove seje in jim predseduje ter vse člane kolegija za reševanje vnaprej v celoti obvešča o organizaciji sej kolegija za reševanje ter o obravnavanih glavnih vprašanjih in točkah; |
| --- | --- |

(c)

sklicuje vse njegove seje in jim predseduje ter vse člane kolegija za reševanje vnaprej v celoti obvešča o organizaciji sej kolegija za reševanje ter o obravnavanih glavnih vprašanjih in točkah;

| (d) | člane kolegija za reševanje obvešča o morebitnih načrtovanih srečanjih, da lahko zaprosijo za sodelovanje na njih; |
| --- | --- |

(d)

člane kolegija za reševanje obvešča o morebitnih načrtovanih srečanjih, da lahko zaprosijo za sodelovanje na njih;

| (e) | odloča o tem, kateri člani in opazovalci so na podlagi posebnih potreb vabljeni na posamezne seje kolegija za reševanje, pri čemer upošteva pomen obravnavanega vprašanja za te člane in opazovalce, zlasti morebiten vpliv na finančno stabilnost v zadevnih državah članicah; |
| --- | --- |

(e)

odloča o tem, kateri člani in opazovalci so na podlagi posebnih potreb vabljeni na posamezne seje kolegija za reševanje, pri čemer upošteva pomen obravnavanega vprašanja za te člane in opazovalce, zlasti morebiten vpliv na finančno stabilnost v zadevnih državah članicah;

| (f) | vse člane kolegija pravočasno obvešča o sklepih in rezultatih teh sej. |
| --- | --- |

(f)

vse člane kolegija pravočasno obvešča o sklepih in rezultatih teh sej.

Člani, ki sodelujejo v kolegiju za reševanje, tesno sodelujejo.

Organi za reševanje imajo ne glede na točko (e) pravico sodelovati na sejah kolegija za reševanje, kadar so na dnevnem redu zadeve, za katere se uporablja skupni postopek odločanja ali ki so povezani s subjektom v skupini, ki se nahaja v njihovi državi članici.

6.   Organi za reševanje, pristojni na ravni skupine, niso zavezani vzpostaviti kolegija za reševanje, če druge skupine ali kolegiji opravljajo enake funkcije in izvajajo enake naloge, kot so določene v tem členu, ter spoštujejo vse pogoje in postopke, vključno s tistimi, ki zajemajo članstvo in sodelovanje v kolegijih za reševanje, iz tega člena in člena 90. V takem primeru se vsa sklicevanja na kolegije za reševanje v tej direktivi razumejo tudi kot sklicevanje na te druge skupine ali kolegije.

7.   EBA ob upoštevanju mednarodnih standardov pripravi osnutke regulativnih standardov, da se opredeli operativno delovanje kolegijev za reševanje za izvajanje nalog iz odstavka 1.

EBA osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 3. julija 2015.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

Člen 89

Evropski kolegiji za reševanje

1.   Kadar ima institucija iz tretje države ali nadrejena družba iz tretje države podrejene družbe v Uniji s sedežem v dveh ali več državah članicah ali dve ali več podružnic v Uniji, ki jih dve ali več držav članic ocenjujejo za pomembne, organi za reševanje držav članic, v katerih imajo navedene podrejene družbe v Uniji sedež ali v katerih se nahajajo navedene pomembne podružnice, vzpostavijo evropski kolegij za reševanje.

2.   Evropski kolegij za reševanje opravlja funkcije in izvaja naloge iz člena 88 v zvezi s podrejenimi institucijami in, če jih to zadeva, podružnicami.

3.   Če so podrejene družbe v Uniji v lasti finančnega holdinga s sedežem v Uniji v skladu s tretjim pododstavkom člena 127(3) Direktive 2013/36/EU ali so njegove pomembne podružnice, evropskemu kolegiju za reševanje predseduje organ za reševanje tiste države članice, v kateri se za namene konsolidiranega nadzora v skladu z navedeno direktivo nahaja konsolidacijski nadzornik.

Če se prvi pododstavek ne uporablja, predsedujočega predlagajo in se o njem dogovorijo člani evropskega kolegija za reševanje.

4.   Države članice lahko ob soglasju vseh zadevnih strani odstopijo od zahteve po vzpostavitvi evropskega kolegija za reševanje, če druge skupine ali kolegiji, vključno s kolegijem za reševanje, vzpostavljenim na podlagi člena 88, opravljajo enake funkcije in izvajajo enake naloge, kot so določene v tem členu, ter spoštujejo vse pogoje in postopke, vključno s tistimi, ki zajemajo članstvo in sodelovanje v evropskih kolegijih za reševanje, iz tega člena in člena 90. V takem primeru se vsa sklicevanja na evropske kolegije za reševanje v tej direktivi razumejo tudi kot sklicevanja na te druge skupine ali kolegije.

5.   Ob upoštevanju odstavkov 3 in 4 tega člena evropski kolegij za reševanje sicer deluje v skladu s členom 88.

Člen 90

Izmenjava informacij

1.   Organi za reševanje in pristojni organi si ob upoštevanju člena 84 na zahtevo izmenjujejo vse podatke, ki so za druge organe pomembni za izvajanje nalog na podlagi te direktive.

2.   Organ za reševanje, pristojen na ravni skupine, usklajuje pretok vseh pomembnih informacij med organi za reševanje. Organ za reševanje, pristojen na ravni skupine, organom za reševanje v drugih državah članicah zlasti pravočasno zagotovi vse zadevne informacije, da se olajša izvajanje nalog iz točk (b) do (i) drugega pododstavka člena 88(1).

3.   Organ za reševanje na zahtevo po informacijah, ki jih je posredoval organ za reševanje tretje države, pri organu tretje države za reševanje zaprosi za privolitev v nadaljnje posredovanje teh informacij, razen če je organ tretje države za reševanje že privolil v nadaljnje posredovanje informacij.

Organi za reševanje niso zavezani k posredovanju informacij, ki jih je posredoval organ za reševanje tretje države, če ta ni privolil v njihovo nadaljnje posredovanje.

4.   Organi za reševanje delijo informacije s pristojnim ministrstvom, če gre za odločitev o zadevi, ki zahteva obvestilo, posvetovanje s pristojnim ministrstvom ali njegovo soglasje ali ki bi lahko imelo posledice za javna sredstva.

Člen 91

Reševanje skupine, ki vključuje podrejeno družbo skupine

1.   Če organ za reševanje ugotovi, da podrejena institucija ali subjekt iz točk (b), (c) ali (d) člena 1(1) v skupini izpolnjuje pogoje iz člena 32 ali člena 33, navedeni organ organu za reševanje, pristojnemu na ravni skupine, če ne gre za isti organ, konsolidacijskemu nadzorniku in članom kolegija za reševanje za zadevno skupino nemudoma sporoči naslednje informacije:

| (a) | ugotovitev, da institucija ali subjekt iz točk (b), (c) ali (d) člena 1(1) izpolnjuje pogoje iz člena 32 ali 33; |
| --- | --- |

(a)

ugotovitev, da institucija ali subjekt iz točk (b), (c) ali (d) člena 1(1) izpolnjuje pogoje iz člena 32 ali 33;

| (b) | ukrepe za reševanje ali ukrepe zaradi insolventnosti, za katere organ za reševanje meni, da so za navedeno institucijo ali navedeni subjekt iz točk (b), (c) ali (d) člena 1(1) ustrezni. |
| --- | --- |

(b)

ukrepe za reševanje ali ukrepe zaradi insolventnosti, za katere organ za reševanje meni, da so za navedeno institucijo ali navedeni subjekt iz točk (b), (c) ali (d) člena 1(1) ustrezni.

2.   Ko je organ za reševanje, pristojen na ravni skupine, obveščen v skladu z odstavkom 1, po posvetovanju z drugimi člani zadevnega kolegija za reševanje oceni verjeten učinek ukrepov za reševanje ali drugih ukrepov, sporočenih v skladu s točko (b) odstavka 1, na skupino in na subjekte v skupini v drugih državah članicah ter zlasti, ali bi bilo na podlagi ukrepov za reševanje ali drugih ukrepov verjetno, da bi bili izpolnjeni pogoji za reševanje v zvezi s subjektom v skupini v drugi državi članici.

3.   Če organ za reševanje, pristojen na ravni skupine, po posvetovanju z drugimi člani kolegija za reševanje oceni, da na podlagi ukrepov za reševanje ali drugih ukrepov, sporočenih v skladu s točko (b) odstavka 1, ne bi bilo verjetno, da bi bili izpolnjeni pogoji iz člena 32 ali 33 v zvezi s subjektom v skupini v drugi državi članici, lahko organ za reševanje, ki je odgovoren za navedeno institucijo ali navedeni subjekt iz točk (b), (c) ali (d) člena 1(1), izvede ukrepe za reševanje ali druge ukrepe, ki jih je sporočil v skladu s točko (b) odstavka 1 tega člena.

4.   Če organ za reševanje, pristojen na ravni skupine, po posvetovanju z drugimi člani kolegija za reševanje oceni, da bi bilo na podlagi ukrepov za reševanje ali drugih ukrepov, sporočenih v skladu s točko (b) odstavka 1 tega člena, verjetno, da bi bili izpolnjeni pogoji iz člena 32 ali 33 v zvezi s subjektom v skupini v drugi državi članici, organ za reševanje, pristojen na ravni skupine, najpozneje 24 ur po prejetju obvestila iz odstavka 1 predlaga shemo za reševanje skupine in ga predloži kolegiju za reševanje. To obdobje 24 ur se lahko podaljša s soglasjem organa za reševanje, ki je poslal obvestilo iz odstavka 1 tega člena.

5.   Če v 24 urah ali daljšem obdobju, ki je bilo dogovorjeno, ni predložena ocena organa za reševanje, pristojnega na ravni skupine, lahko organ za reševanje, ki je poslal obvestilo iz odstavka 1, potem ko je bil obveščen v skladu z odstavkom 1, sprejme ukrepe za reševanje ali druge ukrepe, ki jih je sporočil v skladu s točko (b) navedenega odstavka.

6.   Shema za reševanje skupine, ki se zahteva v skladu z odstavkom 4:

| (a) | upošteva načrte reševanja iz člena 13 in jim sledi, razen če organi za reševanje ob upoštevanju okoliščin primera ocenijo, da bodo cilji reševanja učinkoviteje doseženi s sprejetjem ukrepov, ki niso določeni v načrtih za reševanje; |
| --- | --- |

(a)

upošteva načrte reševanja iz člena 13 in jim sledi, razen če organi za reševanje ob upoštevanju okoliščin primera ocenijo, da bodo cilji reševanja učinkoviteje doseženi s sprejetjem ukrepov, ki niso določeni v načrtih za reševanje;

| (b) | opiše ukrepe za reševanje, ki bi jih morali zadevni organi za reševanje izvesti v zvezi z nadrejeno družbo v Uniji ali določenimi subjekti v skupini, da se dosežejo cilji in načela reševanja iz členov 31 in 34; |
| --- | --- |

(b)

opiše ukrepe za reševanje, ki bi jih morali zadevni organi za reševanje izvesti v zvezi z nadrejeno družbo v Uniji ali določenimi subjekti v skupini, da se dosežejo cilji in načela reševanja iz členov 31 in 34;

| (c) | določa, kako bi bilo treba navedene ukrepe za reševanje usklajevati; |
| --- | --- |

(c)

določa, kako bi bilo treba navedene ukrepe za reševanje usklajevati;

| (d) | vzpostavlja finančni načrt, ki upošteva načrt reševanja skupine, načela za delitev odgovornosti, kot so določena v skladu s točko (f) člena 12(3), in vzajemnost iz člena 107. |
| --- | --- |

(d)

vzpostavlja finančni načrt, ki upošteva načrt reševanja skupine, načela za delitev odgovornosti, kot so določena v skladu s točko (f) člena 12(3), in vzajemnost iz člena 107.

7.   Shema za reševanje skupine se ob upoštevanju odstavka 8 izvaja v obliki skupne odločitve organa za reševanje, pristojnega na ravni skupine, in organov za reševanje, odgovornih za podrejene družbe, ki so zajete v shemi za reševanje skupine.

EBA lahko v skladu s členom 31(c) Uredbe (EU) št. 1093/2010 organom za reševanje na zahtevo organa za reševanje pomaga pri doseganju skupne odločitve.

8.   Če se kateri koli organ za reševanje ne strinja s shemo za reševanje skupine, ki ga predlaga organ za reševanje, pristojen na ravni skupine, od njega odstopa, ali meni, da mora zaradi finančne stabilnosti v zvezi z institucijo ali subjektom iz točk (b), (c) ali (d) člena 1(1) sprejeti neodvisne ukrepe za reševanje ali ukrepe, ki niso predlagani v sistemu, natančno utemelji razloge za nestrinjanje ali odstopanje od sheme za reševanje skupine, jih sporoči organom za reševanje, pristojnim na ravni skupine ter drugim organom za reševanje, zajetim v shemi za reševanje skupine, ter te organe obvesti o ukrepih, ki jih namerava sprejeti. Ta organ za reševanje pri utemeljevanju razlogov za nestrinjanje upošteva načrte reševanja iz člena 13, morebitni vpliv na finančno stabilnost v zadevnih državah članicah, pa tudi morebitni vpliv ukrepov na druge dele skupine.

9.   Organi za reševanje, ki v okviru odstavka 8 ne nasprotujejo, lahko sprejmejo skupno odločitev o shemi za reševanje skupine, v katerega so zajeti subjekti v skupini v njihovi državi članici.

10.   Skupna odločitev iz odstavka 7 ali 9 in odločitve, ki jih sprejmejo organi za reševanje v primeru, ko ni sprejeta skupna odločitev iz odstavka 8, veljajo za dokončne, uporabijo pa jih organi za reševanje v zadevnih državah članicah.

11.   Organi vse ukrepe iz tega člena izvedejo brez odlašanja in ob ustreznem upoštevanju nujnosti položaja.

12.   Kadar se ne uvede shema za reševanje skupine in organi za reševanje izvedejo ukrepe za reševanje v zvezi s katerim koli subjektom v skupini, navedeni organi za reševanje tesno sodelujejo v okviru kolegija za reševanje, da se vzpostavi usklajena strategija reševanja za vse subjekte v skupini, ki propadajo ali bodo verjetno propadli.

13.   Organi za reševanje, ki sprejmejo ukrep za reševanje v zvezi s katerim koli subjektom v skupini, redno in izčrpno obveščajo člane kolegija za reševanje o navedenih ukrepih in o njihovem napredku.

Člen 92

Reševanje skupine

1.   Če organ za reševanje, pristojen na ravni skupine ugotovi, da nadrejena družba v Uniji, za katero je odgovoren, izpolnjuje pogoje iz člena 32 ali člena 33, nemudoma sporoči informacije iz točk (a) in (b) člena 91(1) konsolidacijskemu nadzorniku, če to ni sam, in drugim članom kolegija za reševanje za zadevno skupino.

Ukrepi za reševanje ali ukrepi zaradi insolventnosti za namene točke (b) člena 91(1) lahko vključujejo izvajanje sheme za reševanje skupine, pripravljenega v skladu s členom 91(6), v katerih koli navedenih okoliščinah:

| (a) | zaradi ukrepov za reševanje ali drugih ukrepov na ravni nadrejene družbe v skladu s točko (b) člena 91(1) je verjetno, da bodo v zvezi s subjektom v skupini v drugi državi članici izpolnjeni pogoji iz člena 32 ali člena 33; |
| --- | --- |

(a)

zaradi ukrepov za reševanje ali drugih ukrepov na ravni nadrejene družbe v skladu s točko (b) člena 91(1) je verjetno, da bodo v zvezi s subjektom v skupini v drugi državi članici izpolnjeni pogoji iz člena 32 ali člena 33;

| (b) | ukrepi za reševanje ali drugi ukrepi izključno na ravni nadrejene družbe ne zadoščajo za stabilizacijo razmer ali najverjetneje ne bodo mogli zagotoviti optimalnih rezultatov; |
| --- | --- |

(b)

ukrepi za reševanje ali drugi ukrepi izključno na ravni nadrejene družbe ne zadoščajo za stabilizacijo razmer ali najverjetneje ne bodo mogli zagotoviti optimalnih rezultatov;

| (c) | ena ali več podrejenih družb izpolnjujejo pogoje iz člena 32 ali člena 33 v skladu z odločitvijo organov za reševanje, odgovornih zanje, ali |
| --- | --- |

(c)

ena ali več podrejenih družb izpolnjujejo pogoje iz člena 32 ali člena 33 v skladu z odločitvijo organov za reševanje, odgovornih zanje, ali

| (d) | ukrepi za reševanje ali drugi ukrepi na ravni skupine bodo koristili podrejenim družbam skupine tako, da je na podlagi tega shema za reševanje skupine ustrezna. |
| --- | --- |

(d)

ukrepi za reševanje ali drugi ukrepi na ravni skupine bodo koristili podrejenim družbam skupine tako, da je na podlagi tega shema za reševanje skupine ustrezna.

2.   Če ukrepi, ki jih predlaga organ za reševanje, pristojen na ravni skupine na podlagi odstavka 1, ne vključujejo sheme za reševanje skupine, organ za reševanje, pristojen na ravni skupine sprejme odločitev po posvetovanju s člani kolegija za reševanje.

Pri odločitvi organa za reševanje, pristojnega na ravni skupine se:

| (a) | upoštevajo načrti reševanja iz člena 13 in se jim sledi, razen če organi za reševanje ob upoštevanju okoliščin primera ocenijo, da bodo cilji reševanja učinkoviteje doseženi s sprejetjem ukrepov, ki niso določeni v načrtih za reševanje; |
| --- | --- |

(a)

upoštevajo načrti reševanja iz člena 13 in se jim sledi, razen če organi za reševanje ob upoštevanju okoliščin primera ocenijo, da bodo cilji reševanja učinkoviteje doseženi s sprejetjem ukrepov, ki niso določeni v načrtih za reševanje;

| (b) | upošteva finančna stabilnost zadevne države članice. |
| --- | --- |

(b)

upošteva finančna stabilnost zadevne države članice.

3.   Če je v ukrepe, ki jih predlaga organ za reševanje, pristojen na ravni skupine v skladu z odstavkom 1, zajeta shema za reševanje skupine, je ta v obliki skupne odločitve organa za reševanje, pristojnega na ravni skupine in organov za reševanje, odgovornih za podrejene družbe, ki so zajete v shemo za reševanje skupine.

EBA lahko v skladu s členom 31(c) Uredbe (EU) št. 1093/2010 organom za reševanje na zahtevo organa za reševanje pomaga pri doseganju skupne odločitve.

4.   Če se kateri koli organ za reševanje ne strinja s shemo za reševanje skupine, ki jo predlaga organ za reševanje, pristojen na ravni skupine, od nje odstopa ali meni, da mora zaradi finančne stabilnosti v zvezi z institucijo ali subjektom iz točk (b), (c) ali (d) člena 1(1) sprejeti neodvisne ukrepe za reševanje ali ukrepe, ki niso predlagani v shemi, natančno utemelji razloge za nestrinjanje ali odstopanje od sheme za reševanje skupine, jih sporoči organom za reševanje, pristojnim na ravni skupine, ter drugim organom za reševanje, zajetim v shemi za reševanje skupine, ter jih obvesti o ukrepih, ki jih namerava sprejeti. Ta organ za reševanje pri utemeljevanju razlogov za nestrinjanje upošteva načrte reševanja iz člena 13, morebitni vpliv na finančno stabilnost v zadevnih državah članicah, pa tudi morebitni vpliv ukrepov na druge dele skupine.

5.   Organi za reševanje, ki v okviru odstavka 4 ne nasprotujejo shemi za reševanje skupine, lahko sprejmejo skupno odločitev o shemi za reševanje skupine, v katero so zajeti subjekti v skupini v njihovi državi članici.

6.   Skupna odločitev iz odstavka 3 ali 5 in odločitve, ki jih sprejmejo organi za reševanje v primeru, ko ni bila sprejeta skupna odločitev iz odstavka 4, veljajo za dokončne, uporabijo pa jih organi za reševanje v zadevnih državah članicah.

7.   Organi vse ukrepe iz tega člena izvedejo nemudoma in ob ustreznem upoštevanju nujnosti položaja.

Če se ne uvede shema za reševanje skupine in organi za reševanje izvedejo ukrep za reševanje v zvezi s katerim koli subjektom v skupini, ti organi za reševanje tesno sodelujejo v okviru kolegija za reševanje, da se vzpostavi usklajena strategija reševanja za vse subjekte v skupini, ki jih to zadeva.

Organi za reševanje, ki sprejmejo ukrep za reševanje v zvezi s katerim koli subjektom v skupini, redno in izčrpno obveščajo člane kolegija za reševanje o teh ukrepih in o njihovem napredku.

NASLOV VI

ODNOSI S TRETJIMI DRŽAVAMI

Člen 93

Sporazumi s tretjimi državami

1.   Komisija lahko v skladu s členom 218 PDEU Svetu predloži predloge za pogajanja o sporazumih z eno ali več tretjimi državami glede načinov sodelovanja med organi za reševanje in zadevnimi organi tretjih držav, na primer zaradi izmenjave informacij v zvezi z načrtovanjem sanacije in reševanja institucij, finančnih institucij, nadrejenih družb in institucij tretjih držav, zlasti v naslednjih primerih:

| (a) | če ima nadrejena institucija tretje države podrejene institucije ali pomembne podružnice v dveh ali več državah članicah; |
| --- | --- |

(a)

če ima nadrejena institucija tretje države podrejene institucije ali pomembne podružnice v dveh ali več državah članicah;

| (b) | če ima nadrejena družba, ki ima sedež v državi članici in podrejeno družbo ali podružnico v vsaj eni drugi državi članici, eno ali več podrejenih institucij v tretji državi; |
| --- | --- |

(b)

če ima nadrejena družba, ki ima sedež v državi članici in podrejeno družbo ali podružnico v vsaj eni drugi državi članici, eno ali več podrejenih institucij v tretji državi;

| (c) | če ima institucija, ki ima sedež v državi članici in nadrejeno družbo, podrejeno družbo ali podružnico v vsaj eni drugi državi članici, eno ali več podružnic v eni ali več tretjih državah. |
| --- | --- |

(c)

če ima institucija, ki ima sedež v državi članici in nadrejeno družbo, podrejeno družbo ali podružnico v vsaj eni drugi državi članici, eno ali več podružnic v eni ali več tretjih državah.

2.   Sporazumi iz odstavka 1 med organi za reševanje in zadevnimi organi tretjih držav zagotavljajo zlasti vzpostavitev postopkov in dogovorov o sodelovanju pri izvajanju nekaterih ali vseh nalog ter izvajanju nekaterih ali vseh pooblastil, navedenih v členu 97.

3.   V sporazumih iz odstavka 1 ni določb v zvezi s posameznimi institucijami, finančnimi institucijami, nadrejenimi družbami ali institucijami tretjih držav.

4.   Države članice lahko do začetka veljavnosti sporazuma iz odstavka 1 z zadevno tretjo državo sklepajo dvostranske sporazume s tretjimi državami o zadevah iz odstavkov 1 in 2, če so ti sporazumi skladni s tem naslovom.

Člen 94

Priznanje in izvrševanje postopka tretje države za reševanje

1.   Ta člen se uporablja za postopek tretje države za reševanje, razen če in dokler ne začne veljati mednarodni sporazum z zadevno tretjo državo iz člena 93(1). Uporablja se tudi po začetku veljavnosti mednarodnega sporazuma z zadevno tretjo državo, določenega v členu 93(1), če sporazum ne ureja priznanja in izvrševanja postopka tretje države za reševanje.

2.   Če je v skladu s členom 89 ustanovljen evropski kolegij za reševanje, sprejme skupno odločitev, ali, kot je določeno v členu 95, prizna postopek tretje države za reševanje, ki se nanašajo na institucijo tretje države ali nadrejeno družbo, ki:

| (a) | ima podrejene družbe v Uniji s sedežem v dveh ali več državah članicah ali podružnice v Uniji – ki se nahajajo v dveh ali več državah članicah – ki jih te države članice štejejo za pomembne, ali |
| --- | --- |

(a)

ima podrejene družbe v Uniji s sedežem v dveh ali več državah članicah ali podružnice v Uniji – ki se nahajajo v dveh ali več državah članicah – ki jih te države članice štejejo za pomembne, ali

| (b) | ima sicer sredstva, pravice ali obveznosti, ki se nahajajo v dveh ali več državah članicah ali ki jih ureja pravo teh držav članic. |
| --- | --- |

(b)

ima sicer sredstva, pravice ali obveznosti, ki se nahajajo v dveh ali več državah članicah ali ki jih ureja pravo teh držav članic.

Če je dosežena skupna odločitev o priznanju postopka tretje države za reševanje, ustrezni nacionalni organi za reševanje zahtevajo izvršitev tega postopka v skladu s svojim nacionalnim pravom.

3.   Če ni skupne odločitve med organi za reševanje, ki sodelujejo v evropskem kolegiju za reševanje ali če kolegija ni, vsak organ za reševanje sam odloči, ali bo priznal in izvršil postopek tretje države za reševanje za institucijo tretje države ali nadrejeno družbo tretje države, razen če je v členu 95 določeno drugače.

Pri odločitvi je treba ustrezno upoštevati interese vsake posamezne države članice, kjer institucija ali nadrejena družba tretje države deluje, zlasti glede na možni učinek priznanja in izvršitve postopka tretje države za reševanje na druge dele skupine in na finančno stabilnost v teh državah članicah.

4.   Države članice zagotovijo, da imajo organi za reševanje pooblastila za:

| (a) | izvajanje pooblastil za reševanje v zvezi s:






  (i) | sredstvi institucije ali nadrejene družbe iz tretje države, ki se nahajajo v njihovi državi članici ali jih ureja pravo njihove države članice; |
| --- | --- | --- |

(a)

izvajanje pooblastil za reševanje v zvezi s:

(i)

sredstvi institucije ali nadrejene družbe iz tretje države, ki se nahajajo v njihovi državi članici ali jih ureja pravo njihove države članice;

| (ii) | pravicami ali obveznostmi institucije iz tretje države, ki so zavedene s strani podružnice v Uniji v njihovi državi članici ali jih ureja pravo njihove države članice, oziroma kadar so zahtevki v zvezi s temi pravicami in obveznostmi izvršljivi v njihovi državi članici. |
| --- | --- |

(ii)

pravicami ali obveznostmi institucije iz tretje države, ki so zavedene s strani podružnice v Uniji v njihovi državi članici ali jih ureja pravo njihove države članice, oziroma kadar so zahtevki v zvezi s temi pravicami in obveznostmi izvršljivi v njihovi državi članici.

| (b) | izvedbo (pri čemer lahko zahtevajo, da izvedbo zagotovi druga oseba) prenosa delnic ali drugih lastniških instrumentov podrejene družbe v Uniji s sedežem v državi članici, ki jih je imenovala; |
| --- | --- |

(b)

izvedbo (pri čemer lahko zahtevajo, da izvedbo zagotovi druga oseba) prenosa delnic ali drugih lastniških instrumentov podrejene družbe v Uniji s sedežem v državi članici, ki jih je imenovala;

| (c) | izvajanje pooblastil iz člena 69, 70 ali 71 v zvezi s pravicami katere koli podpisnice pogodbe s subjektom iz odstavka 2 tega člena, če so ta pooblastila potrebna za izvrševanje postopka tretje države za reševanje, in |
| --- | --- |

(c)

izvajanje pooblastil iz člena 69, 70 ali 71 v zvezi s pravicami katere koli podpisnice pogodbe s subjektom iz odstavka 2 tega člena, če so ta pooblastila potrebna za izvrševanje postopka tretje države za reševanje, in

| (d) | povzročitev neizvršljivosti vsakršne pogodbene pravice do odpovedi, likvidacije ali takojšnje zapadlosti pogodb ali vpliva na pogodbene pravice subjektov iz odstavka 2 in drugih subjektov v skupini, če te pravice nastanejo pri ukrepih za reševanje institucije iz tretje države, nadrejene družbe teh subjektov ali drugih subjektov v skupini, ki jih sprejme bodisi organ za reševanje tretje države ali kdo drug na podlagi pravnih ali regulativnih zahtev, povezanih z ureditvijo reševanja v tej državi, če se še naprej izpolnjujejo bistvene pogodbene obveznosti, vključno z obveznostmi plačila in izročitve, in zagotavljanje zavarovanja s premoženjem. |
| --- | --- |

(d)

povzročitev neizvršljivosti vsakršne pogodbene pravice do odpovedi, likvidacije ali takojšnje zapadlosti pogodb ali vpliva na pogodbene pravice subjektov iz odstavka 2 in drugih subjektov v skupini, če te pravice nastanejo pri ukrepih za reševanje institucije iz tretje države, nadrejene družbe teh subjektov ali drugih subjektov v skupini, ki jih sprejme bodisi organ za reševanje tretje države ali kdo drug na podlagi pravnih ali regulativnih zahtev, povezanih z ureditvijo reševanja v tej državi, če se še naprej izpolnjujejo bistvene pogodbene obveznosti, vključno z obveznostmi plačila in izročitve, in zagotavljanje zavarovanja s premoženjem.

5.   Organi za reševanje lahko, če je to v javnem interesu, sprejmejo ukrepe za reševanje za nadrejeno družbo, če ustrezni organ tretje države določi, da institucija, ki sodi v to tretjo državo, po pravu te države izpolnjuje pogoje za reševanje. Da se to omogoči, države članice zagotovijo, da imajo organi za reševanje možnost, da v zvezi z nadrejeno družbo uporabijo vsa pooblastila za reševanje, pri čemer se uporablja člen 68.

6.   Priznanje in izvršitev postopka tretje države za reševanje ne posegata v običajne insolvenčne postopke po veljavnem nacionalnem pravu, kjer je to ustrezno in v skladu s to direktivo.

Člen 95

Pravica do zavrnitve priznanja ali izvršitve postopka tretje države za reševanje

Organ za reševanje po posvetovanju z drugimi organi za reševanje, če je vzpostavljen kolegij za reševanje v skladu s členom 89, lahko zavrne bodisi priznanje postopka tretje države za reševanje v skladu s členom 94(2) bodisi njihovo izvršitev, če meni:

| (a) | da bi postopek tretje države za reševanje imeli negativne učinke na finančno stabilnost v državi članici, v kateri se nahaja organ za reševanje, ali da bi postopki imeli negativne učinke na finančno stabilnost v drugi državi članici, |
| --- | --- |

(a)

da bi postopek tretje države za reševanje imeli negativne učinke na finančno stabilnost v državi članici, v kateri se nahaja organ za reševanje, ali da bi postopki imeli negativne učinke na finančno stabilnost v drugi državi članici,

| (b) | da je neodvisni ukrep za reševanje iz člena 96 v zvezi s podružnico v Uniji nujen za doseganje enega ali več ciljev reševanja; |
| --- | --- |

(b)

da je neodvisni ukrep za reševanje iz člena 96 v zvezi s podružnico v Uniji nujen za doseganje enega ali več ciljev reševanja;

| (c) | da upniki, zlasti vključno z vlagatelji, ki se nahajajo ali plačujejo v državi članici, v postopkih tretje države za reševanje ne bi bili obravnavani enakopravno z upniki in vlagatelji iz tretje države s podobnimi zakonitimi pravicami v postopku reševanja v njihovi domači državi; |
| --- | --- |

(c)

da upniki, zlasti vključno z vlagatelji, ki se nahajajo ali plačujejo v državi članici, v postopkih tretje države za reševanje ne bi bili obravnavani enakopravno z upniki in vlagatelji iz tretje države s podobnimi zakonitimi pravicami v postopku reševanja v njihovi domači državi;

| (d) | da bi imelo priznanje ali izvršitev postopka tretje države za reševanje bistvene fiskalne posledice za državo članico, ali |
| --- | --- |

(d)

da bi imelo priznanje ali izvršitev postopka tretje države za reševanje bistvene fiskalne posledice za državo članico, ali

| (e) | da bi bil učinek tega priznanja ali izvršitve v nasprotju z nacionalnim pravom. |
| --- | --- |

(e)

da bi bil učinek tega priznanja ali izvršitve v nasprotju z nacionalnim pravom.

Člen 96

Reševanje podružnic v Uniji

1.   Države članice zagotovijo, da imajo organi za reševanje potrebna pooblastila za ukrepanje v zvezi s podružnico v Uniji, ki ni predmet postopka tretje države za reševanje ali je predmet postopkov tretje države in je nastopila ena od okoliščin iz člena 95.

Države članice zagotovijo, da je pri izvajanju teh pooblastil uporablja člen 68.

2.   Države članice zagotovijo, da lahko pooblastila, ki jih zahteva odstavek 1, izvajajo organi za reševanje, če organ za reševanje meni, da je ukrep za reševanje potreben zaradi javnega interesa, in so izpolnjeni eden ali več od naslednjih pogojev:

| (a) | podružnica v Uniji ne izpolnjuje več ali je verjetno, da ne bo več izpolnjevala pogojev, ki jih določa nacionalno pravo za njeno dovoljenje in poslovanje v državi članici, ter ni pričakovati, da bi kateri koli ukrep zasebnega sektorja, nadzornih organov ali ustrezne tretje države ponovno vzpostavil skladnost podružnice s pogoji ali v razumnem časovnem okviru preprečil njen propad; |
| --- | --- |

(a)

podružnica v Uniji ne izpolnjuje več ali je verjetno, da ne bo več izpolnjevala pogojev, ki jih določa nacionalno pravo za njeno dovoljenje in poslovanje v državi članici, ter ni pričakovati, da bi kateri koli ukrep zasebnega sektorja, nadzornih organov ali ustrezne tretje države ponovno vzpostavil skladnost podružnice s pogoji ali v razumnem časovnem okviru preprečil njen propad;

| (b) | institucija tretje države po mnenju organa za reševanje ni sposobna, ni pripravljena ali je verjetno, da ne bo sposobna poravnavati svojih obveznosti do upnikov v Uniji ali obveznosti, ki so nastale ali bile knjižene prek podružnice, ko te zapadejo, organ za reševanje pa ugotovi, da v zvezi s to institucijo tretje države niso bili oziroma v razumnem času ne bo sprožen noben postopek tretje države za reševanje oziroma ne bodo sproženi nobeni insolvenčni postopki; |
| --- | --- |

(b)

institucija tretje države po mnenju organa za reševanje ni sposobna, ni pripravljena ali je verjetno, da ne bo sposobna poravnavati svojih obveznosti do upnikov v Uniji ali obveznosti, ki so nastale ali bile knjižene prek podružnice, ko te zapadejo, organ za reševanje pa ugotovi, da v zvezi s to institucijo tretje države niso bili oziroma v razumnem času ne bo sprožen noben postopek tretje države za reševanje oziroma ne bodo sproženi nobeni insolvenčni postopki;

| (c) | ustrezni organ tretje države je sprožil postopek tretje države za reševanje v zvezi z institucijo tretje države oziroma je organ za reševanje obvestil, da namerava ta postopek sprožiti. |
| --- | --- |

(c)

ustrezni organ tretje države je sprožil postopek tretje države za reševanje v zvezi z institucijo tretje države oziroma je organ za reševanje obvestil, da namerava ta postopek sprožiti.

3.   Če organ za reševanje sprejme neodvisen ukrep za reševanje podružnice v Uniji, mora upoštevati cilje reševanja in sprejeti ukrep za reševanje v skladu z naslednjimi načeli in zahtevami, če so relevantni:

| (a) | načela iz člena 34; |
| --- | --- |

(a)

načela iz člena 34;

| (b) | zahteve v zvezi z uporabo instrumentov za reševanje iz poglavja III naslova IV. |
| --- | --- |

(b)

zahteve v zvezi z uporabo instrumentov za reševanje iz poglavja III naslova IV.

Člen 97

Sodelovanje z organi tretjih držav

1.   Ta člen se uporablja za sodelovanje s tretjo državo, razen če in dokler ne začne veljati mednarodni sporazum z zadevno tretjo državo, kakor je določen v členu 93(1). Uporablja se tudi po začetku veljavnosti mednarodnega sporazuma z zadevno tretjo državo, določenega v členu 93(1), če navedeni sporazum ne ureja zadev iz tega člena.

2.   EBA lahko sklene nezavezujoče okvirne dogovore o sodelovanju z naslednjimi zadevnimi organi tretjih držav:

| (a) | če ima podrejena družba v Uniji sedež v dveh ali več državah članicah, z zadevnimi organi tretje države, v kateri ima sedež nadrejena družba ali družba iz točk (c) in (d) člena 1(1); |
| --- | --- |

(a)

če ima podrejena družba v Uniji sedež v dveh ali več državah članicah, z zadevnimi organi tretje države, v kateri ima sedež nadrejena družba ali družba iz točk (c) in (d) člena 1(1);

| (b) | če ima institucija iz tretje države podružnice v Uniji, ki se nahajajo v dveh ali več državah članicah, z zadevnim organom tretje države, kjer ima institucija sedež; |
| --- | --- |

(b)

če ima institucija iz tretje države podružnice v Uniji, ki se nahajajo v dveh ali več državah članicah, z zadevnim organom tretje države, kjer ima institucija sedež;

| (c) | če ima nadrejena družba in/ali družba iz točk (c) in (d) člena 1(1) s sedežem v državi članici s podrejeno družbo ali pomembno podružnico v drugi državi članici tudi eno ali več podrejenih institucij v tretjih državah, z zadevnimi organi tretjih držav, v katerih imajo te podrejene institucije sedež; |
| --- | --- |

(c)

če ima nadrejena družba in/ali družba iz točk (c) in (d) člena 1(1) s sedežem v državi članici s podrejeno družbo ali pomembno podružnico v drugi državi članici tudi eno ali več podrejenih institucij v tretjih državah, z zadevnimi organi tretjih držav, v katerih imajo te podrejene institucije sedež;

| (d) | če je institucija s podrejeno družbo ali pomembno podružnico v drugi državi članici ustanovila eno ali več podružnic v eni ali več tretjih državah, z zadevnimi organi tretjih držav, v katerih se te podružnice nahajajo. |
| --- | --- |

(d)

če je institucija s podrejeno družbo ali pomembno podružnico v drugi državi članici ustanovila eno ali več podružnic v eni ali več tretjih državah, z zadevnimi organi tretjih držav, v katerih se te podružnice nahajajo.

Dogovori iz tega odstavka ne vsebujejo določb v zvezi s posebnimi institucijami. Ne uvajajo pravnih obveznosti za države članice.

3.   Okvirni sporazumi o sodelovanju iz odstavka 2 določajo postopke in dogovore med sodelujočimi organi glede izmenjave informacij in sodelovanja pri izvajanju nekaterih ali vseh od naslednjih nalog in izvajanju nekaterih ali vseh od naslednjih pooblastil v zvezi z institucijami iz točk (a) do (d) odstavka 2 ali skupinami, ki vključujejo te institucije, ter glede izmenjave informacij, potrebnih za izvajanje omenjenih nalog in pooblastil:

| (a) | priprava načrtov reševanja v skladu s členi 10 do 13 ter podobnimi zahtevami iz prava zadevnih tretjih držav; |
| --- | --- |

(a)

priprava načrtov reševanja v skladu s členi 10 do 13 ter podobnimi zahtevami iz prava zadevnih tretjih držav;

| (b) | ocenjevanje rešljivosti teh institucij in skupin v skladu s členoma 15 in 16 in podobnimi zahtevami na podlagi prava zadevnih tretjih držav; |
| --- | --- |

(b)

ocenjevanje rešljivosti teh institucij in skupin v skladu s členoma 15 in 16 in podobnimi zahtevami na podlagi prava zadevnih tretjih držav;

| (c) | uporaba pristojnosti za obravnavo ali odpravo ovir za rešljivost v skladu s členoma 17 in 18 ter vseh podobnih pristojnosti na podlagi prava zadevnih tretjih držav; |
| --- | --- |

(c)

uporaba pristojnosti za obravnavo ali odpravo ovir za rešljivost v skladu s členoma 17 in 18 ter vseh podobnih pristojnosti na podlagi prava zadevnih tretjih držav;

| (d) | izvajanje ukrepov za zgodnje posredovanje v skladu s členom 27 in podobnih pristojnosti na podlagi prava zadevnih tretjih držav članic; |
| --- | --- |

(d)

izvajanje ukrepov za zgodnje posredovanje v skladu s členom 27 in podobnih pristojnosti na podlagi prava zadevnih tretjih držav članic;

| (e) | uporaba instrumentov za reševanje in izvajanje pooblastil za reševanje ter podobna pooblastila, ki jih lahko izvajajo organi zadevnih tretjih držav. |
| --- | --- |

(e)

uporaba instrumentov za reševanje in izvajanje pooblastil za reševanje ter podobna pooblastila, ki jih lahko izvajajo organi zadevnih tretjih držav.

4.   Če je ustrezno, pristojni organi in organi za reševanje sklenejo nezavezujoče dogovore o sodelovanju v skladu z okvirnim sporazumom EBA z ustreznimi organi tretjih držav, navedenimi v odstavku 2.

Ta člen državam članicam in njihovim pristojnim organom ne preprečuje sklepanja dvo- ali večstranskih dogovorov s tretjimi državami v skladu s členom 33 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

5.   Dogovori o sodelovanju, sklenjeni med organi za reševanje držav članic in tretjih držav v skladu s tem členom, lahko vključujejo določbe o naslednjih zadevah:

| (a) | izmenjava informacij, potrebnih za pripravo in posodabljanje načrtov reševanja; |
| --- | --- |

(a)

izmenjava informacij, potrebnih za pripravo in posodabljanje načrtov reševanja;

| (b) | posvetovanje in sodelovanje pri razvoju načrtov reševanja, vključno z izvajanjem pooblastil iz členov 84 in 96 ter podobnih pooblastil na podlagi prava zadevnih tretjih držav; |
| --- | --- |

(b)

posvetovanje in sodelovanje pri razvoju načrtov reševanja, vključno z izvajanjem pooblastil iz členov 84 in 96 ter podobnih pooblastil na podlagi prava zadevnih tretjih držav;

| (c) | izmenjava informacij, potrebnih za uporabo instrumentov za reševanje in izvajanje pooblastil za reševanje ter podobnih pooblastil na podlagi prava zadevnih tretjih držav; |
| --- | --- |

(c)

izmenjava informacij, potrebnih za uporabo instrumentov za reševanje in izvajanje pooblastil za reševanje ter podobnih pooblastil na podlagi prava zadevnih tretjih držav;

| (d) | zgodnje obveščanje strank ali posvetovanje s strankami o dogovoru o sodelovanju pred izvedbo pomembnejših ukrepov v okviru te direktive ali ustreznega prava tretje države, ki vplivajo na institucijo ali skupino, na katero se dogovor nanaša; |
| --- | --- |

(d)

zgodnje obveščanje strank ali posvetovanje s strankami o dogovoru o sodelovanju pred izvedbo pomembnejših ukrepov v okviru te direktive ali ustreznega prava tretje države, ki vplivajo na institucijo ali skupino, na katero se dogovor nanaša;

| (e) | usklajevanje obveščanja javnosti v primeru skupnih ukrepov za reševanje; |
| --- | --- |

(e)

usklajevanje obveščanja javnosti v primeru skupnih ukrepov za reševanje;

| (f) | postopki in dogovori za izmenjavo informacij in sodelovanje iz točk (a) do (e), vključno z, kjer je ustrezno, ustanovitvijo in delovanjem skupin za krizno upravljanje. |
| --- | --- |

(f)

postopki in dogovori za izmenjavo informacij in sodelovanje iz točk (a) do (e), vključno z, kjer je ustrezno, ustanovitvijo in delovanjem skupin za krizno upravljanje.

6.   Države članice obvestijo EBA o vseh dogovorih o sodelovanju, ki so jih organi za reševanje in pristojni organi sklenili v skladu s tem členom.

Člen 98

Izmenjava zaupnih informacij

1.   Države članice zagotovijo, da si organi za reševanje, pristojni organi in pristojna ministrstva izmenjajo zaupne informacije, vključno z načrti sanacije, z zadevnimi organi tretjih držav, samo če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | za organe teh tretjih držav veljajo zahteve in standardi glede poklicnih skrivnosti, ki po mnenju zadevnih organov veljajo vsaj za enakovredne tistim iz člena 84;
  Če se izmenjava informacij nanaša na osebne podatke, obdelavo in posredovanje teh podatkov organom tretje države ureja veljavno pravo Unije in nacionalno pravo o varstvu podatkov. |
| --- | --- |

(a)

za organe teh tretjih držav veljajo zahteve in standardi glede poklicnih skrivnosti, ki po mnenju zadevnih organov veljajo vsaj za enakovredne tistim iz člena 84;

Če se izmenjava informacij nanaša na osebne podatke, obdelavo in posredovanje teh podatkov organom tretje države ureja veljavno pravo Unije in nacionalno pravo o varstvu podatkov.

| (b) | informacije so potrebne, da lahko zadevni organi tretje države v okviru nacionalnega prava opravljajo svoje funkcije reševanja, ki so primerljive s tistimi iz te direktive, in se ob upoštevanju točke (a) tega odstavka ne uporabljajo za druge namene. |
| --- | --- |

(b)

informacije so potrebne, da lahko zadevni organi tretje države v okviru nacionalnega prava opravljajo svoje funkcije reševanja, ki so primerljive s tistimi iz te direktive, in se ob upoštevanju točke (a) tega odstavka ne uporabljajo za druge namene.

2.   Če zaupne informacije izvirajo iz druge države članice, organi za reševanje, pristojni organi in pristojna ministrstva teh informacij ne razkrijejo zadevnim organom tretje države, razen v naslednjih primerih:

| (a) | zadevni organ države članice, iz katere informacije izvirajo (organ izvora informacij), soglaša z razkritjem informacij; |
| --- | --- |

(a)

zadevni organ države članice, iz katere informacije izvirajo (organ izvora informacij), soglaša z razkritjem informacij;

| (b) | informacije se razkrijejo le za namene, ki jih dovoljuje organ izvora informacij. |
| --- | --- |

(b)

informacije se razkrijejo le za namene, ki jih dovoljuje organ izvora informacij.

3.   Za namene tega člena se informacije obravnavajo kot zaupne, če zanje veljajo zahteve v zvezi z zaupnostjo v skladu s pravom Unije.

NASLOV VII

SHEME FINANCIRANJA

Člen 99

Evropski sistem za sheme financiranja

Vzpostavi se Evropski sistem za sheme financiranja, ki ga sestavljajo:

| (a) | nacionalne sheme financiranja, vzpostavljene v skladu s členom 100; |
| --- | --- |

(a)

nacionalne sheme financiranja, vzpostavljene v skladu s členom 100;

| (b) | izposojanje med nacionalnimi shemami financiranja, kot je določeno v členu 106; |
| --- | --- |

(b)

izposojanje med nacionalnimi shemami financiranja, kot je določeno v členu 106;

| (c) | vzajemnost nacionalnih shem financiranja v primeru reševanja skupine iz člena 107. |
| --- | --- |

(c)

vzajemnost nacionalnih shem financiranja v primeru reševanja skupine iz člena 107.

Člen 100

Zahteva o vzpostavitvi shem za financiranje reševanja

1.   Države članice vzpostavijo eno ali več shem financiranja, da se zagotovi, da lahko organ za reševanje učinkovito uporablja instrumente za reševanje in izvaja pooblastila.

Države članice zagotovijo, da lahko imenovani javni organ ali organ, ki ima javnoupravne pristojnosti, sproži začetek uporabe sheme financiranja.

Sheme financiranja se uporabljajo samo v skladu s cilji reševanja in načeli iz členov 31 in 34.

2.   Države članice lahko uporabijo upravno strukturo svoje sheme za financiranje reševanja tudi za namene svojega sistema jamstva za vloge.

3.   Države članice zagotovijo, da imajo sheme financiranja ustrezna finančna sredstva.

4.   Za namene iz odstavka 3 imajo sheme financiranja zlasti pooblastilo za:

| (a) | zvišanje predhodnih prispevkov, kot je določeno v členu 103, z namenom, da se doseže ciljna raven iz člena 102; |
| --- | --- |

(a)

zvišanje predhodnih prispevkov, kot je določeno v členu 103, z namenom, da se doseže ciljna raven iz člena 102;

| (b) | zvišanje naknadnih izrednih prispevkov, kot je določeno v členu 104, če prispevki iz točke (a) ne zadostujejo, in |
| --- | --- |

(b)

zvišanje naknadnih izrednih prispevkov, kot je določeno v členu 104, če prispevki iz točke (a) ne zadostujejo, in

| (c) | najemanje posojil in drugih oblik podpore, kot je določeno v členu 105. |
| --- | --- |

(c)

najemanje posojil in drugih oblik podpore, kot je določeno v členu 105.

5.   Vsaka država članica, razen v primerih iz odstavka 6, vzpostavi nacionalne sheme financiranja prek sklada, katerega uporabo lahko sproži njen organ za reševanje, in sicer za namene iz člena 101(1).

6.   Ne glede na odstavek 5 tega člena lahko države članice za izpolnitev obveznosti iz odstavka 1 tega člena vzpostavijo nacionalne sheme financiranja prek obveznih prispevkov institucij, ki imajo dovoljenje na njihovem ozemlju in katerih prispevki temeljijo na merilih iz člena 103(7) in niso v okviru sklada, ki ga nadzira njihov organ za reševanje, pod pogojem, da so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | je znesek, zbran s prispevki, vsaj enak znesku, ki ga je treba zbrati v skladu s členom 102; |
| --- | --- |

(a)

je znesek, zbran s prispevki, vsaj enak znesku, ki ga je treba zbrati v skladu s členom 102;

| (b) | je organ v državi članici za reševanje upravičen do zneska, ki je enak znesku teh prispevkov in mu ga bo država članica na zahtevo nemudoma dala na voljo, da bi ga uporabil izključno za namene iz člena 101; |
| --- | --- |

(b)

je organ v državi članici za reševanje upravičen do zneska, ki je enak znesku teh prispevkov in mu ga bo država članica na zahtevo nemudoma dala na voljo, da bi ga uporabil izključno za namene iz člena 101;

| (c) | država članica uradno obvesti Komisijo o svoji odločitvi, da bo uveljavila diskrecijsko pravico za strukturiranje svoje sheme financiranja v skladu s tem odstavkom; |
| --- | --- |

(c)

država članica uradno obvesti Komisijo o svoji odločitvi, da bo uveljavila diskrecijsko pravico za strukturiranje svoje sheme financiranja v skladu s tem odstavkom;

| (d) | država članica uradno obvesti Komisijo o znesku iz točke (b) vsaj enkrat letno, in |
| --- | --- |

(d)

država članica uradno obvesti Komisijo o znesku iz točke (b) vsaj enkrat letno, in

| (e) | sheme financiranja izpolnjujejo zahteve iz členov 99 do 102, člena 103(1) do (4) in (6) ter členov 104 do 109, razen če je drugače določeno v tem odstavku. |
| --- | --- |

(e)

sheme financiranja izpolnjujejo zahteve iz členov 99 do 102, člena 103(1) do (4) in (6) ter členov 104 do 109, razen če je drugače določeno v tem odstavku.

Za namene tega odstavka razpoložljiva finančna sredstva, ki jih je treba upoštevati, da se doseže ciljna raven iz člena 102, lahko zajemajo obvezne prispevke iz katere koli sheme obveznih prispevkov, ki jih država članica uvede kadar koli med 17. junijem 2010 in 2. julijem 2014, ki jih plačujejo institucije na njenem ozemlju za namene kritja stroškov, povezanih s sistemskim tveganjem, propadom in reševanjem institucij, če država članica izpolnjuje zahteve iz tega naslova. Prispevki v sisteme jamstva za vloge se ne upoštevajo pri doseganju ciljne ravni za shemo financiranja reševanja iz člena 102.

Člen 101

Uporaba shem za financiranje reševanja

1.   Organ za reševanje lahko sheme financiranja, vzpostavljene v skladu s členom 100, uporablja le v obsegu, ki je potreben za zagotovitev učinkovite uporabe instrumentov za reševanje, in sicer za naslednje namene:

| (a) | jamčenje sredstev in obveznosti institucije v postopku reševanja, njenih podrejenih podjetij, premostitvenih institucij ali nosilca upravljanja sredstev; |
| --- | --- |

(a)

jamčenje sredstev in obveznosti institucije v postopku reševanja, njenih podrejenih podjetij, premostitvenih institucij ali nosilca upravljanja sredstev;

| (b) | dajanje posojil instituciji v postopku reševanja, njenim podrejenim družbam, premostitveni instituciji ali nosilcu upravljanja sredstev; |
| --- | --- |

(b)

dajanje posojil instituciji v postopku reševanja, njenim podrejenim družbam, premostitveni instituciji ali nosilcu upravljanja sredstev;

| (c) | nakup sredstev institucije v postopku reševanja; |
| --- | --- |

(c)

nakup sredstev institucije v postopku reševanja;

| (d) | zagotavljanje prispevkov premostitveni instituciji in nosilcu upravljanja sredstev; |
| --- | --- |

(d)

zagotavljanje prispevkov premostitveni instituciji in nosilcu upravljanja sredstev;

| (e) | plačilo nadomestila delničarjem ali upnikom v skladu s členom 75; |
| --- | --- |

(e)

plačilo nadomestila delničarjem ali upnikom v skladu s členom 75;

| (f) | zagotovitev prispevka instituciji v postopku reševanja namesto odpisa ali konverzijo obveznosti nekaterih upnikov, če se uporabi instrument za reševanje z zasebnimi sredstvi in se organ za reševanje odloči izključiti nekatere upnike iz okvira instrumenta za reševanje z zasebnimi sredstvi v skladu s členom 44(3) do (8); |
| --- | --- |

(f)

zagotovitev prispevka instituciji v postopku reševanja namesto odpisa ali konverzijo obveznosti nekaterih upnikov, če se uporabi instrument za reševanje z zasebnimi sredstvi in se organ za reševanje odloči izključiti nekatere upnike iz okvira instrumenta za reševanje z zasebnimi sredstvi v skladu s členom 44(3) do (8);

| (g) | prostovoljno posojanje drugim shemam financiranja v skladu s členom 106; |
| --- | --- |

(g)

prostovoljno posojanje drugim shemam financiranja v skladu s členom 106;

| (h) | sprejemanje kombinacije ukrepov iz točk (a) do (g). |
| --- | --- |

(h)

sprejemanje kombinacije ukrepov iz točk (a) do (g).

Sheme financiranja se lahko uporabijo za sprejemanje ukrepov iz prvega pododstavka tudi v zvezi s kupcem v okviru instrumenta prodaje poslovanja.

2.   Shema za financiranje reševanja se ne uporablja neposredno za pokrivanje izgub institucije ali subjekta iz točke (b), (c) ali (d) člena 1(1) oziroma za dokapitalizacijo te institucije ali subjekta. Če zaradi uporabe sheme za financiranje reševanja za namene iz odstavka 1 tega člena posredno nastane del izgub institucije ali subjekta iz točk (b), (c) ali (d) člena 1(1), ki se prenese naprej na shemo za financiranje reševanja, se uporabljajo načela, ki urejajo uporabo sheme za financiranje reševanja iz člena 44.

Člen 102

Ciljna raven

1.   Države članice zagotovijo, da do 31. decembra 2024 razpoložljiva finančna sredstva njihovih shem financiranja dosežejo vsaj 1 % zneska kritih vlog vseh institucij z dovoljenjem na njihovem ozemlju. Države članice lahko določijo ciljne ravni, ki presegajo ta znesek.

2.   V začetnem obdobju iz odstavka 1 se prispevki za sheme financiranja, zbrani v skladu s členom 103, časovno razporedijo kar se da enakomerno, dokler ni dosežena ciljna raven, a z ustreznim upoštevanjem faze v poslovnem ciklu in možnega vpliva procikličnih prispevkov na finančni položaj institucij, ki plačujejo prispevke.

Države članice lahko začetno obdobje podaljšajo za največ štiri leta, če skupna izplačila shem financiranja presežejo 0,5 % kritih vlog vseh institucij z dovoljenjem na njihovem ozemlju, ki so zajamčene po Direktivi 2014/49/EU.

3.   Če se po začetnem obdobju iz odstavka 1 razpoložljiva finančna sredstva zmanjšajo pod ciljno raven iz navedenega odstavka, se redni prispevki, zbrani v skladu s členom 103, začnejo ponovno zbirati, dokler ni dosežena ciljna raven. Če so razpoložljiva finančna sredstva nato zmanjšana na manj kot dve tretjini ciljne ravni, se po tem, ko se prvič doseže ciljna raven, raven tega prispevka določi tako, da se lahko cilj doseže v šestih letih.

Pri rednem prispevku se ustrezno upošteva faza poslovnega cikla in možni vpliv procikličnih prispevkov na določanje letnih prispevkov v okviru tega odstavka.

4.   EBA do 31. oktobra 2016 predloži Komisiji poročilo v zvezi s priporočili o ustreznem izhodišču za določitev ciljne ravni za shemo za financiranje reševanja in zlasti v zvezi s tem, ali so vse obveznosti ustreznejša podlaga kot krite vloge.

5.   Komisija na podlagi izsledkov poročila iz odstavka 4 do 31. decembra 2016 Evropskemu parlamentu in Svetu po potrebi predloži zakonodajni predlog o podlagi za ciljno raven za sheme financiranja reševanja.

Člen 103

Predhodni prispevki

1.   Da bi se dosegla ciljna raven, določena v členu 102, države članice zagotovijo, da se prispevki od institucij, vključno s podružnicami v Uniji, z dovoljenjem na njihovem ozemlju pobirajo vsaj enkrat letno.

2.   Prispevek vsake institucije je sorazmeren deležu njenih obveznosti (brez kapitala), od katerega se odštejejo krite vloge, glede na skupne obveznosti (brez kapitala), od katerih se odštejejo krite vloge vseh institucij z dovoljenjem na ozemlju države članice.

Prispevki se prilagodijo sorazmerno glede na profil tveganja institucij v skladu z merili, sprejetimi na podlagi odstavka 7.

3.   Razpoložljiva finančna sredstva, ki jih je treba upoštevati, da se doseže ciljna raven iz člena 102, lahko vključujejo nepreklicne zaveze za plačilo, ki so v celoti zavarovane s sredstvi z nizkim tveganjem, ki niso obremenjena z nobenimi pravicami tretjih oseb, pri čemer so na voljo in namenjene izključno uporabi s strani organov za reševanje, in sicer za namene iz člena 101(1). Delež nepreklicnih zavez za plačilo ne presega 30 % celotnega zneska prispevkov, ki se zberejo v skladu s tem členom.

4.   Države članice zagotovijo, da je obveznost plačevanja prispevkov iz tega člena izvršljiva v skladu z nacionalnim pravom in da so zapadli prispevki plačani v celoti.

Države članice vzpostavijo ustrezne regulativne, računovodske, poročevalske in druge obveznosti za zagotovitev, da so prispevki v celoti plačani. Države članice zagotovijo ukrepe za ustrezno preverjanje, ali so bili prispevki plačani pravilno. Države članice zagotovijo ukrepe za preprečevanje utaje, izogibanja in zlorab.

5.   Zneski, zbrani v skladu s tem členom, se uporabljajo samo za namene, določene v členu 101(1).

6.   V skladu s členi 37, 38, 40, 41 in 42 gredo lahko zneski, prejeti od institucije v postopku reševanja ali premostitvene institucije, obresti in drugi dobički od naložb ter vsi drugi dobički v korist shem financiranja.

7.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 115, da opredeli pojem prilagajanja prispevkov sorazmerno s profilom tveganja institucij iz odstavka 2 tega člena ob upoštevanju vsega naslednjega:

| (a) | izpostavljenosti tveganju institucije, vključno s pomembnostjo njenih trgovalnih dejavnosti, zunajbilančnih izpostavljenosti in stopnje zadolženosti; |
| --- | --- |

(a)

izpostavljenosti tveganju institucije, vključno s pomembnostjo njenih trgovalnih dejavnosti, zunajbilančnih izpostavljenosti in stopnje zadolženosti;

| (b) | stabilnosti in raznolikosti virov financiranja družbe ter neobremenjenih visoko likvidnih sredstev; |
| --- | --- |

(b)

stabilnosti in raznolikosti virov financiranja družbe ter neobremenjenih visoko likvidnih sredstev;

| (c) | finančnega stanja institucije; |
| --- | --- |

(c)

finančnega stanja institucije;

| (d) | verjetnosti, da bo institucija vstopila v postopek reševanja; |
| --- | --- |

(d)

verjetnosti, da bo institucija vstopila v postopek reševanja;

| (e) | obsega izredne javnofinančne pomoči, ki jo je institucija predhodno prejela; |
| --- | --- |

(e)

obsega izredne javnofinančne pomoči, ki jo je institucija predhodno prejela;

| (f) | kompleksnosti strukture institucije in njene rešljivosti; |
| --- | --- |

(f)

kompleksnosti strukture institucije in njene rešljivosti;

| (g) | pomembnosti institucije za stabilnost finančnega sistema ali gospodarstva oziroma ene ali več držav članic oziroma Unije |
| --- | --- |

(g)

pomembnosti institucije za stabilnost finančnega sistema ali gospodarstva oziroma ene ali več držav članic oziroma Unije

| (h) | dejstva, da je institucija vključena v IJS. |
| --- | --- |

(h)

dejstva, da je institucija vključena v IJS.

8.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov skladno s členom 115, da določi:

| (a) | obveznosti glede registracije, računovodenja, poročanja in druge obveznosti iz odstavka 4, ki so namenjene za zagotavljanje, da so prispevki dejansko plačani; |
| --- | --- |

(a)

obveznosti glede registracije, računovodenja, poročanja in druge obveznosti iz odstavka 4, ki so namenjene za zagotavljanje, da so prispevki dejansko plačani;

| (b) | ukrepe iz odstavka 4, da zagotovi ustrezno preverjanje, ali so bili prispevki pravilno plačani. |
| --- | --- |

(b)

ukrepe iz odstavka 4, da zagotovi ustrezno preverjanje, ali so bili prispevki pravilno plačani.

Člen 104

Izredni naknadni prispevki

1.   Če razpoložljiva finančna sredstva ne zadoščajo za pokrivanje izgub, stroškov ali drugih izdatkov, ki nastanejo pri uporabi shem financiranja, države članice zagotovijo, da se od institucij z dovoljenjem na njihovem ozemlju poberejo izredni naknadni prispevki za kritje dodatnih zneskov. Ti izredni naknadni prispevki se med institucijami razporedijo v skladu s pravili iz člena 103(2).

Izredni naknadni prispevki ne presežejo zneska trikratnih letnih prispevkov, določenih v skladu s členom 103.

2.   Člen 103(4) do (8) se uporablja za prispevke, zbrane v skladu s tem členom.

3.   Organ za reševanje lahko v celoti ali deloma odloži plačilo institucije izrednih naknadnih prispevkov v shemo za financiranje reševanja, če bi plačilo teh prispevkov ogrozilo likvidnost ali solventnost institucije. Takšna odložitev se ne odobri za obdobje, daljše od šestih mesecev, vendar se lahko na zahtevo institucije obnovi. Prispevki, odloženi na podlagi tega odstavka, se plačajo kasneje, ko to ne more več ogroziti likvidnosti ali solventnosti institucije.

4.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 115, da se določi okoliščine in pogoje, po katerih se sme plačilo prispevkov institucije začasno odložiti na podlagi odstavka 3 tega člena.

Člen 105

Alternativna sredstva za financiranje

Države članice zagotovijo, da imajo sheme financiranja, ki so pod njihovo jurisdikcijo, možnost najemanja posojil ali drugih oblik podpore s strani institucij, finančnih institucij ali drugih tretjih oseb v primeru, da zneski, zbrani v skladu s členom 103 ne zadoščajo za kritje izgub, stroškov ali drugih izdatkov, ki so nastali z uporabo shem financiranja, in da izredni naknadni prispevki iz člena 104 niso takoj dostopni ali zadostni.

Člen 106

Izposojanje med shemami financiranja

1.   Države članice zagotovijo, da lahko sheme financiranja, ki so pod njihovo jurisdikcijo, zaprosijo za izposojanje od vseh drugih shem financiranja v Uniji, če:

| (a) | zneski, zbrani v skladu s členom 103, ne zadoščajo za kritje izgub, stroškov ali drugih izdatkov, ki so nastali z uporabo shem financiranja; |
| --- | --- |

(a)

zneski, zbrani v skladu s členom 103, ne zadoščajo za kritje izgub, stroškov ali drugih izdatkov, ki so nastali z uporabo shem financiranja;

| (b) | izredni naknadni prispevki iz člena 104 niso takoj dostopni in |
| --- | --- |

(b)

izredni naknadni prispevki iz člena 104 niso takoj dostopni in

| (c) | alternativna sredstva za financiranje iz člena 105 niso takoj dostopna pod razumnimi pogoji. |
| --- | --- |

(c)

alternativna sredstva za financiranje iz člena 105 niso takoj dostopna pod razumnimi pogoji.

2.   Države članice zagotovijo, da smejo sheme financiranja, ki so pod njihovo jurisdikcijo, posojati drugim shemam financiranja v Uniji v okoliščinah, določenih v odstavku 1.

3.   Na podlagi zaprosila v skladu z odstavkom 1 se vsaka od drugih shem financiranja v Uniji odloči, ali bo posodila sredstva shemi financiranja, ki za to zaprosi. Države članice smejo zahtevati, da se odločitev sprejme s posvetovanjem s pristojnim ministrstvom ali vlado oziroma pridobitvijo njegovega oziroma njenega soglasja. Odločitev se sprejme kolikor hitro mogoče.

4.   O obrestni meri, roku odplačila in drugih pogojih posojil se dogovorijo shema financiranja, ki najema posojilo, in druge sheme financiranja, ki so se odločile, da pri tem sodelujejo. Posojila vseh sodelujočih shem financiranja imajo enako obrestno mero, rok odplačila in druge pogoje, razen če se vse sodelujoče sheme financiranja ne dogovorijo drugače.

5.   Znesek, ki ga posodi vsaka sodelujoča shema za financiranje reševanja, je sorazmeren znesku kritih vlog v državi članici te sheme za financiranje reševanja glede na skupni znesek kritih vlog v državah članicah sodelujočih shem za financiranje reševanja. Stopnje prispevka se lahko razlikujejo glede na dogovor vseh sodelujočih shem financiranja.

6.   Neporavnano posojilo do sheme za financiranja reševanja druge države članice v skladu s tem členom se šteje kot sredstvo sheme za financiranje reševanja, ki je dala posojilo, in se lahko upošteva pri ciljni ravni te sheme za financiranje reševanja.

Člen 107

Vzajemnost nacionalnih shem financiranja v primeru reševanja skupine

1.   Države članice zagotovijo, da v primeru reševanja skupine, kot je določeno v členu 91 oziroma členu 92, vsaka nacionalna shema financiranja vsake institucije, ki je del skupine, prispeva k financiranju reševanja skupine v skladu s tem členom.

2.   Za namene odstavka 1 organ za reševanje, pristojen na ravni skupine, po posvetovanju z organi za reševanje institucij, ki so del skupine, po potrebi pred sprejetjem ukrepov za reševanje predlaga načrt financiranja kot del sheme za reševanje skupine iz členov 91 in 92.

Načrt financiranja se sprejme v skladu s postopkom odločanja iz členov 91 in 92.

3.   Načrt financiranja zajema:

| (a) | vrednotenje prizadetih subjektov v skupini v skladu s členom 36; |
| --- | --- |

(a)

vrednotenje prizadetih subjektov v skupini v skladu s členom 36;

| (b) | izgube, ki jih prizna vsak prizadeti subjekt v skupini v trenutku izvajanja instrumentov za reševanje; |
| --- | --- |

(b)

izgube, ki jih prizna vsak prizadeti subjekt v skupini v trenutku izvajanja instrumentov za reševanje;

| (c) | izgube vsakega prizadetega subjekta v skupini, ki bi jih utrpeli posamezni razredi delničarjev in upnikov; |
| --- | --- |

(c)

izgube vsakega prizadetega subjekta v skupini, ki bi jih utrpeli posamezni razredi delničarjev in upnikov;

| (d) | vse prispevke, ki bi jih morali dati sistemi jamstva za vloge v skladu s členom 109(1); |
| --- | --- |

(d)

vse prispevke, ki bi jih morali dati sistemi jamstva za vloge v skladu s členom 109(1);

| (e) | skupni prispevek s strani shem za financiranje reševanja ter namen in obliko prispevka; |
| --- | --- |

(e)

skupni prispevek s strani shem za financiranje reševanja ter namen in obliko prispevka;

| (f) | osnovo za izračun zneska, ki ga morajo posamezne nacionalne sheme financiranja v državah članicah, kjer imajo sedež prizadeti subjekti v skupini, prispevati za financiranje reševanja skupine, da bi zbrali sredstva v skupnem prispevku iz točke (e); |
| --- | --- |

(f)

osnovo za izračun zneska, ki ga morajo posamezne nacionalne sheme financiranja v državah članicah, kjer imajo sedež prizadeti subjekti v skupini, prispevati za financiranje reševanja skupine, da bi zbrali sredstva v skupnem prispevku iz točke (e);

| (g) | znesek, ki ga morajo nacionalne sheme financiranja posameznih prizadetih subjektov v skupini prispevati za financiranje reševanja skupine, in obliko teh prispevkov; |
| --- | --- |

(g)

znesek, ki ga morajo nacionalne sheme financiranja posameznih prizadetih subjektov v skupini prispevati za financiranje reševanja skupine, in obliko teh prispevkov;

| (h) | znesek posojil, ki jih bodo sheme financiranja v državah članicah, kjer imajo sedež prizadeti subjekti v skupini, najele pri institucijah, finančnih institucijah in drugih tretjih straneh v skladu s členom 105; |
| --- | --- |

(h)

znesek posojil, ki jih bodo sheme financiranja v državah članicah, kjer imajo sedež prizadeti subjekti v skupini, najele pri institucijah, finančnih institucijah in drugih tretjih straneh v skladu s členom 105;

| (i) | časovni okvir uporabe shem financiranja držav članic, v katerih imajo sedež prizadeti subjekti v skupini, ki bi ga moralo biti mogoče po potrebi podaljšati. |
| --- | --- |

(i)

časovni okvir uporabe shem financiranja držav članic, v katerih imajo sedež prizadeti subjekti v skupini, ki bi ga moralo biti mogoče po potrebi podaljšati.

4.   Osnova za porazdelitev prispevka iz točke (e) odstavka 3 je skladna z odstavkom 5 tega člena in načeli, določenimi v načrtu reševanja skupine v skladu s točko (f) člena 12(3), razen če je v finančnem načrtu dogovorjeno drugače.

5.   Če v finančnem načrtu ni dogovorjeno drugače, se pri osnovi za izračun prispevka posameznih nacionalnih shem financiranja upošteva zlasti:

| (a) | delež tveganju prilagojenih sredstev skupine, ki ga imajo institucije in subjekti iz točk (b), (c) in (d) člena 1(1) s sedežem v državi članici zadevne sheme za financiranje reševanja; |
| --- | --- |

(a)

delež tveganju prilagojenih sredstev skupine, ki ga imajo institucije in subjekti iz točk (b), (c) in (d) člena 1(1) s sedežem v državi članici zadevne sheme za financiranje reševanja;

| (b) | delež sredstev skupine, ki ga imajo institucije in subjekti iz točk (b), (c) in (d) člena 1 s sedežem v državi članici zadevne sheme za financiranje reševanja; |
| --- | --- |

(b)

delež sredstev skupine, ki ga imajo institucije in subjekti iz točk (b), (c) in (d) člena 1 s sedežem v državi članici zadevne sheme za financiranje reševanja;

| (c) | delež izgub, zaradi katerih je treba skupino reševati in ki so nastale pri subjektih v skupini pod nadzorom pristojnih organov v državi članici zadevne sheme za financiranje reševanja, in |
| --- | --- |

(c)

delež izgub, zaradi katerih je treba skupino reševati in ki so nastale pri subjektih v skupini pod nadzorom pristojnih organov v državi članici zadevne sheme za financiranje reševanja, in

| (d) | delež sredstev shem financiranja skupine, ki naj bi se v skladu s finančnim načrtom porabila neposredno za subjekte v skupini, ki imajo sedež v državi članici zadevne sheme za financiranje reševanja. |
| --- | --- |

(d)

delež sredstev shem financiranja skupine, ki naj bi se v skladu s finančnim načrtom porabila neposredno za subjekte v skupini, ki imajo sedež v državi članici zadevne sheme za financiranje reševanja.

6.   Države članice vnaprej vzpostavijo pravila in postopke, s katerimi zagotovijo, da vse nacionalne sheme financiranja lahko svoj prispevek k financiranju reševanja skupine prispevajo takoj, brez poseganja v odstavek 2.

7.   Za namene tega člena države članice zagotovijo, da se shemam financiranja za skupine pod pogoji iz člena 105 dovoli najemanje posojil ali drugih oblik podpore s strani institucij, finančnih institucij ali drugih tretjih oseb.

8.   Države članice zagotovijo, da lahko nacionalne sheme financiranja, ki so pod njihovo jurisdikcijo, jamčijo za vsa posojila, najeta s strani shem za financiranje skupin v skladu z odstavkom 7.

9.   Države članice zagotovijo, da se vsi prihodki ali koristi, ki izhajajo iz uporabe shem financiranja skupine, dodelijo nacionalnim shemam financiranja v skladu z njihovimi prispevki k financiranju reševanja, kot je določeno v odstavku 2.

Člen 108

Vrstni red vlog v primeru insolventnosti

Države članice zagotovijo, da se v skladu z nacionalnim pravom o običajnih insolvenčnih postopkih:

| (a) | naslednje se obravnava enako, ima pa prednost pred terjatvami navadnih nezavarovanih in neprednostnih upnikov:






  (i) | tisti del upravičenih vlog fizičnih oseb ter mikro, malih in srednjih podjetij, ki presega raven kritja iz člena 6 Direktive 2014/49/EU; |
| --- | --- | --- |

(a)

naslednje se obravnava enako, ima pa prednost pred terjatvami navadnih nezavarovanih in neprednostnih upnikov:

(i)

tisti del upravičenih vlog fizičnih oseb ter mikro, malih in srednjih podjetij, ki presega raven kritja iz člena 6 Direktive 2014/49/EU;

| (ii) | vloge, ki bi bile upravičene vloge fizičnih oseb ter mikro, malih in srednjih podjetij, če ne bi bile vplačane pri podružnicah institucij s sedežem v Uniji, ki se nahajajo zunaj Unije; |
| --- | --- |

(ii)

vloge, ki bi bile upravičene vloge fizičnih oseb ter mikro, malih in srednjih podjetij, če ne bi bile vplačane pri podružnicah institucij s sedežem v Uniji, ki se nahajajo zunaj Unije;

| (b) | naslednje se obravnava enako, ima pa prednost pred obravnavo iz točke (a):






  (i) | krite vloge; |
| --- | --- | --- |

(b)

naslednje se obravnava enako, ima pa prednost pred obravnavo iz točke (a):

(i)

krite vloge;

| (ii) | sistemi jamstva za vloge, ki prevzemajo pravice in obveznosti kritih vlagateljev v insolvenčnem postopku. |
| --- | --- |

(ii)

sistemi jamstva za vloge, ki prevzemajo pravice in obveznosti kritih vlagateljev v insolvenčnem postopku.

Člen 109

Uporaba sistemov jamstva za vloge v okviru reševanja

1.   Države članice zagotovijo, da če organi reševanja sprejmejo ukrep za reševanje in če ta ukrep zagotavlja, da imajo vlagatelji še naprej dostop do vlog, je sistem jamstva za vloge, s katerim je povezana institucija, odgovoren za:

| (a) | če se uporablja instrument za reševanje s sredstvi upnikov, znesek, ki bi se kritim vlagateljem odpisal za pokrivanje izgub institucije v skladu s točko (a) člena 46(1), če se krite vloge vključijo v obseg reševanja s sredstvi upnikov in odpišejo v enaki meri kot upnikom z enako prednostno obravnavo v skladu z nacionalnim pravom o običajnih insolvenčnih postopkih, ali |
| --- | --- |

(a)

če se uporablja instrument za reševanje s sredstvi upnikov, znesek, ki bi se kritim vlagateljem odpisal za pokrivanje izgub institucije v skladu s točko (a) člena 46(1), če se krite vloge vključijo v obseg reševanja s sredstvi upnikov in odpišejo v enaki meri kot upnikom z enako prednostno obravnavo v skladu z nacionalnim pravom o običajnih insolvenčnih postopkih, ali

| (b) | če se uporablja eden ali več instrumentov, ki niso instrumenti za reševanje s sredstvi upnikov, znesek izgub, ki bi jih utrpeli kriti vlagatelji, če bi utrpeli izgube, sorazmerne izgubam upnikov z enako prednostno obravnavo v skladu z nacionalnim pravom o običajnih insolvenčnih postopkih. |
| --- | --- |

(b)

če se uporablja eden ali več instrumentov, ki niso instrumenti za reševanje s sredstvi upnikov, znesek izgub, ki bi jih utrpeli kriti vlagatelji, če bi utrpeli izgube, sorazmerne izgubam upnikov z enako prednostno obravnavo v skladu z nacionalnim pravom o običajnih insolvenčnih postopkih.

V vsakem primeru odgovornost sistema jamstva za vloge ni večja od zneska izgub, ki bi jih moral nositi, če bi prišlo do prenehanja institucije v okviru običajnih insolvenčnih postopkov.

Če se uporabi instrument za reševanje s sredstvi upnikov, sistemu jamstva za vloge ni treba prispevati k stroškom dokapitalizacije institucije ali premostitvene institucije v skladu s točko (b) člena 46(1).

Če je na podlagi vrednotenja v skladu s členom 66 ugotovljeno, da je bil prispevek sistema jamstva za vloge k reševanju večji od neto izgub, ki bi jih imel, če bi institucija prenehala po običajnih insolvenčnih postopkih, je sistem jamstva za vloge v skladu s členom 75 upravičen do plačila razlike iz sheme za financiranje reševanja.

2.   Države članice zagotovijo, da so pri določanju višine zneska, za katero je sistem jamstva za vloge odgovoren v skladu z odstavkom 1 tega člena, izpolnjeni pogoji iz člena 36.

3.   Prispevek sistema jamstva za vloge za namene odstavka 1 se plača v gotovini.

4.   Če se upravičene vloge pri instituciji v postopku reševanja prenesejo na drug subjekt z uporabo instrumenta prodaje poslovanja ali instrumenta premostitvene institucije, vlagatelji ne morejo uveljavljati nobenih zahtevkov v skladu z Direktivo 2014/49/EU do sistema jamstva za vloge v zvezi s katerim koli delom njihovih vlog pri instituciji v postopku reševanja, ki niso prenesene, pod pogojem, da je znesek prenesenih sredstev enak ali večji od skupnega kritja iz člena 6 Direktive 2014/49/EU.

5.   Brez poseganja v odstavke 1 do 4 velja, da če so razpoložljiva finančna sredstva sistemov jamstva za vloge uporabljena v skladu s temi odstavki in nato zmanjšana na manj kot dve tretjini ciljne ravni sistema jamstva za vloge, se raven rednega prispevka vanje določi tako, da se lahko cilj doseže v šestih letih.

V vseh primerih pa odgovornost sistemov jamstva za vloge ni višja od 50 % svoje ciljne ravni iz člena 10 Direktive 2014/49/EU. Države članice lahko upoštevajo posebnosti svojega bančnega sektorja in določijo odstotni delež, višji od 50 %.

Prispevek sistema jamstva za vloge v skladu s to direktivo v nobenem primeru ni višji od izgub, ki bi jih utrpel pri prenehanju po običajnih insolvenčnih postopkih.

NASLOV VIII

KAZNI

Člen 110

Upravne kazni in drugi upravni ukrepi

1.   Brez poseganja v pravico držav članic, da določijo in izrečejo kazni po kazenskem pravu, države članice določijo pravila o upravnih kaznih in drugih upravnih ukrepih, ki se uporabljajo za primere, ko se nacionalne določbe za prenos te direktive ne spoštujejo, ter sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev njihovega izvajanja. Če se države članice odločijo, da ne bodo določile pravil o upravnih kaznih za kršitve, za katere velja nacionalno kazensko pravo, Komisiji posredujejo zadevne določbe kazenskega prava. Upravne kazni in drugi upravni ukrepi so učinkoviti, sorazmerni in odvračilni.

2.   Če obveznosti iz prvega odstavka veljajo za institucije, finančne institucije in nadrejene družbe v Uniji, države članice zagotovijo, da se v primeru kršitve lahko uporabijo upravne kazni za člane upravljalnega organa in druge fizične osebe, ki so v skladu z nacionalnim pravom odgovorni za kršitev, in sicer pod pogoji iz nacionalnega prava.

3.   Pooblastila za izrek upravnih kazni iz te direktive se podeli organom za reševanje ali pristojnim organom, odvisno od vrste kršitve. Organi za reševanje in pristojni organi imajo vsa pooblastila za zbiranje informacij in preiskovalna pooblastila, ki jih potrebujejo za opravljanje svojih nalog. Organi za reševanje in pristojni organi pri izvajanju pooblastil za izrek upravnih kazni tesno sodelujejo in tako zagotovijo, da se s kaznimi ali drugimi upravnimi ukrepi dosežejo želeni rezultati, ter uskladijo svoje delovanje v čezmejnih zadevah.

4.   Organi za reševanje in pristojni organi izvajajo svoja upravna pooblastila za izrek kazni v skladu s to direktivo in nacionalnim pravom na enega od naslednjih načinov:

| (a) | neposredno; |
| --- | --- |

(a)

neposredno;

| (b) | v sodelovanju z drugimi organi; |
| --- | --- |

(b)

v sodelovanju z drugimi organi;

| (c) | pod njihovo odgovornostjo s prenesenim pooblastilom; |
| --- | --- |

(c)

pod njihovo odgovornostjo s prenesenim pooblastilom;

| (d) | z vložitvijo zahtevka pri pristojnih sodnih organih. |
| --- | --- |

(d)

z vložitvijo zahtevka pri pristojnih sodnih organih.

Člen 111

Posebne določbe

1.   Države članice zagotovijo, da so v njihovih zakonih in drugih predpisih določene kazni in drugi upravni ukrepi vsaj za naslednje primere:

| (a) | načrti za sanacijo in načrti za sanacijo skupine niso pripravljeni, vzdrževani in dopolnjeni, s čimer se krši člen 5 ali 7; |
| --- | --- |

(a)

načrti za sanacijo in načrti za sanacijo skupine niso pripravljeni, vzdrževani in dopolnjeni, s čimer se krši člen 5 ali 7;

| (b) | namera za zagotovitev finančne podpore v okviru skupine se ne sporoči pristojnemu organu, s čimer se krši člen 25; |
| --- | --- |

(b)

namera za zagotovitev finančne podpore v okviru skupine se ne sporoči pristojnemu organu, s čimer se krši člen 25;

| (c) | ne zagotovijo se vse informacije, ki so potrebne za razvoj načrtov reševanja, s čimer se krši člen 11; |
| --- | --- |

(c)

ne zagotovijo se vse informacije, ki so potrebne za razvoj načrtov reševanja, s čimer se krši člen 11;

| (d) | upravljalni organ institucije ali subjekt iz točk (b), (c) ali (d) člena 1(1) ne obvesti pristojnega organa, da ta institucija ali subjekt propada ali bo verjetno propadel, s čimer se krši člen 81(1). |
| --- | --- |

(d)

upravljalni organ institucije ali subjekt iz točk (b), (c) ali (d) člena 1(1) ne obvesti pristojnega organa, da ta institucija ali subjekt propada ali bo verjetno propadel, s čimer se krši člen 81(1).

2.   Države članice zagotovijo, da upravne kazni in drugi upravni ukrepi, ki se lahko uporabijo, v primerih iz odstavka 1 zajemajo vsaj:

| (a) | javno izjavo, v kateri sta navedeni odgovorna fizična oseba, institucija, finančna institucija, nadrejena družba v Uniji ali druga pravna oseba ter vrsta kršitve; |
| --- | --- |

(a)

javno izjavo, v kateri sta navedeni odgovorna fizična oseba, institucija, finančna institucija, nadrejena družba v Uniji ali druga pravna oseba ter vrsta kršitve;

| (b) | odredbo, ki od odgovorne fizične ali pravne osebe zahteva, naj preneha z zadevnim ravnanjem in ga več ne ponovi; |
| --- | --- |

(b)

odredbo, ki od odgovorne fizične ali pravne osebe zahteva, naj preneha z zadevnim ravnanjem in ga več ne ponovi;

| (c) | začasno prepoved opravljanja vodstvenih funkcij v instituciji ali subjektu iz točk (b), (c) ali (d) člena 1(1) za vse člane upravljalnega organa ali višjega vodstva te institucije ali subjekta oziroma vse druge odgovorne fizične osebe; |
| --- | --- |

(c)

začasno prepoved opravljanja vodstvenih funkcij v instituciji ali subjektu iz točk (b), (c) ali (d) člena 1(1) za vse člane upravljalnega organa ali višjega vodstva te institucije ali subjekta oziroma vse druge odgovorne fizične osebe;

| (d) | v primeru pravne osebe upravne globe v višini do 10 % skupnega letnega neto prometa te pravne osebe v predhodnem poslovnem letu. Če je pravna oseba podružnica nadrejene družbe, se upošteva promet, ki je razviden iz konsolidiranih računovodskih izkazov končne nadrejene družbe v predhodnem poslovnem letu; |
| --- | --- |

(d)

v primeru pravne osebe upravne globe v višini do 10 % skupnega letnega neto prometa te pravne osebe v predhodnem poslovnem letu. Če je pravna oseba podružnica nadrejene družbe, se upošteva promet, ki je razviden iz konsolidiranih računovodskih izkazov končne nadrejene družbe v predhodnem poslovnem letu;

| (e) | v primeru fizične osebe upravne globe v višini do 5 000 000 EUR ali ustrezne vrednosti na dan 2. julija 2014 v nacionalni valuti države članice, v kateri euro ni uradna valuta; |
| --- | --- |

(e)

v primeru fizične osebe upravne globe v višini do 5 000 000 EUR ali ustrezne vrednosti na dan 2. julija 2014 v nacionalni valuti države članice, v kateri euro ni uradna valuta;

| (f) | upravne globe v višini do dvakratnega zneska koristi, pridobljene s kršitvijo, če je to korist mogoče določiti. |
| --- | --- |

(f)

upravne globe v višini do dvakratnega zneska koristi, pridobljene s kršitvijo, če je to korist mogoče določiti.

Člen 112

Objava upravnih kazni

1.   Države članice zagotovijo, da organi za reševanje in pristojni organi na svojem uradnem spletnem mestu objavijo vsaj upravne kazni, ki so jih izrekli zaradi kršitve nacionalnih predpisov za prenos te direktive, kadar zoper te kazni ni bilo pritožbe ali kadar je bila pravica do pritožbe izčrpana. Navedeno se objavi brez nepotrebnega odlašanja, potem ko je fizična ali pravna oseba obveščena o zadevni kazni, vključno z informacijami o vrsti in naravi kršitve ter identiteti fizične ali pravne osebe, ki se ji izreče kazen.

Če države članice dovolijo objavo kazni, zoper katere je mogoča pritožba, organi za reševanje in pristojni organi na svojem uradnem spletnem mestu brez odlašanja objavijo informacije o statusu pritožbe in njenem izidu.

2.   Organi za reševanje in pristojni organi kazni, ki so jih izrekli, v naslednjih primerih objavijo anonimno in v skladu z nacionalnim pravom:

| (a) | če se kazen izreče fizični osebi in se pri obvezni predhodni oceni sorazmernosti objave izkaže, da objava osebnih podatkov ni sorazmerna; |
| --- | --- |

(a)

če se kazen izreče fizični osebi in se pri obvezni predhodni oceni sorazmernosti objave izkaže, da objava osebnih podatkov ni sorazmerna;

| (b) | če bi objava ogrozila stabilnost finančnih trgov ali kazensko preiskavo v teku; |
| --- | --- |

(b)

če bi objava ogrozila stabilnost finančnih trgov ali kazensko preiskavo v teku;

| (c) | če bi objava, kolikor je mogoče ugotoviti, zadevnim institucijam, subjektom iz točk (b), (c) ali (d) člena 1(1) ali fizičnim osebam povzročila nesorazmerno škodo. |
| --- | --- |

(c)

če bi objava, kolikor je mogoče ugotoviti, zadevnim institucijam, subjektom iz točk (b), (c) ali (d) člena 1(1) ali fizičnim osebam povzročila nesorazmerno škodo.

Druga možnost je, da se v takšnih primerih objava zadevnih podatkov preloži za razumno obdobje, če je mogoče predvideti, da po tem obdobju ne bo več razlogov za anonimnost objave.

3.   Organi za reševanje in pristojni organi zagotovijo, da vse objave v skladu s tem členom ostanejo na njihovem uradnem spletnem mestu najmanj pet let. Osebni podatki iz objave ostanejo na uradnem spletnem mestu organa za reševanje ali pristojnega organa le tako dolgo, kot je potrebno v skladu z veljavnimi predpisi o varstvu podatkov.

4.   EBA do 3. julija 2016 Komisiji predloži poročilo o objavi kazni s strani držav članic na anonimni podlagi, kot je določeno v odstavku 2, zlasti če so pri tem znatne razlike med državami članicami. V tem poročilu so zajete tudi vse znatne razlike pri trajanju objave kazni na podlagi nacionalnega prava, ki se v državah članicah uporablja za objavo kazni.

Člen 113

Vzdrževanje osrednje podatkovne baze s strani EBA

1.   Organi za reševanje in pristojni organi ob doslednem spoštovanju zahtev o poklicni skrivnosti iz člena 84 obveščajo EBA o vseh upravnih kaznih, ki jih izrečejo v skladu s členom 111, ter o statusu pritožbe in njenem rezultatu. EBA vzdržuje osrednjo podatkovno bazo kazni, o katerih je obveščen, in sicer izključno za izmenjavo informacij med organi za reševanje, do nje pa imajo dostop zgolj organi za reševanje in se posodablja na podlagi informacij, ki jih ti posredujejo. EBA vzdržuje osrednjo podatkovno bazo kazni, o katerih je obveščen, in sicer izključno za izmenjavo informacij med pristojnimi organi, do nje pa imajo dostop zgolj pristojni organi in se posodablja na podlagi informacij, ki jih ti posredujejo.

2.   EBA vzdržuje spletno stran s povezavami na objave kazni pri posameznih organih za reševanje in pristojnih organih v skladu s členom 112, na njej pa je prikazano tudi, za koliko časa posamezna država članica kazni objavi.

Člen 114

Učinkovita uporaba kazni ter izvajanje pooblastil pristojnih organov in organov za reševanje za izrek kazni

Države članice zagotovijo, da pristojni organi in organi za reševanje pri določanju vrste upravnih kazni ali drugih upravnih ukrepov in višine upravnih glob upoštevajo vse ustrezne okoliščine, ki po potrebi vključujejo:

| (a) | resnost in trajanje kršitve; |
| --- | --- |

(a)

resnost in trajanje kršitve;

| (b) | stopnjo odgovornosti odgovorne fizične ali pravne osebe; |
| --- | --- |

(b)

stopnjo odgovornosti odgovorne fizične ali pravne osebe;

| (c) | finančno trdnost odgovorne fizične ali pravne osebe, kot je denimo prikazana s celotnim prometom odgovorne pravne osebe ali letnim prihodkom odgovorne fizične osebe; |
| --- | --- |

(c)

finančno trdnost odgovorne fizične ali pravne osebe, kot je denimo prikazana s celotnim prometom odgovorne pravne osebe ali letnim prihodkom odgovorne fizične osebe;

| (d) | znesek pridobljenih dobičkov ali preprečenih izgub s strani odgovorne fizične ali pravne osebe, če jih je mogoče določiti; |
| --- | --- |

(d)

znesek pridobljenih dobičkov ali preprečenih izgub s strani odgovorne fizične ali pravne osebe, če jih je mogoče določiti;

| (e) | izgube, ki so jih zaradi kršitve imele tretje strani, če jih je mogoče določiti; |
| --- | --- |

(e)

izgube, ki so jih zaradi kršitve imele tretje strani, če jih je mogoče določiti;

| (f) | raven sodelovanja odgovorne fizične ali pravne osebe s pristojnim organom in organom za reševanje; |
| --- | --- |

(f)

raven sodelovanja odgovorne fizične ali pravne osebe s pristojnim organom in organom za reševanje;

| (g) | prejšnje kršitve odgovorne fizične ali pravne osebe; |
| --- | --- |

(g)

prejšnje kršitve odgovorne fizične ali pravne osebe;

| (h) | morebitne sistemske posledice kršitve. |
| --- | --- |

(h)

morebitne sistemske posledice kršitve.

NASLOV IX

IZVRŠILNA POOBLASTILA

Člen 115

Izvajanje pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz drugega odstavka člena 2, člena 44(11), člena 76(4), člena 103(7) in (8) ter člena 104(4) se prenese na Komisijo za nedoločen čas od 2. julija 2014.

3.   Pooblastilo iz drugega odstavka člena 2, člena 44(11), člena 76(4), člena 103(7) in (8) ter člena 104(4) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Pooblastilo preneha veljati z odločitvijo o preklicu pooblastila. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akt, sprejet v skladu z drugim odstavkom člena 2, členom 44(11), členom 76(4), členom 103(7) in (8) ali členom 104(4), začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku treh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za tri mesece.

6.   Komisija ne sprejme delegiranih aktov, če ima Evropski parlament zaradi parlamentarnih počitnic za pregled, vključno s podaljšanjem, na voljo manj kot pet mesecev časa.

NASLOV X

S$82/891/EGS, 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU IN 2013/36/EU TER UREDB (EU) št. 1093/2010 IN (EU) št. 648/2012

Člen 116

Sprememba Direktive 82/891/EGS

Člen 1(4) Direktive 82/891/EGS se nadomesti z naslednjim:

„4.   Uporablja se člen 1(2), (3) in (4) Direktive 2011/35/EU Evropskega parlamenta in Sveta (36).

Člen 117

Spremembe Direktive 2001/24/ES

Direktiva 2001/24/ES se spremeni:

| 1. | v členu 1 se dodajo naslednji odstavki:
  „3.   Ta direktiva se uporablja tudi za investicijske družbe, kot so opredeljene v točki (2) členu 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (37), ter njihove podružnice, ki se nahajajo v državi članici, ki ni država njihovega sedeža.
  4.   V primeru uporabe instrumentov za reševanje in izvajanja pooblastil za reševanje iz Direktive 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta (38) se ta direktiva uporablja tudi za finančne institucije, podjetja in nadrejene družbe, ki sodijo v področje uporabe Direktive 2014/59/EU.
  5.   Člena 4 in 7 te direktive se ne uporabljata, kadar se uporablja člen 83 Direktive 2014/59/EU.
  6.   Člen 33 te direktive se ne uporablja, kadar se uporablja člen 84 Direktive 2014/59/EU.

  (37)  Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1)."


  (38)  Direktiva 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o vzpostavitvi okvira za sanacijo ter reševanje kreditnih institucij in investicijskih podjetij ter o spremembi Direktive Sveta 82/891/EGS ter direktiv 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU in 2013/36/EU in uredb (EU) št. 1093/2010 ter (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 173, 12.6.2014, str. 190).“;" |
| --- | --- |

1.

v členu 1 se dodajo naslednji odstavki:

„3.   Ta direktiva se uporablja tudi za investicijske družbe, kot so opredeljene v točki (2) členu 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (37), ter njihove podružnice, ki se nahajajo v državi članici, ki ni država njihovega sedeža.

37

4.   V primeru uporabe instrumentov za reševanje in izvajanja pooblastil za reševanje iz Direktive 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta (38) se ta direktiva uporablja tudi za finančne institucije, podjetja in nadrejene družbe, ki sodijo v področje uporabe Direktive 2014/59/EU.

38

5.   Člena 4 in 7 te direktive se ne uporabljata, kadar se uporablja člen 83 Direktive 2014/59/EU.

6.   Člen 33 te direktive se ne uporablja, kadar se uporablja člen 84 Direktive 2014/59/EU.

(37)  Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1)."

37

(38)  Direktiva 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o vzpostavitvi okvira za sanacijo ter reševanje kreditnih institucij in investicijskih podjetij ter o spremembi Direktive Sveta 82/891/EGS ter direktiv 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU in 2013/36/EU in uredb (EU) št. 1093/2010 ter (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 173, 12.6.2014, str. 190).“;"

38

| 2. | člen 2 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 2
  Opredelitev pojmov
  V tej direktivi:






  — | „matična država članica“ pomeni matično državo članico, kot je opredeljena v točki (43) členu 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, |
| --- | --- | --- |

2.

člen 2 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej direktivi:

—

„matična država članica“ pomeni matično državo članico, kot je opredeljena v točki (43) členu 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013,

| — | „država članica gostiteljica“ pomeni državo članico gostiteljico, kot je opredeljena v točki (44) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, |
| --- | --- |

—

„država članica gostiteljica“ pomeni državo članico gostiteljico, kot je opredeljena v točki (44) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013,

| — | „podružnica“ pomeni podružnico, kot je opredeljena v točki (17) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, |
| --- | --- |

—

„podružnica“ pomeni podružnico, kot je opredeljena v točki (17) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013,

| — | „pristojni organ“ pomeni pristojni organ, kot je opredeljen v točki (40) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 ali organ za reševanje v smislu člena 2(1)(18) Direktive 2014/59/EU v zvezi z reorganizacijskimi ukrepi, sprejetimi v skladu z navedeno direktivo, |
| --- | --- |

—

„pristojni organ“ pomeni pristojni organ, kot je opredeljen v točki (40) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 ali organ za reševanje v smislu člena 2(1)(18) Direktive 2014/59/EU v zvezi z reorganizacijskimi ukrepi, sprejetimi v skladu z navedeno direktivo,

| — | „upravitelj“ pomeni osebo ali organ, ki jo/ga upravni ali sodni organi imenujejo za upravljanje reorganizacijskih ukrepov, |
| --- | --- |

—

„upravitelj“ pomeni osebo ali organ, ki jo/ga upravni ali sodni organi imenujejo za upravljanje reorganizacijskih ukrepov,

| — | „upravni ali sodni organi“ pomeni upravne ali sodne organe držav članic, ki so pristojni za reorganizacijske ukrepe ali postopke prenehanja, |
| --- | --- |

—

„upravni ali sodni organi“ pomeni upravne ali sodne organe držav članic, ki so pristojni za reorganizacijske ukrepe ali postopke prenehanja,

| — | „reorganizacijski ukrepi“ pomeni ukrepe, s katerimi naj bi se ohranil ali ponovno vzpostavil finančni položaj kreditne institucije ali investicijske družbe, kot je opredeljena v točki (2) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, in ki bi utegnili vplivati na že veljavne pravice tretjih oseb, tudi na ukrepe, ki vključujejo možnost začasne ustavitve plačil in izvršilnih ukrepov ali znižanje terjatev; ti ukrepi zajemajo tudi uporabo instrumentov za reševanje in izvajanje pooblastil za reševanje iz Direktive 2014/59/EU, |
| --- | --- |

—

„reorganizacijski ukrepi“ pomeni ukrepe, s katerimi naj bi se ohranil ali ponovno vzpostavil finančni položaj kreditne institucije ali investicijske družbe, kot je opredeljena v točki (2) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, in ki bi utegnili vplivati na že veljavne pravice tretjih oseb, tudi na ukrepe, ki vključujejo možnost začasne ustavitve plačil in izvršilnih ukrepov ali znižanje terjatev; ti ukrepi zajemajo tudi uporabo instrumentov za reševanje in izvajanje pooblastil za reševanje iz Direktive 2014/59/EU,

| — | „likvidacijski upravitelj“ pomeni osebo ali organ, ki jo/ga imenujejo upravni ali sodni organi za upravljanje postopkov prenehanja, |
| --- | --- |

—

„likvidacijski upravitelj“ pomeni osebo ali organ, ki jo/ga imenujejo upravni ali sodni organi za upravljanje postopkov prenehanja,

| — | „postopki prenehanja“ pomeni vse kolektivne postopke, ki jih uvedejo in spremljajo upravni ali sodni organi države članice, da bi unovčili sredstva, ki jih nadzirajo, vključno s postopki, ki se zaključijo s poravnavo ali podobnim ukrepom, |
| --- | --- |

—

„postopki prenehanja“ pomeni vse kolektivne postopke, ki jih uvedejo in spremljajo upravni ali sodni organi države članice, da bi unovčili sredstva, ki jih nadzirajo, vključno s postopki, ki se zaključijo s poravnavo ali podobnim ukrepom,

| — | „regulirani trg“ pomeni regulirani trg, kot je opredeljen v točki (21) člena 4(1) Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta, (39) |
| --- | --- |

—

„regulirani trg“ pomeni regulirani trg, kot je opredeljen v točki (21) člena 4(1) Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta, (39)

39

| — | „instrument“ pomeni finančni instrument, kot je opredeljen v točki (50)(b) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013. |
| --- | --- |

—

„instrument“ pomeni finančni instrument, kot je opredeljen v točki (50)(b) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013.

(39)  Direktiva/2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov ter spremembi Direktive 2002/92/ES in Direktive 2011/61/EU (UL L 173, 12.6.2014, str. 349).“;"

39

| 3. | člen 25 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 25
  Sporazumi o pobotu
  Brez poseganja v člena 68 in 71 Direktive 2014/59/EU sporazume o pobotu ureja le pogodbeno pravo, ki ureja tovrstne sporazume.“; |
| --- | --- |

3.

člen 25 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 25

Sporazumi o pobotu

Brez poseganja v člena 68 in 71 Direktive 2014/59/EU sporazume o pobotu ureja le pogodbeno pravo, ki ureja tovrstne sporazume.“;

| 4. | člen 26 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 26
  Sporazumi o začasni prodaji
  Brez poseganja v člena 68 in 71 Direktive 2014/59/EU in člen 24 te direktive sporazume o začasni prodaji ureja le pogodbeno pravo, ki ureja tovrstne sporazume.“ |
| --- | --- |

4.

člen 26 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 26

Sporazumi o začasni prodaji

Brez poseganja v člena 68 in 71 Direktive 2014/59/EU in člen 24 te direktive sporazume o začasni prodaji ureja le pogodbeno pravo, ki ureja tovrstne sporazume.“

Člen 118

Sprememba Direktive 2002/47/ES

Direktiva 2002/47/ES se spremeni:

| 1. | v členu 1 se doda naslednji odstavek:
  „6.   Členi 4 do 7 te direktive se ne uporabljajo za omejitve glede izvrševanja dogovorov o finančnem zavarovanju ali za omejitev učinka določb o dogovorih o finančnem zavarovanju z vrednostnimi papirji, predčasnega prenehanja s pobotom ali dogovoru o poravnavi, ki se naložijo v skladu s poglavjem V ali VI naslova IV Direktive 2014/59/EU Evropskega parlamenta ali Sveta (40), ali za omejitve, ki se naložijo v skladu s podobnimi pooblastili prava države članice, da bi omogočili urejeno reševanje subjektov iz točk (c)(iv) in (d) odstavka 2, za katere so vzpostavljeni zaščitni ukrepi, ki so vsaj enakovredni tistim iz poglavja VI naslova VII Direktive 2014/59/EU.

  (40)  Direktiva 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o vzpostavitvi okvira za sanacijo ter reševanje kreditnih institucij in investicijskih podjetij ter o spremembi Direktive Sveta 82/891/EGS ter direktiv 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU in 2013/36/EU in uredb (EU) št. 1093/2010 ter (EU) št. 638/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 173, 12.6.2014, str. 190).“;" |
| --- | --- |

1.

v členu 1 se doda naslednji odstavek:

„6.   Členi 4 do 7 te direktive se ne uporabljajo za omejitve glede izvrševanja dogovorov o finančnem zavarovanju ali za omejitev učinka določb o dogovorih o finančnem zavarovanju z vrednostnimi papirji, predčasnega prenehanja s pobotom ali dogovoru o poravnavi, ki se naložijo v skladu s poglavjem V ali VI naslova IV Direktive 2014/59/EU Evropskega parlamenta ali Sveta (40), ali za omejitve, ki se naložijo v skladu s podobnimi pooblastili prava države članice, da bi omogočili urejeno reševanje subjektov iz točk (c)(iv) in (d) odstavka 2, za katere so vzpostavljeni zaščitni ukrepi, ki so vsaj enakovredni tistim iz poglavja VI naslova VII Direktive 2014/59/EU.

40

(40)  Direktiva 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o vzpostavitvi okvira za sanacijo ter reševanje kreditnih institucij in investicijskih podjetij ter o spremembi Direktive Sveta 82/891/EGS ter direktiv 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU in 2013/36/EU in uredb (EU) št. 1093/2010 ter (EU) št. 638/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 173, 12.6.2014, str. 190).“;"

40

| 2. | člen 9a se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 9a
  Direktivi 2008/48/ES in 2014/59/EU
  Ta direktiva ne posega v direktivi 2008/48/ES in 2014/59/EU.“ |
| --- | --- |

2.

člen 9a se nadomesti z naslednjim:

„Člen 9a

Direktivi 2008/48/ES in 2014/59/EU

Ta direktiva ne posega v direktivi 2008/48/ES in 2014/59/EU.“

Člen 119

Sprememba Direktive 2004/25/ES

V členu 4(5) Direktive 2004/25/ES se doda naslednji pododstavek:

„Države članice zagotovijo, da se člen 5(1) te direktive ne uporablja v primeru uporabe instrumentov, pristojnosti in mehanizmov za reševanje iz naslova IV Direktive 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta (41).

Člen 120

Sprememba Direktive 2005/56/ES

V členu 3 Direktive 2005/56/ES se doda naslednji odstavek:

„4.   Države članice zagotovijo, da se ta direktiva ne uporablja za družbo ali družbe, ki so predmet uporabe instrumentov, pristojnosti in mehanizmov za reševanje iz naslova IV Direktive 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta (42).

Člen 121

Spremembe Direktive 2007/36/ES

Direktiva 2007/36/ES se spremeni:

| 1. | v členu 1 se doda naslednji odstavek:
  „4.   Države članice zagotovijo, da se ta direktiva ne uporablja v primeru uporabe instrumentov, pristojnosti in mehanizmov za reševanje iz naslova IV Direktive 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta (43).

  (43)  Direktiva 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o vzpostavitvi okvira za sanacijo ter reševanje kreditnih institucij in investicijskih podjetij ter o spremembi Direktive Sveta 82/891/EGS ter direktiv 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU in 2013/36/EU in uredb (EU) št. 1093/2010 ter (EU) št. 638/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 173, 12.6.2014, str. 190).“;" |
| --- | --- |

1.

v členu 1 se doda naslednji odstavek:

„4.   Države članice zagotovijo, da se ta direktiva ne uporablja v primeru uporabe instrumentov, pristojnosti in mehanizmov za reševanje iz naslova IV Direktive 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta (43).

43

(43)  Direktiva 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o vzpostavitvi okvira za sanacijo ter reševanje kreditnih institucij in investicijskih podjetij ter o spremembi Direktive Sveta 82/891/EGS ter direktiv 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU in 2013/36/EU in uredb (EU) št. 1093/2010 ter (EU) št. 638/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 173, 12.6.2014, str. 190).“;"

43

| 2. | v členu 5 se dodata naslednja odstavka:
  „5.   Države članice zagotovijo, da lahko skupščina delničarjev za namene Direktive 2014/59/EU z dvotretjinsko večino veljavno oddanih glasov odloči ali spremeni statut tako, da bo določal, da se skupščina, na kateri se bo odločalo o dokapitalizaciji, skliče v krajšem času, kot je določeno v odstavku 1 tega člena, pod pogojem, da skupščina ne poteka v desetih koledarskih dneh od sklica, da so izpolnjeni pogoji iz člena 27 ali 29 Direktive 2014/59/EU in da je dokapitalizacija potrebna, da se preprečijo pogoji za reševanje iz členov 32 in 33 navedene direktive.
  6.   Za namene odstavka 5 se ne uporabljajo obveznost posamezne države članice iz člena 6(3), da določi enoten rok, obveznost zagotavljanja iz člena 6(4), da je pravočasno na voljo spremenjena agenda, in obveznost posamezne države članice iz člena 7(3), da določi enoten referenčni datum.“ |
| --- | --- |

2.

v členu 5 se dodata naslednja odstavka:

„5.   Države članice zagotovijo, da lahko skupščina delničarjev za namene Direktive 2014/59/EU z dvotretjinsko večino veljavno oddanih glasov odloči ali spremeni statut tako, da bo določal, da se skupščina, na kateri se bo odločalo o dokapitalizaciji, skliče v krajšem času, kot je določeno v odstavku 1 tega člena, pod pogojem, da skupščina ne poteka v desetih koledarskih dneh od sklica, da so izpolnjeni pogoji iz člena 27 ali 29 Direktive 2014/59/EU in da je dokapitalizacija potrebna, da se preprečijo pogoji za reševanje iz členov 32 in 33 navedene direktive.

6.   Za namene odstavka 5 se ne uporabljajo obveznost posamezne države članice iz člena 6(3), da določi enoten rok, obveznost zagotavljanja iz člena 6(4), da je pravočasno na voljo spremenjena agenda, in obveznost posamezne države članice iz člena 7(3), da določi enoten referenčni datum.“

Člen 122

Sprememba Direktive 2011/35/EU

V členu 1 Direktive 2011/35/EU se doda naslednji odstavek:

„4.   Države članice zagotovijo, da se ta direktiva ne uporablja za družbo ali družbe, za katere se uporabljajo instrumenti, pristojnosti in mehanizmi za reševanje iz naslova IV Direktive 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta (44).

Člen 123

Sprememba Direktive 2012/30/EU

V členu 45 Direktive 2012/30/ES se doda naslednji odstavek:

„3.   Države članice zagotovijo, da se členi 10, 19(1), 29(1), (2) in (3), prvi pododstavek člena 31(2) in členi 33 do 36 ter 40, 41 in 42 te direktive ne uporabljajo v primeru uporabe instrumentov, pooblastil in mehanizmov za reševanje iz naslova IV Direktive 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta (45).

Člen 124

Sprememba Direktive 2013/36/EU

V členu 74 Direktive 2013/36/EU se črta odstavek 4.

Člen 125

Sprememba Uredbe (EU) št. 1093/2010

Uredba (EU) št. 1093/2010 se spremeni:

| 1. | v členu 4 se točka 2 nadomesti z naslednjim:
  „2.   „pristojni organ“ pomeni:






  (i) | pristojni organ, kakor je opredeljen v členu 4(1)(40) Uredbe (EU) št. 575/2013 in v smislu iz direktiv 2007/64/ES ter 2009/110/ES; |
| --- | --- | --- |

1.

v členu 4 se točka 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   „pristojni organ“ pomeni:

(i)

pristojni organ, kakor je opredeljen v členu 4(1)(40) Uredbe (EU) št. 575/2013 in v smislu iz direktiv 2007/64/ES ter 2009/110/ES;

| (ii) | kar zadeva direktivi 2002/65/ES in 2005/60/ES, organe, ki so pristojni za zagotovitev, da kreditne in finančne institucije izpolnjujejo zahteve iz navedenih direktiv; |
| --- | --- |

(ii)

kar zadeva direktivi 2002/65/ES in 2005/60/ES, organe, ki so pristojni za zagotovitev, da kreditne in finančne institucije izpolnjujejo zahteve iz navedenih direktiv;

| (iii) | kar zadeva Direktivo 2014/49/EU Evropskega parlamenta in Sveta (46), imenovani organ, kot je opredeljen v členu 2(1)(18) navedene direktive; |
| --- | --- |

(iii)

kar zadeva Direktivo 2014/49/EU Evropskega parlamenta in Sveta (46), imenovani organ, kot je opredeljen v členu 2(1)(18) navedene direktive;

46

| (iv) | kar zadeva Direktivo 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta (47), organ za reševanje, kot je opredeljen v členu 2(1)(18) navedene direktive. |
| --- | --- |

(iv)

kar zadeva Direktivo 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta (47), organ za reševanje, kot je opredeljen v členu 2(1)(18) navedene direktive.

47

(46)  Direktiva 2014/49/EU Evropskega parlamenta in Sveta o sistemih jamstva za vloge (UL L 173, 12.6.2014, str. 149)."

46

(47)  Direktiva 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o vzpostavitvi okvira za sanacijo ter reševanje kreditnih institucij in investicijskih podjetij ter o spremembi Direktive Sveta 82/891/EGS ter direktiv 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU in 2013/36/EU in uredb (EU) št. 1093/2010 ter (EU) št. 638/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 173, 12.6.2014, str. 190).“;"

47

| 2. | v členu 40(6) se doda naslednji pododstavek:
  „Za namene postopanja v okviru področja uporabe Direktive 2014/59/EU lahko člana odbora nadzornikov iz točke (b) odstavka 1 v posamezni državi članici po potrebi spremlja predstavnik organa za reševanje, ki nima glasovalne pravice.“ |
| --- | --- |

2.

v členu 40(6) se doda naslednji pododstavek:

„Za namene postopanja v okviru področja uporabe Direktive 2014/59/EU lahko člana odbora nadzornikov iz točke (b) odstavka 1 v posamezni državi članici po potrebi spremlja predstavnik organa za reševanje, ki nima glasovalne pravice.“

Člen 126

Sprememba Uredbe (EU) št. 648/2012

V členu 81(3) Uredbe (EU) št. 648/2012/EU se doda naslednja točka:

| „(k) | organi za reševanje, imenovani v skladu s členom 3 Direktive 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta (48). |
| --- | --- |

„(k)

organi za reševanje, imenovani v skladu s členom 3 Direktive 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta (48).

48

NASLOV XI

KONČNE DOLOČBE

KONČNE DOLOČBE

Člen 127

Odbor EBA za reševanje

EBA v skladu s členom 41 Uredbe (EU) št. 1093/2010 ustanovi stalni notranji odbor za namene pripravljanja odločitev EBA v skladu s členom 44 te direktive, vključno z odločitvami v zvezi z osnutki regulativnih tehničnih standardov ter osnutkov izvedbenih tehničnih standardov, povezanih z nalogami, ki so organom za reševanje podeljeni s to direktivo. EBA v skladu s členom 38(1) Uredbe (EU) št. 1093/2010 zlasti zagotovi, da nobena odločitev iz navedenega člena ne ovira fiskalnih odgovornosti držav članic. Notranji odbor je sestavljen iz organov za reševanje iz člena 3 te direktive.

EBA za namene te direktive sodeluje z EIOPA in ESMA v okviru Skupnega odbora evropskih nadzornih organov, ki je bil ustanovljen s členom 54 Uredbe (EU) št. 1093/2010, Uredbe (EU) št. 1094/2010 in Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Za namene te direktive EBA zagotovi, da so odbor za reševanje in druge funkcije, na katere se nanaša Uredba (EU) št. 1093/2010, strukturno ločeni. Odbor za reševanje spodbuja oblikovanje in usklajevanje načrtov reševanja in razvija metode za reševanje propadajočih finančnih institucij.

Člen 128

Sodelovanje z EBA

Pristojni organi in organi za reševanje sodelujejo z EBA za namene te direktive v skladu z Uredbo (EU) št. 1093/2010.

Pristojni organi in organi za reševanje EBA nemudoma zagotovijo vse informacije, potrebne za opravljanje njegovih nalog v skladu s členom 35 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

Člen 129

Pregled

Komisija do 1. junija 2018 pregleda izvajanje te direktive ter o tem predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu. Pri tem oceni zlasti naslednje:

| (a) | na osnovi poročila EBA iz člena 4(7) potrebo po spremembah zaradi čim večjega zmanjšanja razlik na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

(a)

na osnovi poročila EBA iz člena 4(7) potrebo po spremembah zaradi čim večjega zmanjšanja razlik na nacionalni ravni;

| (b) | na osnovi poročila EBA iz člena 45(19) potrebo po spremembah zaradi čim večjega zmanjšanja razlik na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

(b)

na osnovi poročila EBA iz člena 45(19) potrebo po spremembah zaradi čim večjega zmanjšanja razlik na nacionalni ravni;

| (c) | delovanje in učinkovitost vloge, ki jo ta direktiva podeljuje EBA, vključno z izvajanjem posredovanja. |
| --- | --- |

(c)

delovanje in učinkovitost vloge, ki jo ta direktiva podeljuje EBA, vključno z izvajanjem posredovanja.

Po potrebi poročilu priloži zakonodajni predlog.

Ne glede na pregled iz prvega pododstavka, Komisija do 3. julija 2017 posebej pregleda uporabo členov 13, 18 in 45 v zvezi s pooblastilom EBA za zavezujoče posredovanje, da bi upoštevala prihodnji razvoj dogodkov v pravu o finančnih storitvah. Poročilo in vsi morebitni priloženi predlogi se posredujejo Evropskemu parlamentu in Svetu.

Člen 130

Prenos

1.   Države članice do 31. decembra 2014 sprejmejo ter objavijo zakone in druge predpise, ki so potrebni za uskladitev s to direktivo. Besedilo teh ukrepov takoj sporočijo Komisiji.

Države članice uporabljajo te ukrepe od 1. januarja 2015.

Predpise, sprejete za potrebe uskladitve z oddelkom 5 poglavja IV naslova IV, države članice uporabljajo najpozneje od 1. januarja 2016.

2.   Države članice se v sprejetih predpisih iz odstavka 1 sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

3.   Države članice sporočijo Komisiji in EBA besedila glavnih predpisov nacionalnega prava, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 131

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Člen 124 začne veljati 1. januarja 2015.

Člen 132

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 15. maja 2014

Za Evropski parlament

Predsednik

M. SCHULZ

Za Svet

Predsednik

D. KOURKOULAS

---

(1)  UL C 39, 12.2.2013, str. 1.

1

(2)  UL C 44, 15.2.2013, str. 68.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 15. aprila 2014 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 6. maja 2014.

3

(4)  Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 ((UL L 176, 27.6.2013, str. 1).

4

(5)  Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, str. 338).

5

(6)  Direktiva 2002/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2002 o dopolnilnem nadzoru kreditnih institucij, zavarovalnic in investicijskih družb v finančnem konglomeratu, ki spreminja direktive Sveta 73/239/EGS, 79/267/EGS, 92/49/EGS, 92/96/EGS, 93/6/EGS in 93/22/EGS ter direktivi 98/78/ES in 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 35, 11.2.2003, str. 1).

6

(7)  Uredba (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (UL L 201, 7.2.2012, str. 1).

7

(8)  Uredba (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/78/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 12).

8

(9)  Uredba (EU) št. 1092/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o makrobonitetnem nadzoru nad finančnim sistemom Evropske unije in ustanovitvi Evropskega odbora za sistemska tveganja (UL L 331, 15.12.2010, str. 1).

9

(10)  Direktiva 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. junija 2013 o letnih računovodskih izkazih, konsolidiranih računovodskih izkazih in povezanih poročilih nekaterih vrst podjetij, spremembi Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS (UL L 182, 29.6.2013, str. 19).

10

(11)  Direktiva 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov ter spremembi Direktive 2002/92/ES in Direktive 2011/61/EU (glej stran 349 tega Uradnega lista).

11

(12)  Uredba (EU) št. 596/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o zlorabi trga (uredba o zlorabi trga) ter razveljavitvi Direktive 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter direktiv Komisije 2003/124/ES, 2003/125/ES in 2004/72/ES (glej stran 1 tega Uradnega lista).

12

(13)  Direktiva 2014/49/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o sistemih jamstva za vloge (glej stran 149 tega Uradnega lista).

13

(14)  Direktiva 98/26/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 1998 o dokončnosti poravnave pri plačilih in sistemih poravnave vrednostnih papirjev (UL L 166, 11.6.1998, str. 45).

14

(15)  Direktiva 2001/24/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. aprila 2001 o reorganizaciji in prenehanju kreditnih institucij (UL L 125, 5.5.2001, str. 15).

15

(16)  Direktiva 2012/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o uskladitvi zaščitnih ukrepov za varovanje interesov družbenikov in tretjih oseb, ki jih države članice zahtevajo od gospodarskih družb v pomenu drugega odstavka člena 54 Pogodbe o delovanju Evropske unije, glede ustanavljanja delniških družb ter ohranjanja in spreminjanja njihovega kapitala, zato da se oblikujejo zaščitni ukrepi z enakim učinkom v vsej Skupnosti (UL L 315, 14.11.2012, str. 74).

16

(17)  Direktiva 2011/35/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2011 o združitvi delniških družb (UL L 110, 29.4.2011, str. 1):

17

(18)  Šesta direktiva Sveta 82/891/EGS z dne 17. decembra 1982 o delitvi delniških družb, ki temelji na členu 54(3)(g) Pogodbe (UL L 378, 31.12.1982, str. 47).

18

(19)  Direktiva 2005/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2005 o čezmejnih združitvah kapitalskih družb (UL L 310, 25.11.2005, str. 1).

19

(20)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2004/25/ES z dne 21. aprila 2004 o ponudbah za prevzem (UL L 142, 30.4.2004, str. 12).

20

(21)  Direktiva 2007/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. julija 2007 o uveljavljanju določenih pravic delničarjev družb, ki kotirajo na borzi (UL L 184, 14.7.2007, str. 17).

21

(22)  Uredba (EU) št. 1094/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/79/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 48).

22

(23)  Uredba (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/77/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 84).

23

(24)  UL C 369, 17.12.2011, str. 14.

24

(25)  Uredba Sveta (EU) št. 1024/2013 z dne 15. oktobra 2013 o prenosu posebnih nalog, ki se nanašajo na politike bonitetnega nadzora kreditnih institucij, na Evropsko centralno banko (UL L 287, 29.10.2013, str. 63).

25

(26)  Direktiva 2009/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) (UL L 302, 17.11.2009, str. 32).

26

(27)  Direktiva 2002/47/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. junija 2002 o dogovorih o finančnem zavarovanju (UL L 168, 27.6.2002, str. 43).

27

(28)  Direktiva 97/7/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. marca 1997 o varstvu potrošnikov glede sklepanja pogodb pri prodaji na daljavo (UL L 84, 26.3.1997, str. 22).

28

(29)  Priporočilo Komisije 2003/361/ES z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, majhnih in srednje velikih podjetij (UL L 124, 20.5.2003, str. 36).

29

(30)  Direktiva Sveta 2001/23/ES z dne 12. marca 2001 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z ohranjanjem pravic delavcev v primeru prenosa podjetij, obratov ali delov podjetij ali obratov (UL L 82, 22.3.2001, str. 16).

30

(31)  Direktiva 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2011 o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov in spremembah direktiv 2003/41/ES in 2009/65/ES ter uredb (ES) št. 1060/2009 in (EU) št. 1095/2010 (UL L 174, 1.7.2011, str. 1).

31

(32)  Direktiva 2003/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. novembra 2003 o prospektu, ki se objavi ob javni ponudbi ali sprejemu vrednostnih papirjev v trgovanje in o spremembi Direktive 2001/34/ES (UL L 345, 31.12.2003, str. 64).

32

(33)  Direktiva 2001/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. maja 2001 o sprejemu vrednostnih papirjev v uradno kotacijo na borzi in o informacijah, ki jih je treba objaviti v zvezi s temi vrednostnimi papirji (UL L 184, 6.7.2001, str. 1).

33

(34)  Uredba (ES) št. 593/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o pravu, ki se uporablja za pogodbena obligacijska razmerja (Rim I) (UL L 177, 4.7.2008, str. 6).

34

(35)  Direktiva 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2004 o uskladitvi zahtev v zvezi s preglednostjo informacij o izdajateljih, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu, in o spremembah Direktive 2001/34/ES (UL L 390, 31.12.2004, str. 38).

35

---

PRILOGA

ODDELEK A

Informacije, ki morajo biti vključene v načrte sanacije

Načrt sanacije vsebuje naslednje informacije:

| (1) | povzetek ključnih elementov načrta in povzetek splošne sposobnosti za sanacijo; |
| --- | --- |

(1)

povzetek ključnih elementov načrta in povzetek splošne sposobnosti za sanacijo;

| (2) | povzetek bistvenih sprememb v instituciji od nazadnje predloženega načrta sanacije; |
| --- | --- |

(2)

povzetek bistvenih sprememb v instituciji od nazadnje predloženega načrta sanacije;

| (3) | načrt sporočanja in razkrivanja, v katerem je opisano, kako namerava podjetje ravnati v primeru morebitnih negativnih odzivov trga; |
| --- | --- |

(3)

načrt sporočanja in razkrivanja, v katerem je opisano, kako namerava podjetje ravnati v primeru morebitnih negativnih odzivov trga;

| (4) | vrsto kapitalskih in likvidnostnih ukrepov, potrebnih za zagotavljanje ali obnovitev sposobnosti za uspešno delovanje in finančnega položaja institucije; |
| --- | --- |

(4)

vrsto kapitalskih in likvidnostnih ukrepov, potrebnih za zagotavljanje ali obnovitev sposobnosti za uspešno delovanje in finančnega položaja institucije;

| (5) | oceno časovnega okvira za izvršitev vseh bistvenih vidikov načrta; |
| --- | --- |

(5)

oceno časovnega okvira za izvršitev vseh bistvenih vidikov načrta;

| (6) | podroben opis vseh bistvenih ovir za učinkovito in pravočasno izvedbo načrta, vključno z upoštevanjem učinka na preostalo skupino, stranke podjetja in nasprotne stranke v poslih; |
| --- | --- |

(6)

podroben opis vseh bistvenih ovir za učinkovito in pravočasno izvedbo načrta, vključno z upoštevanjem učinka na preostalo skupino, stranke podjetja in nasprotne stranke v poslih;

| (7) | opredelitev kritičnih funkcij; |
| --- | --- |

(7)

opredelitev kritičnih funkcij;

| (8) | podroben opis postopkov za določitev vrednosti in tržljivosti glavnih poslovnih področij, dejavnosti in sredstev institucije; |
| --- | --- |

(8)

podroben opis postopkov za določitev vrednosti in tržljivosti glavnih poslovnih področij, dejavnosti in sredstev institucije;

| (9) | podroben opis vključitve načrtovanja sanacije v strukturo upravljanja institucije ter politike in postopke, ki urejajo odobritev načrta sanacije in določanje oseb v organizaciji, odgovornih za pripravo in izvajanje načrta; |
| --- | --- |

(9)

podroben opis vključitve načrtovanja sanacije v strukturo upravljanja institucije ter politike in postopke, ki urejajo odobritev načrta sanacije in določanje oseb v organizaciji, odgovornih za pripravo in izvajanje načrta;

| (10) | ureditve in ukrepe za ohranitev ali obnovitev kapitala; |
| --- | --- |

(10)

ureditve in ukrepe za ohranitev ali obnovitev kapitala;

| (11) | ureditve in ukrepe za zagotovitev, da ima institucija ustrezen dostop do virov financiranja za nepredvidljive dogodke, vključno z možnimi viri likvidnosti, oceno razpoložljivega zavarovanja in oceno možnosti prenosa likvidnosti med subjekti v skupini in poslovnimi področji za zagotovitev, da lahko institucija še naprej opravlja svoje dejavnosti in izpolnjuje svoje obveznosti, ko te zapadejo; |
| --- | --- |

(11)

ureditve in ukrepe za zagotovitev, da ima institucija ustrezen dostop do virov financiranja za nepredvidljive dogodke, vključno z možnimi viri likvidnosti, oceno razpoložljivega zavarovanja in oceno možnosti prenosa likvidnosti med subjekti v skupini in poslovnimi področji za zagotovitev, da lahko institucija še naprej opravlja svoje dejavnosti in izpolnjuje svoje obveznosti, ko te zapadejo;

| (12) | ureditve in ukrepe za zmanjšanje tveganja in zadolženosti; |
| --- | --- |

(12)

ureditve in ukrepe za zmanjšanje tveganja in zadolženosti;

| (13) | ureditve in ukrepe za prestrukturiranje obveznosti; |
| --- | --- |

(13)

ureditve in ukrepe za prestrukturiranje obveznosti;

| (14) | ureditve in ukrepe za prestrukturiranje poslovnih področij; |
| --- | --- |

(14)

ureditve in ukrepe za prestrukturiranje poslovnih področij;

| (15) | ureditve in ukrepe za ohranitev nemotenega dostopa do infrastruktur finančnih trgov; |
| --- | --- |

(15)

ureditve in ukrepe za ohranitev nemotenega dostopa do infrastruktur finančnih trgov;

| (16) | ureditve in ukrepe, potrebne za ohranitev nemotenega izvajanja operativnih postopkov institucije, vključno z infrastrukturo in storitvami IT; |
| --- | --- |

(16)

ureditve in ukrepe, potrebne za ohranitev nemotenega izvajanja operativnih postopkov institucije, vključno z infrastrukturo in storitvami IT;

| (17) | predhodne ureditve, da se olajša prodaja sredstev ali poslovnih področij v časovnem okviru, primernem za ponovno vzpostavitev finančne trdnosti; |
| --- | --- |

(17)

predhodne ureditve, da se olajša prodaja sredstev ali poslovnih področij v časovnem okviru, primernem za ponovno vzpostavitev finančne trdnosti;

| (18) | druge ukrepe ali strategije upravljanja za ponovno vzpostavitev finančne trdnosti in predvideni finančni učinek teh ukrepov ali strategij; |
| --- | --- |

(18)

druge ukrepe ali strategije upravljanja za ponovno vzpostavitev finančne trdnosti in predvideni finančni učinek teh ukrepov ali strategij;

| (19) | pripravljalne ukrepe, ki jih je institucija sprejela ali jih namerava sprejeti za olajšanje izvajanja načrta sanacije, vključno z ukrepi, potrebnimi za zagotovitev pravočasne dokapitalizacije institucije. |
| --- | --- |

(19)

pripravljalne ukrepe, ki jih je institucija sprejela ali jih namerava sprejeti za olajšanje izvajanja načrta sanacije, vključno z ukrepi, potrebnimi za zagotovitev pravočasne dokapitalizacije institucije.

| (20) | okvir kazalnikov, s katerim je določeno, kdaj se lahko izvedejo ustrezni ukrepi iz načrta. |
| --- | --- |

(20)

okvir kazalnikov, s katerim je določeno, kdaj se lahko izvedejo ustrezni ukrepi iz načrta.

ODDELEK B

Informacije, ki jih morajo institucije predložiti na zahtevo organov za reševanje za pripravo in posodabljanje načrtov reševanja

Organi za reševanje lahko od institucij zahtevajo, da za pripravo in posodabljanje načrtov reševanja predložijo vsaj naslednje informacije:

| (1) | podroben opis organizacijske strukture institucije, vključno s seznamom vseh pravnih oseb; |
| --- | --- |

(1)

podroben opis organizacijske strukture institucije, vključno s seznamom vseh pravnih oseb;

| (2) | podatke o neposrednih lastnikih posamezne pravne osebe ter za vsako delež glasovalnih in neglasovalnih pravic; |
| --- | --- |

(2)

podatke o neposrednih lastnikih posamezne pravne osebe ter za vsako delež glasovalnih in neglasovalnih pravic;

| (3) | lokacijo, jurisdikcijo, v kateri je bila institucija ustanovljena, dovoljenja in glavne člane poslovodstva posamezne pravne osebe; |
| --- | --- |

(3)

lokacijo, jurisdikcijo, v kateri je bila institucija ustanovljena, dovoljenja in glavne člane poslovodstva posamezne pravne osebe;

| (4) | razporeditev kritičnih dejavnosti in glavnih poslovnih področij institucije, vključno s pomembnimi lastnimi sredstvi in obveznostmi, povezanimi s temi dejavnostmi in poslovnimi področji, glede na pravne osebe; |
| --- | --- |

(4)

razporeditev kritičnih dejavnosti in glavnih poslovnih področij institucije, vključno s pomembnimi lastnimi sredstvi in obveznostmi, povezanimi s temi dejavnostmi in poslovnimi področji, glede na pravne osebe;

| (5) | podroben opis elementov obveznosti institucije in vseh njenih pravnih oseb, pri čemer se vsaj glede na vrsto in znesek kratkoročnega in dolgoročnega dolga ločijo zavarovane, nezavarovane in podrejene obveznosti; |
| --- | --- |

(5)

podroben opis elementov obveznosti institucije in vseh njenih pravnih oseb, pri čemer se vsaj glede na vrsto in znesek kratkoročnega in dolgoročnega dolga ločijo zavarovane, nezavarovane in podrejene obveznosti;

| (6) | podrobnosti o tistih obveznostih institucije, ki so kvalificirane obveznosti; |
| --- | --- |

(6)

podrobnosti o tistih obveznostih institucije, ki so kvalificirane obveznosti;

| (7) | opredelitev postopkov, potrebnih za določitev, pri kom je institucija sklenila zavarovanje s premoženjem, osebe, ki to premoženje poseduje, in jurisdikcije, v kateri se premoženje nahaja; |
| --- | --- |

(7)

opredelitev postopkov, potrebnih za določitev, pri kom je institucija sklenila zavarovanje s premoženjem, osebe, ki to premoženje poseduje, in jurisdikcije, v kateri se premoženje nahaja;

| (8) | opis zunajbilančnih izpostavljenosti institucije in njenih pravnih oseb, vključno z razporeditvijo na njene kritične dejavnosti in glavna poslovna področja; |
| --- | --- |

(8)

opis zunajbilančnih izpostavljenosti institucije in njenih pravnih oseb, vključno z razporeditvijo na njene kritične dejavnosti in glavna poslovna področja;

| (9) | pomembna varovanja pred tveganji institucije, vključno z njihovo razporeditvijo na pravne osebe; |
| --- | --- |

(9)

pomembna varovanja pred tveganji institucije, vključno z njihovo razporeditvijo na pravne osebe;

| (10) | opredelitev glavnih in najbolj kritičnih nasprotnih strank institucije ter analizo vplivov propada glavnih nasprotnih strank na finančni položaj institucije; |
| --- | --- |

(10)

opredelitev glavnih in najbolj kritičnih nasprotnih strank institucije ter analizo vplivov propada glavnih nasprotnih strank na finančni položaj institucije;

| (11) | vsak sistem, v okviru katerega institucija opravlja pomembno število trgovalnih dejavnosti ali trgovalne dejavnosti v visoki vrednosti, vključno z razporeditvijo na pravne osebe, kritične dejavnosti in glavna poslovna področja institucije; |
| --- | --- |

(11)

vsak sistem, v okviru katerega institucija opravlja pomembno število trgovalnih dejavnosti ali trgovalne dejavnosti v visoki vrednosti, vključno z razporeditvijo na pravne osebe, kritične dejavnosti in glavna poslovna področja institucije;

| (12) | vsak plačilni sistem, klirinški sistem ali sistem poravnave, katerega član je institucija neposredno ali posredno, vključno z razporeditvijo na pravne osebe, kritične dejavnosti in glavna poslovna področja institucije; |
| --- | --- |

(12)

vsak plačilni sistem, klirinški sistem ali sistem poravnave, katerega član je institucija neposredno ali posredno, vključno z razporeditvijo na pravne osebe, kritične dejavnosti in glavna poslovna področja institucije;

| (13) | podroben seznam in opis ključnih upravljavskih informacijskih sistemov, vključno s sistemi, ki jih institucija uporablja za upravljanje tveganj ter za računovodsko, finančno in regulativno poročanje, vključno z razporeditvijo na pravne osebe, kritične dejavnosti in glavna poslovna področja institucije; |
| --- | --- |

(13)

podroben seznam in opis ključnih upravljavskih informacijskih sistemov, vključno s sistemi, ki jih institucija uporablja za upravljanje tveganj ter za računovodsko, finančno in regulativno poročanje, vključno z razporeditvijo na pravne osebe, kritične dejavnosti in glavna poslovna področja institucije;

| (14) | podatke o lastnikih sistemov iz točke (13), sporazumih o ravni storitve, povezanih s temi sistemi, ter vsej programski opremi in sistemih ali dovoljenjih, vključno z razporeditvijo na njihove pravne osebe, kritične dejavnosti in glavna poslovna področja institucije; |
| --- | --- |

(14)

podatke o lastnikih sistemov iz točke (13), sporazumih o ravni storitve, povezanih s temi sistemi, ter vsej programski opremi in sistemih ali dovoljenjih, vključno z razporeditvijo na njihove pravne osebe, kritične dejavnosti in glavna poslovna področja institucije;

| (15) | opredelitev in razporeditev pravnih oseb ter medsebojne povezave in odvisnosti med različnimi pravnimi osebami, kot so:






  — | skupno osebje, prostori in sistemi ali osebje, prostori in sistemi, ki se delijo, |
| --- | --- | --- |

(15)

opredelitev in razporeditev pravnih oseb ter medsebojne povezave in odvisnosti med različnimi pravnimi osebami, kot so:

—

skupno osebje, prostori in sistemi ali osebje, prostori in sistemi, ki se delijo,

| — | ureditve v zvezi s kapitalom, financiranjem ali likvidnostjo, |
| --- | --- |

—

ureditve v zvezi s kapitalom, financiranjem ali likvidnostjo,

| — | obstoječe ali pogojne kreditne izpostavljenosti, |
| --- | --- |

—

obstoječe ali pogojne kreditne izpostavljenosti,

| — | sporazumi o navzkrižnem jamstvu, dogovori o uporabi zavarovanj prvega posojila za drugo posojilo, klavzule o navzkrižni kršitvi obveznosti ter dogovori o navzkrižnem pobotu med povezanimi podjetji, |
| --- | --- |

—

sporazumi o navzkrižnem jamstvu, dogovori o uporabi zavarovanj prvega posojila za drugo posojilo, klavzule o navzkrižni kršitvi obveznosti ter dogovori o navzkrižnem pobotu med povezanimi podjetji,

| — | prenosi tveganja ter dogovori o istočasnih prodajnih in nakupnih transakcijah; sporazumi o ravni storitev; |
| --- | --- |

—

prenosi tveganja ter dogovori o istočasnih prodajnih in nakupnih transakcijah; sporazumi o ravni storitev;

| (16) | pristojni organ in organ za reševanje za vsako pravno osebo; |
| --- | --- |

(16)

pristojni organ in organ za reševanje za vsako pravno osebo;

| (17) | člana upravljalnega organa, odgovornega za zagotovitev informacij, potrebnih za pripravo načrta reševanja institucije, ter tiste člane, ki so odgovorni za različne pravne osebe, kritične dejavnosti in glavna poslovna področja, če so to druge osebe; |
| --- | --- |

(17)

člana upravljalnega organa, odgovornega za zagotovitev informacij, potrebnih za pripravo načrta reševanja institucije, ter tiste člane, ki so odgovorni za različne pravne osebe, kritične dejavnosti in glavna poslovna področja, če so to druge osebe;

| (18) | opis ureditev, ki jih institucija uporablja za zagotovitev, da bo imel organ za reševanje v primeru postopka reševanja vse potrebne informacije, kot jih bo določil sam, za uporabo instrumentov za reševanje in izvajanje pooblastil za reševanje; |
| --- | --- |

(18)

opis ureditev, ki jih institucija uporablja za zagotovitev, da bo imel organ za reševanje v primeru postopka reševanja vse potrebne informacije, kot jih bo določil sam, za uporabo instrumentov za reševanje in izvajanje pooblastil za reševanje;

| (19) | vse sporazume, ki so jih sklenile institucije in njihove pravne osebe s tretjimi osebami ter ki bi lahko bili odpovedani v primeru odločitve organov, da uporabijo instrument za reševanje, in možnost posledic njihove odpovedi za uporabo instrumenta za reševanje; |
| --- | --- |

(19)

vse sporazume, ki so jih sklenile institucije in njihove pravne osebe s tretjimi osebami ter ki bi lahko bili odpovedani v primeru odločitve organov, da uporabijo instrument za reševanje, in možnost posledic njihove odpovedi za uporabo instrumenta za reševanje;

| (20) | opis možnih virov likvidnosti za podporo postopku reševanja; |
| --- | --- |

(20)

opis možnih virov likvidnosti za podporo postopku reševanja;

| (21) | informacije o obremenitvah sredstev, likvidnih sredstvih, zunajbilančnih dejavnostih, strategijah varovanja pred tveganjem in praksah knjiženja. |
| --- | --- |

(21)

informacije o obremenitvah sredstev, likvidnih sredstvih, zunajbilančnih dejavnostih, strategijah varovanja pred tveganjem in praksah knjiženja.

ODDELEK C

Elementi, ki jih organ za reševanje upošteva pri presojanju rešljivosti institucije ali skupine

Organ za reševanje pri ocenjevanju rešljivosti institucije ali skupine upošteva naslednje:

Pri ocenjevanju rešljivosti institucije ali skupine sklicevanja na institucijo zajemajo vse institucije ali subjekte v skupini, navedene v točki (c) ali (d) člena 1(1):

| (1) | v kolikšni meri lahko institucija razporedi glavna poslovna področja in kritične dejavnosti na pravne osebe; |
| --- | --- |

(1)

v kolikšni meri lahko institucija razporedi glavna poslovna področja in kritične dejavnosti na pravne osebe;

| (2) | raven usklajenosti pravnih in korporacijskih struktur z glavnimi poslovnimi področji in kritičnimi dejavnostmi; |
| --- | --- |

(2)

raven usklajenosti pravnih in korporacijskih struktur z glavnimi poslovnimi področji in kritičnimi dejavnostmi;

| (3) | obseg ureditev, ki se uporabljajo za zagotavljanje ključnega osebja, infrastrukture, finančnih sredstev, likvidnosti in kapitala za podporo in ohranitev glavnih poslovnih področij in kritičnih dejavnosti; |
| --- | --- |

(3)

obseg ureditev, ki se uporabljajo za zagotavljanje ključnega osebja, infrastrukture, finančnih sredstev, likvidnosti in kapitala za podporo in ohranitev glavnih poslovnih področij in kritičnih dejavnosti;

| (4) | v kolikšnem obsegu je mogoče v primeru reševanja institucije v celoti izvršiti sporazume o storitvah, ki jih je sklenila institucija; |
| --- | --- |

(4)

v kolikšnem obsegu je mogoče v primeru reševanja institucije v celoti izvršiti sporazume o storitvah, ki jih je sklenila institucija;

| (5) | raven ustreznosti strukture upravljanja institucije za upravljanje in zagotavljanje skladnosti z notranjimi politikami institucije v zvezi s sporazumi o ravni storitev; |
| --- | --- |

(5)

raven ustreznosti strukture upravljanja institucije za upravljanje in zagotavljanje skladnosti z notranjimi politikami institucije v zvezi s sporazumi o ravni storitev;

| (6) | v kolikšnem obsegu je institucija vzpostavila postopek prenosa storitev v okviru sporazumov o ravni storitev na tretje osebe v primeru ločitve kritičnih funkcij ali glavnih poslovnih področij; |
| --- | --- |

(6)

v kolikšnem obsegu je institucija vzpostavila postopek prenosa storitev v okviru sporazumov o ravni storitev na tretje osebe v primeru ločitve kritičnih funkcij ali glavnih poslovnih področij;

| (7) | stopnja uporabe načrtov za ukrepanje in ukrepov ob nepredvidljivih dogodkih, da se zagotovi nemoten dostop do plačilnih sistemov in sistemov poravnave; |
| --- | --- |

(7)

stopnja uporabe načrtov za ukrepanje in ukrepov ob nepredvidljivih dogodkih, da se zagotovi nemoten dostop do plačilnih sistemov in sistemov poravnave;

| (8) | ustreznost upravljavskih informacijskih sistemov za zagotovitev, da lahko organi za reševanje zberejo točne in popolne informacije o glavnih poslovnih področjih in kritičnih dejavnostih, da se omogoči hitro sprejemanje odločitev; |
| --- | --- |

(8)

ustreznost upravljavskih informacijskih sistemov za zagotovitev, da lahko organi za reševanje zberejo točne in popolne informacije o glavnih poslovnih področjih in kritičnih dejavnostih, da se omogoči hitro sprejemanje odločitev;

| (9) | zmogljivost upravljavskih informacijskih sistemov, da kadar koli zagotovijo informacije, ki so bistvene za učinkovito reševanje institucije, tudi v primeru hitro spreminjajočih se razmer; |
| --- | --- |

(9)

zmogljivost upravljavskih informacijskih sistemov, da kadar koli zagotovijo informacije, ki so bistvene za učinkovito reševanje institucije, tudi v primeru hitro spreminjajočih se razmer;

| (10) | v kolikšnem obsegu je institucija preskusila svoje upravljavske informacijske sisteme v okviru scenarijev izrednih okoliščin, ki jih je opredelil organ za reševanje; |
| --- | --- |

(10)

v kolikšnem obsegu je institucija preskusila svoje upravljavske informacijske sisteme v okviru scenarijev izrednih okoliščin, ki jih je opredelil organ za reševanje;

| (11) | v kolikšnem obsegu lahko institucija zagotovi kontinuiteto svojih upravljavskih informacijskih sistemov za prizadeto institucijo in novo institucijo v primeru ločitve kritičnih dejavnosti in glavnih poslovnih področij od ostalih dejavnosti in poslovnih področij; |
| --- | --- |

(11)

v kolikšnem obsegu lahko institucija zagotovi kontinuiteto svojih upravljavskih informacijskih sistemov za prizadeto institucijo in novo institucijo v primeru ločitve kritičnih dejavnosti in glavnih poslovnih področij od ostalih dejavnosti in poslovnih področij;

| (12) | v kolikšnem obsegu je institucija vzpostavila ustrezne postopke, da se organom za reševanje zagotovijo informacije, potrebne za opredelitev vlagateljev in zneskov, kritih s sistemi jamstva za vloge; |
| --- | --- |

(12)

v kolikšnem obsegu je institucija vzpostavila ustrezne postopke, da se organom za reševanje zagotovijo informacije, potrebne za opredelitev vlagateljev in zneskov, kritih s sistemi jamstva za vloge;

| (13) | če skupina uporablja znotrajskupinska jamstva, v kolikšnem obsegu so ta jamstva zagotovljena pod tržnimi pogoji, ter ali so sistemi upravljanja tveganja v zvezi s temi jamstvi zanesljivi; |
| --- | --- |

(13)

če skupina uporablja znotrajskupinska jamstva, v kolikšnem obsegu so ta jamstva zagotovljena pod tržnimi pogoji, ter ali so sistemi upravljanja tveganja v zvezi s temi jamstvi zanesljivi;

| (14) | če je skupina vključena v vzajemne transakcije, v kolikšnem obsegu se izvajajo po tržnih pogojih, ter ali so sistemi upravljanja tveganja v zvezi s temi transakcijami zanesljivi; |
| --- | --- |

(14)

če je skupina vključena v vzajemne transakcije, v kolikšnem obsegu se izvajajo po tržnih pogojih, ter ali so sistemi upravljanja tveganja v zvezi s temi transakcijami zanesljivi;

| (15) | v kolikšnem obsegu se zaradi uporabe znotrajskupinskih jamstev ali vzajemnega knjiženja poveča širjenje negativnih vplivov v skupini; |
| --- | --- |

(15)

v kolikšnem obsegu se zaradi uporabe znotrajskupinskih jamstev ali vzajemnega knjiženja poveča širjenje negativnih vplivov v skupini;

| (16) | v kolikšnem obsegu pravna struktura skupine ovira uporabo instrumentov za reševanje zaradi števila pravnih oseb, zapletenosti strukture skupine ali težav pri povezovanju poslovnih področij s subjekti v skupini; |
| --- | --- |

(16)

v kolikšnem obsegu pravna struktura skupine ovira uporabo instrumentov za reševanje zaradi števila pravnih oseb, zapletenosti strukture skupine ali težav pri povezovanju poslovnih področij s subjekti v skupini;

| (17) | znesek in vrsta kvalificiranih obveznosti institucije; |
| --- | --- |

(17)

znesek in vrsta kvalificiranih obveznosti institucije;

| (18) | če ocena vključuje mešani poslovni holding, v kolikšnem obsegu bi lahko reševanje subjektov v skupini, ki so institucije ali finančne institucije, negativno vplivalo na nefinančni del skupine; |
| --- | --- |

(18)

če ocena vključuje mešani poslovni holding, v kolikšnem obsegu bi lahko reševanje subjektov v skupini, ki so institucije ali finančne institucije, negativno vplivalo na nefinančni del skupine;

| (19) | obstoj in trdnost sporazumov o ravni storitev; |
| --- | --- |

(19)

obstoj in trdnost sporazumov o ravni storitev;

| (20) | ali imajo organi tretje države na voljo instrumente za reševanje, ki so potrebni za podporo ukrepom za reševanje s strani organov za reševanje v Uniji, ter možnosti za usklajeno delovanje med organi v Uniji in organi tretjih držav; |
| --- | --- |

(20)

ali imajo organi tretje države na voljo instrumente za reševanje, ki so potrebni za podporo ukrepom za reševanje s strani organov za reševanje v Uniji, ter možnosti za usklajeno delovanje med organi v Uniji in organi tretjih držav;

| (21) | izvedljivost uporabe instrumentov za reševanje na način, ki ustreza ciljem reševanja, glede na razpoložljive instrumente in strukturo institucije; |
| --- | --- |

(21)

izvedljivost uporabe instrumentov za reševanje na način, ki ustreza ciljem reševanja, glede na razpoložljive instrumente in strukturo institucije;

| (22) | v kolikšnem obsegu struktura skupine omogoča organu za reševanje, da reši vso skupino oziroma enega ali več od njenih subjektov, ne da bi to imelo pomemben neposreden ali posreden negativen vpliv na finančni sistem, zaupanje trgov ali gospodarstvo, ter ob zagotovitvi čim večje vrednosti skupine kot celote; |
| --- | --- |

(22)

v kolikšnem obsegu struktura skupine omogoča organu za reševanje, da reši vso skupino oziroma enega ali več od njenih subjektov, ne da bi to imelo pomemben neposreden ali posreden negativen vpliv na finančni sistem, zaupanje trgov ali gospodarstvo, ter ob zagotovitvi čim večje vrednosti skupine kot celote;

| (23) | dogovore in sredstva, s katerimi bi se lahko reševanje pospešilo v primeru skupin, ki imajo podrejene družbe v različnih jurisdikcijah; |
| --- | --- |

(23)

dogovore in sredstva, s katerimi bi se lahko reševanje pospešilo v primeru skupin, ki imajo podrejene družbe v različnih jurisdikcijah;

| (24) | verodostojnost uporabe instrumentov za reševanje na način, ki ustreza ciljem reševanja, glede na možne posledice za upnike, nasprotne stranke v poslih, stranke podjetja in zaposlene ter možne ukrepe, ki jih lahko izvedejo organi tretjih držav; |
| --- | --- |

(24)

verodostojnost uporabe instrumentov za reševanje na način, ki ustreza ciljem reševanja, glede na možne posledice za upnike, nasprotne stranke v poslih, stranke podjetja in zaposlene ter možne ukrepe, ki jih lahko izvedejo organi tretjih držav;

| (25) | v kolikšnem obsegu se lahko ustrezno oceni vpliv reševanja institucije na finančni sistem in zaupanje finančnega trga; |
| --- | --- |

(25)

v kolikšnem obsegu se lahko ustrezno oceni vpliv reševanja institucije na finančni sistem in zaupanje finančnega trga;

| (26) | v kolikšnem obsegu bi lahko reševanje institucije imelo pomemben neposreden ali posreden negativen vpliv na finančni sistem, zaupanje trgov ali gospodarstvo; |
| --- | --- |

(26)

v kolikšnem obsegu bi lahko reševanje institucije imelo pomemben neposreden ali posreden negativen vpliv na finančni sistem, zaupanje trgov ali gospodarstvo;

| (27) | v kolikšnem obsegu bi se lahko razširitev na druge institucije ali na finančne trge omejila z uporabo instrumentov in pooblastil za reševanje; |
| --- | --- |

(27)

v kolikšnem obsegu bi se lahko razširitev na druge institucije ali na finančne trge omejila z uporabo instrumentov in pooblastil za reševanje;

| (28) | v kolikšnem obsegu bi lahko reševanje institucije imelo pomemben vpliv na delovanje plačilnih sistemov in sistemov poravnave. |
| --- | --- |

(28)

v kolikšnem obsegu bi lahko reševanje institucije imelo pomemben vpliv na delovanje plačilnih sistemov in sistemov poravnave.

---

| 12.6.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 173/349 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 173/349

---

DIREKTIVA 2014/65/EU EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 15. maja 2014

o trgih finančnih instrumentov ter spremembi Direktive 2002/92/ES in Direktive 2011/61/EU

(prenovitev)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 53(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (1),

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4) je bila večkrat bistveno spremenjena (5). Ker so potrebne dodatne spremembe, bi bilo zaradi jasnosti treba navedeno direktivo prenoviti. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4) je bila večkrat bistveno spremenjena (5). Ker so potrebne dodatne spremembe, bi bilo zaradi jasnosti treba navedeno direktivo prenoviti.

| (2) | Namen Direktive Sveta 93/22/EGS (6) je bil vzpostaviti razmere, v katerih bi pooblaščena investicijska podjetja in banke lahko zagotavljale navedene storitve ali ustanavljale podružnice v drugih državah članicah na podlagi dovoljenja in nadzora s strani matične države. Zaradi tega je bil cilj navedene direktive uskladiti začetne zahteve glede dovoljenj in poslovanja investicijskih podjetij, vključno s pravili poslovanja. Uredila je tudi usklajevanje nekaterih pogojev, ki veljajo za delovanje reguliranih trgov. |
| --- | --- |

(2)

Namen Direktive Sveta 93/22/EGS (6) je bil vzpostaviti razmere, v katerih bi pooblaščena investicijska podjetja in banke lahko zagotavljale navedene storitve ali ustanavljale podružnice v drugih državah članicah na podlagi dovoljenja in nadzora s strani matične države. Zaradi tega je bil cilj navedene direktive uskladiti začetne zahteve glede dovoljenj in poslovanja investicijskih podjetij, vključno s pravili poslovanja. Uredila je tudi usklajevanje nekaterih pogojev, ki veljajo za delovanje reguliranih trgov.

| (3) | V zadnjih letih postaja več vlagateljev aktivnih na finančnih trgih in na voljo imajo še bolj kompleksno široko paleto storitev in instrumentov. Glede na ta razvoj bi moral zakonodajni okvir Unije zajemati celotno paleto dejavnosti v zvezi z investiranjem. V ta namen je treba zagotoviti potrebno stopnjo usklajenosti, da bi lahko vlagateljem ponudili visoko raven zaščite in investicijskim podjetjem omogočili opravljanje storitev v celotnem notranjem trgu Unije, na podlagi nadzora, ki ga opravlja matična država. Direktiva 93/22/EGS je bila zato nadomeščena z Direktivo 2004/39/ES. |
| --- | --- |

(3)

V zadnjih letih postaja več vlagateljev aktivnih na finančnih trgih in na voljo imajo še bolj kompleksno široko paleto storitev in instrumentov. Glede na ta razvoj bi moral zakonodajni okvir Unije zajemati celotno paleto dejavnosti v zvezi z investiranjem. V ta namen je treba zagotoviti potrebno stopnjo usklajenosti, da bi lahko vlagateljem ponudili visoko raven zaščite in investicijskim podjetjem omogočili opravljanje storitev v celotnem notranjem trgu Unije, na podlagi nadzora, ki ga opravlja matična država. Direktiva 93/22/EGS je bila zato nadomeščena z Direktivo 2004/39/ES.

| (4) | Ob finančni krizi so se pokazale slabosti v delovanju in preglednosti finančnih trgov. Dogajanja na finančnih trgih so pokazala na nujnost okrepitve okvira za regulacijo trgov finančnih instrumentov, tudi kadar trgovanje na takšnih trgih poteka na prostem trgu (OTC), da bi povečali njihovo preglednost, bolje zaščitili vlagatelje, utrdili zaupanje, obravnavali neurejena področja ter zagotovili, da bodo imeli nadzorni organi ustrezna pooblastila za opravljanje svojih nalog. |
| --- | --- |

(4)

Ob finančni krizi so se pokazale slabosti v delovanju in preglednosti finančnih trgov. Dogajanja na finančnih trgih so pokazala na nujnost okrepitve okvira za regulacijo trgov finančnih instrumentov, tudi kadar trgovanje na takšnih trgih poteka na prostem trgu (OTC), da bi povečali njihovo preglednost, bolje zaščitili vlagatelje, utrdili zaupanje, obravnavali neurejena področja ter zagotovili, da bodo imeli nadzorni organi ustrezna pooblastila za opravljanje svojih nalog.

| (5) | Med regulatornimi organi na mednarodni ravni obstaja soglasje, da so k nastanku finančne krize prispevale tudi slabosti v korporativnem upravljanju številnih finančnih institucij, vključno s pomanjkanjem učinkovitega notranjega nadzora. Pretirano in nepreudarno tveganje lahko vodi v propad posameznih finančnih institucij ter povzroči sistemske težave v državah članicah in v svetu. Nepravilno ravnanje podjetij, ki zagotavljajo storitve strankam, lahko povzroči škodo vlagateljem in izgubo njihovega zaupanja. Da bi preprečili potencialno škodljive učinke teh slabosti korporativnega upravljanja, bi bilo treba Direktivo 2004/39/ES dopolniti s podrobnejšimi načeli in minimalnimi standardi. Ta načela in standarde bi bilo treba uporabljati ob upoštevanju narave, obsega in kompleksnosti investicijskih podjetij. |
| --- | --- |

(5)

Med regulatornimi organi na mednarodni ravni obstaja soglasje, da so k nastanku finančne krize prispevale tudi slabosti v korporativnem upravljanju številnih finančnih institucij, vključno s pomanjkanjem učinkovitega notranjega nadzora. Pretirano in nepreudarno tveganje lahko vodi v propad posameznih finančnih institucij ter povzroči sistemske težave v državah članicah in v svetu. Nepravilno ravnanje podjetij, ki zagotavljajo storitve strankam, lahko povzroči škodo vlagateljem in izgubo njihovega zaupanja. Da bi preprečili potencialno škodljive učinke teh slabosti korporativnega upravljanja, bi bilo treba Direktivo 2004/39/ES dopolniti s podrobnejšimi načeli in minimalnimi standardi. Ta načela in standarde bi bilo treba uporabljati ob upoštevanju narave, obsega in kompleksnosti investicijskih podjetij.

| (6) | Skupina strokovnjakov na visoki ravni za finančni nadzor v EU je Unijo pozvala, naj pripravi bolj usklajen sveženj finančnih predpisov. V okviru prihodnje evropske nadzorne strukture je Evropski svet na zasedanju 18. in 19. junija 2009 poudaril tudi potrebo po oblikovanju enotnih evropskih pravil, ki se bodo uporabljala za vse finančne institucije na notranjem trgu. |
| --- | --- |

(6)

Skupina strokovnjakov na visoki ravni za finančni nadzor v EU je Unijo pozvala, naj pripravi bolj usklajen sveženj finančnih predpisov. V okviru prihodnje evropske nadzorne strukture je Evropski svet na zasedanju 18. in 19. junija 2009 poudaril tudi potrebo po oblikovanju enotnih evropskih pravil, ki se bodo uporabljala za vse finančne institucije na notranjem trgu.

| (7) | Direktivo 2004/39/ES bi bilo zato treba delno prenoviti s to direktivo, delno pa nadomestiti z Uredbo (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (7). Oba pravna instrumenta skupaj bosta tvorila pravni okvir, ki bo urejal zahteve v zvezi z investicijskimi podjetji, reguliranimi trgi, izvajalci storitev sporočanja podatkov in podjetji iz tretjih držav, ki v Uniji opravljajo investicijske storitve ali posle. To direktivo bi zato bilo treba razlagati v povezavi z navedeno uredbo. Ta direktiva bi morala vsebovati določbe o izdajanju dovoljenj podjetjem, pridobitvi kvalificiranega deleža, uveljavljanju svobode ustanavljanja in svobode opravljanja storitev, pogojih poslovanja investicijskih podjetij, da se zagotovi zaščita vlagateljev, pooblastilih nadzornih organov matične države članice in države članice gostiteljice ter sistemu nalaganja sankcij. Ker je glavni cilj in predmet te direktive poenotenje nacionalnih določb v zvezi z navedenimi področji, bi morala biti njena podlaga člen 53(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Oblika direktive je primerna, da se po potrebi omogoči prilagoditev izvedbenih določb na področjih, ki jih ureja ta direktiva, posebnostim trgov in pravnega sistema vsake države članice. |
| --- | --- |

(7)

Direktivo 2004/39/ES bi bilo zato treba delno prenoviti s to direktivo, delno pa nadomestiti z Uredbo (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (7). Oba pravna instrumenta skupaj bosta tvorila pravni okvir, ki bo urejal zahteve v zvezi z investicijskimi podjetji, reguliranimi trgi, izvajalci storitev sporočanja podatkov in podjetji iz tretjih držav, ki v Uniji opravljajo investicijske storitve ali posle. To direktivo bi zato bilo treba razlagati v povezavi z navedeno uredbo. Ta direktiva bi morala vsebovati določbe o izdajanju dovoljenj podjetjem, pridobitvi kvalificiranega deleža, uveljavljanju svobode ustanavljanja in svobode opravljanja storitev, pogojih poslovanja investicijskih podjetij, da se zagotovi zaščita vlagateljev, pooblastilih nadzornih organov matične države članice in države članice gostiteljice ter sistemu nalaganja sankcij. Ker je glavni cilj in predmet te direktive poenotenje nacionalnih določb v zvezi z navedenimi področji, bi morala biti njena podlaga člen 53(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Oblika direktive je primerna, da se po potrebi omogoči prilagoditev izvedbenih določb na področjih, ki jih ureja ta direktiva, posebnostim trgov in pravnega sistema vsake države članice.

| (8) | Na seznam finančnih instrumentov je ustrezno vključiti izvedene finančne instrumente na blago in druge, ki so oblikovani in s katerimi se trguje na tak način, da se sprožajo ureditvena vprašanja, primerljiva s tradicionalnimi finančnimi instrumenti. |
| --- | --- |

(8)

Na seznam finančnih instrumentov je ustrezno vključiti izvedene finančne instrumente na blago in druge, ki so oblikovani in s katerimi se trguje na tak način, da se sprožajo ureditvena vprašanja, primerljiva s tradicionalnimi finančnimi instrumenti.

| (9) | V področje uporabe finančnih instrumentov bodo vključene pogodbe, ki jih je mogoče poravnati fizično in s katerimi se trguje v organiziranih sistemih trgovanja (OTF), razen tiste, ki jih že ureja Uredba (EU) št. 1227/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (8). Sprejetih je bilo več ukrepov za ublažitev učinka te vključitve na podjetja, ki trgujejo s temi produkti. Ta podjetja so danes izvzeta iz kapitalskih zahtev na podlagi Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (9), to izvzetje pa bo predmet revizije na podlagi člena 493(1) navedene uredbe pred prenehanjem njegove veljavnosti najpozneje konec leta 2017. Ker so te pogodbe finančni instrumenti, bi se od začetka uporabljala zakonodaja o finančnih trgih, torej bi z datumom začetka uporabe te direktive in Uredbe (EU) št. 600/2014 veljalo omejevanje pozicij, poročanje o poslih in zahteve glede zlorabe trga. Vendar je za uporabo obveznosti kliringa ter zahtev po kritju, kot je določeno v Uredbi (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (10), predvideno 42-mesečno postopno uvajanje. |
| --- | --- |

(9)

V področje uporabe finančnih instrumentov bodo vključene pogodbe, ki jih je mogoče poravnati fizično in s katerimi se trguje v organiziranih sistemih trgovanja (OTF), razen tiste, ki jih že ureja Uredba (EU) št. 1227/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (8). Sprejetih je bilo več ukrepov za ublažitev učinka te vključitve na podjetja, ki trgujejo s temi produkti. Ta podjetja so danes izvzeta iz kapitalskih zahtev na podlagi Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (9), to izvzetje pa bo predmet revizije na podlagi člena 493(1) navedene uredbe pred prenehanjem njegove veljavnosti najpozneje konec leta 2017. Ker so te pogodbe finančni instrumenti, bi se od začetka uporabljala zakonodaja o finančnih trgih, torej bi z datumom začetka uporabe te direktive in Uredbe (EU) št. 600/2014 veljalo omejevanje pozicij, poročanje o poslih in zahteve glede zlorabe trga. Vendar je za uporabo obveznosti kliringa ter zahtev po kritju, kot je določeno v Uredbi (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (10), predvideno 42-mesečno postopno uvajanje.

| (10) | Omejitev področja uporabe glede izvedenih finančnih instrumentov na blago, s katerimi se trguje v OTF in jih je mogoče poravnati fizično, bi morala biti omejena, da bi preprečili vrzel, ki bi lahko privedla do regulativne arbitraže. Zato je treba predvideti delegirani akt, s katerim bi dodatno opredelili pomen izraza „jih je treba poravnati fizično“, pri tem pa upoštevati vsaj oblikovanje izvršljive in zavezujoče obveznosti za fizično dostavo, ki je ni mogoče odpraviti in pri čemer se ne sme izvesti gotovinska poravnava ali izravnava poslov, razen v primeru višje sile, neizpolnitve obveznosti ali drugih pristnih razlogov za nezmožnost izpolnjevanja obveznosti. |
| --- | --- |

(10)

Omejitev področja uporabe glede izvedenih finančnih instrumentov na blago, s katerimi se trguje v OTF in jih je mogoče poravnati fizično, bi morala biti omejena, da bi preprečili vrzel, ki bi lahko privedla do regulativne arbitraže. Zato je treba predvideti delegirani akt, s katerim bi dodatno opredelili pomen izraza „jih je treba poravnati fizično“, pri tem pa upoštevati vsaj oblikovanje izvršljive in zavezujoče obveznosti za fizično dostavo, ki je ni mogoče odpraviti in pri čemer se ne sme izvesti gotovinska poravnava ali izravnava poslov, razen v primeru višje sile, neizpolnitve obveznosti ali drugih pristnih razlogov za nezmožnost izpolnjevanja obveznosti.

| (11) | Na sekundarnih promptnih trgih s pravicami do emisije (v nadaljnjem besedilu: EUA) se je pojavila vrsta goljufivih praks, ki bi lahko ogrozile zaupanje v sistem trgovanja z emisijami, vzpostavljen z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (11), pri čemer se sprejemajo ukrepi za izboljšanje sistema registrov EUA in pogojev za odprtje računa za trgovanje z EUA. Da bi okrepili celovitost teh trgov in zaščitili njihovo učinkovito delovanje, vključno s celovitim nadzorom trgovalne dejavnosti, je ustrezno, da se ukrepi, sprejeti na podlagi Direktive 2003/87/ES, dopolnijo tako, da se pravice do emisije opredelijo kot finančni instrumenti in bodo tako v celoti spadali na področje uporabe te direktive ter Uredbe (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (12). |
| --- | --- |

(11)

Na sekundarnih promptnih trgih s pravicami do emisije (v nadaljnjem besedilu: EUA) se je pojavila vrsta goljufivih praks, ki bi lahko ogrozile zaupanje v sistem trgovanja z emisijami, vzpostavljen z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (11), pri čemer se sprejemajo ukrepi za izboljšanje sistema registrov EUA in pogojev za odprtje računa za trgovanje z EUA. Da bi okrepili celovitost teh trgov in zaščitili njihovo učinkovito delovanje, vključno s celovitim nadzorom trgovalne dejavnosti, je ustrezno, da se ukrepi, sprejeti na podlagi Direktive 2003/87/ES, dopolnijo tako, da se pravice do emisije opredelijo kot finančni instrumenti in bodo tako v celoti spadali na področje uporabe te direktive ter Uredbe (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (12).

| (12) | Namen te direktive je zajeti podjetja, katerih redna dejavnost ali poklic je opravljanje investicijskih storitev ali/in investicijskih poslov na profesionalni podlagi. Njeno področje uporabe torej ne bi smelo zajemati oseb z drugačno poklicno dejavnostjo. |
| --- | --- |

(12)

Namen te direktive je zajeti podjetja, katerih redna dejavnost ali poklic je opravljanje investicijskih storitev ali/in investicijskih poslov na profesionalni podlagi. Njeno področje uporabe torej ne bi smelo zajemati oseb z drugačno poklicno dejavnostjo.

| (13) | Treba je vzpostaviti celovit regulativni režim, ki bo veljal za opravljanje poslov s finančnimi instrumenti, ne glede na načine trgovanja, na katere se taki posli sklepajo, da bi zagotovili visoko kakovost opravljanja investicijskih poslov in vzdrževali celovitost in splošno učinkovitost finančnega sistema. Določiti bi bilo treba skladen in na tveganje občutljiv okvir za urejanje glavnih vrst ureditev izvrševanja naročil, ki se trenutno uporabljajo na evropskem finančnem trgu. Priznati je treba nastanek nove generacije sistemov organiziranega trgovanja poleg reguliranih trgov, za katere bi morale veljati obveznosti, namenjene ohranjanju učinkovitega in pravilnega delovanja finančnih trgov, in zagotoviti, da ti sistemi organiziranega trgovanja ne bi izkoriščali regulativnih vrzeli. |
| --- | --- |

(13)

Treba je vzpostaviti celovit regulativni režim, ki bo veljal za opravljanje poslov s finančnimi instrumenti, ne glede na načine trgovanja, na katere se taki posli sklepajo, da bi zagotovili visoko kakovost opravljanja investicijskih poslov in vzdrževali celovitost in splošno učinkovitost finančnega sistema. Določiti bi bilo treba skladen in na tveganje občutljiv okvir za urejanje glavnih vrst ureditev izvrševanja naročil, ki se trenutno uporabljajo na evropskem finančnem trgu. Priznati je treba nastanek nove generacije sistemov organiziranega trgovanja poleg reguliranih trgov, za katere bi morale veljati obveznosti, namenjene ohranjanju učinkovitega in pravilnega delovanja finančnih trgov, in zagotoviti, da ti sistemi organiziranega trgovanja ne bi izkoriščali regulativnih vrzeli.

| (14) | Vsa mesta trgovanja, torej regulirani trgi, večstranski sistemi trgovanja (MTF) in OTF, bi morala določiti pregledna in nediskriminatorna pravila glede dostopa do sistema. Medtem ko bi morali regulirani trgi in MTF še naprej izpolnjevati podobne zahteve glede tega, koga smejo sprejeti kot člana ali udeleženca, bi morali imeti OTF možnost, da med drugim določijo in omejijo dostop potencialnim članom glede na to, kakšno vlogo in obveznosti imajo v razmerju do svojih strank. V zvezi s tem bi morala biti mesta trgovanja zmožna določiti parametre, ki veljajo za sistem, kot je najmanjši zamik, če to poteka odprto in pregledno ter brez diskriminacije s strani upravljavca platforme. |
| --- | --- |

(14)

Vsa mesta trgovanja, torej regulirani trgi, večstranski sistemi trgovanja (MTF) in OTF, bi morala določiti pregledna in nediskriminatorna pravila glede dostopa do sistema. Medtem ko bi morali regulirani trgi in MTF še naprej izpolnjevati podobne zahteve glede tega, koga smejo sprejeti kot člana ali udeleženca, bi morali imeti OTF možnost, da med drugim določijo in omejijo dostop potencialnim članom glede na to, kakšno vlogo in obveznosti imajo v razmerju do svojih strank. V zvezi s tem bi morala biti mesta trgovanja zmožna določiti parametre, ki veljajo za sistem, kot je najmanjši zamik, če to poteka odprto in pregledno ter brez diskriminacije s strani upravljavca platforme.

| (15) | Centralna nasprotna stranka (CNS) je opredeljena v Uredbi (EU) št. 648/2012 in pomeni pravno osebo, ki posreduje med strankami v pogodbah, s katerimi se trguje na enem ali več finančnih trgih, ter postane kupec za vsakega prodajalca in prodajalec za vsakega kupca. CNS niso zajete v izrazu OTF, kot je opredeljen v tej direktivi. |
| --- | --- |

(15)

Centralna nasprotna stranka (CNS) je opredeljena v Uredbi (EU) št. 648/2012 in pomeni pravno osebo, ki posreduje med strankami v pogodbah, s katerimi se trguje na enem ali več finančnih trgih, ter postane kupec za vsakega prodajalca in prodajalec za vsakega kupca. CNS niso zajete v izrazu OTF, kot je opredeljen v tej direktivi.

| (16) | Osebe, ki imajo dostop do reguliranih trgov ali MTF, se imenujejo člani ali udeleženci. Oba izraza se lahko uporabljata kot sopomenki. Ta izraza ne zajemata uporabnikov, ki za dostop do mest trgovanja uporabljajo le neposreden elektronski dostop. |
| --- | --- |

(16)

Osebe, ki imajo dostop do reguliranih trgov ali MTF, se imenujejo člani ali udeleženci. Oba izraza se lahko uporabljata kot sopomenki. Ta izraza ne zajemata uporabnikov, ki za dostop do mest trgovanja uporabljajo le neposreden elektronski dostop.

| (17) | Sistematične internalizatorje bi bilo treba opredeliti kot investicijska podjetja, ki organizirano, pogosto, sistematično in znatno poslujejo za svoj račun, kadar izvršujejo naročila strank zunaj reguliranega trga, MTF ali OTF. Za zagotovitev objektivne in učinkovite uporabe te opredelitve za investicijska podjetja bi moralo biti relevantno vsako dvostransko trgovanje, opravljeno s strankami, oblikovati pa bi bilo treba kvalitativna merila za določanje investicijskih podjetij, ki jih je treba registrirati kot sistematične internalizatorje. Medtem ko so mesta trgovanja sistemi, v katerih se srečuje več nakupnih in prodajnih interesov tretjih oseb, sistematičnemu internalizatorju ne bi smelo biti dovoljeno, da funkcionalno na enak način združuje nakupne in prodajne interese tretjih oseb kot mesto trgovanja. |
| --- | --- |

(17)

Sistematične internalizatorje bi bilo treba opredeliti kot investicijska podjetja, ki organizirano, pogosto, sistematično in znatno poslujejo za svoj račun, kadar izvršujejo naročila strank zunaj reguliranega trga, MTF ali OTF. Za zagotovitev objektivne in učinkovite uporabe te opredelitve za investicijska podjetja bi moralo biti relevantno vsako dvostransko trgovanje, opravljeno s strankami, oblikovati pa bi bilo treba kvalitativna merila za določanje investicijskih podjetij, ki jih je treba registrirati kot sistematične internalizatorje. Medtem ko so mesta trgovanja sistemi, v katerih se srečuje več nakupnih in prodajnih interesov tretjih oseb, sistematičnemu internalizatorju ne bi smelo biti dovoljeno, da funkcionalno na enak način združuje nakupne in prodajne interese tretjih oseb kot mesto trgovanja.

| (18) | Področje uporabe te direktive ne bi smelo zajemati oseb, ki upravljajo svoje lastno premoženje, in podjetij, ki razen poslovanja za svoj račun s finančnimi instrumenti, ki niso izvedeni finančni instrumenti na blago, pravice do emisije ali njihovi izvedeni finančni instrumenti, ne opravljajo investicijskih storitev ali investicijskih poslov, razen če so vzdrževalci trga, člani ali udeleženci reguliranega trga ali MTF ali imajo neposreden elektronski dostop do mesta trgovanja, uporabljajo tehnike visokofrekvenčnega algoritemskega trgovanja ali poslujejo za svoj račun pri izvrševanju naročil strank. |
| --- | --- |

(18)

Področje uporabe te direktive ne bi smelo zajemati oseb, ki upravljajo svoje lastno premoženje, in podjetij, ki razen poslovanja za svoj račun s finančnimi instrumenti, ki niso izvedeni finančni instrumenti na blago, pravice do emisije ali njihovi izvedeni finančni instrumenti, ne opravljajo investicijskih storitev ali investicijskih poslov, razen če so vzdrževalci trga, člani ali udeleženci reguliranega trga ali MTF ali imajo neposreden elektronski dostop do mesta trgovanja, uporabljajo tehnike visokofrekvenčnega algoritemskega trgovanja ali poslujejo za svoj račun pri izvrševanju naročil strank.

| (19) | V sporočilu finančnih ministrov in guvernerjev centralnih bank skupine G-20 z dne 15. aprila 2011 je navedeno, da bi morali biti udeleženci na trgih izvedenih finančnih instrumentov na blago predmet ustrezne regulacije in nadzora in da bo zato treba spremeniti nekatera izvzetja iz Direktive 2004/39/ES. |
| --- | --- |

(19)

V sporočilu finančnih ministrov in guvernerjev centralnih bank skupine G-20 z dne 15. aprila 2011 je navedeno, da bi morali biti udeleženci na trgih izvedenih finančnih instrumentov na blago predmet ustrezne regulacije in nadzora in da bo zato treba spremeniti nekatera izvzetja iz Direktive 2004/39/ES.

| (20) | Osebe, ki poslujejo za svoj račun, vključno kot vzdrževalci trga v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago, pravicami do emisije in njihovimi izvedenimi finančnimi instrumenti, razen oseb, ki poslujejo za svoj račun z izvrševanjem naročil strank, ali ki opravljajo investicijske storitve v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago, pravicami do emisije ali njihovimi izvedenimi finančnimi instrumenti za stranke ali izvajalce svoje glavne dejavnosti, bi morale biti izvzete iz področja uporabe te direktive, če je ta dejavnost pomožna dejavnost k njihovi glavni dejavnosti na ravni skupine in ta glavna dejavnost ne pomeni opravljanja investicijskih storitev v smislu te direktive ali bančnih dejavnosti v smislu Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (13) niti vzdrževanja trga za izvedene finančne instrumente na blago in te osebe ne uporabljajo tehnike visokofrekvenčnega algoritemskega trgovanja. Tehnična merila za določitev, kdaj je dejavnost pomožna dejavnost k taki glavni dejavnosti, bi bilo treba pojasniti v regulativnih tehničnih standardih, ob upoštevanju meril iz te direktive.
  S temi merili bi bilo treba zagotoviti, da področje uporabe te direktive zajema nefinančna podjetja, ki s finančnimi instrumenti poslujejo na nesorazmeren način v primerjavi z ravnjo naložb v glavno dejavnost. Pri tem bi morala ta merila upoštevati vsaj potrebo po tem, da pomožne dejavnosti predstavljajo manjšinski delež dejavnosti na ravni skupine, ter velikost njihove dejavnosti trgovanja v primerjavi s celotno trgovalno dejavnostjo v tem razredu finančnih instrumentov. Kadar regulativni organi ali mesta trgovanja v skladu z zakonodajo Unije ali nacionalnimi zakoni in drugimi predpisi zahtevajo obveznost zagotavljanja likvidnosti na mestu trgovanja, je primerno, da bi bili posli, začeti za izpolnitev te obveznosti, izvzeti iz ocene, ali gre za pomožno dejavnost. |
| --- | --- |

(20)

Osebe, ki poslujejo za svoj račun, vključno kot vzdrževalci trga v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago, pravicami do emisije in njihovimi izvedenimi finančnimi instrumenti, razen oseb, ki poslujejo za svoj račun z izvrševanjem naročil strank, ali ki opravljajo investicijske storitve v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago, pravicami do emisije ali njihovimi izvedenimi finančnimi instrumenti za stranke ali izvajalce svoje glavne dejavnosti, bi morale biti izvzete iz področja uporabe te direktive, če je ta dejavnost pomožna dejavnost k njihovi glavni dejavnosti na ravni skupine in ta glavna dejavnost ne pomeni opravljanja investicijskih storitev v smislu te direktive ali bančnih dejavnosti v smislu Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (13) niti vzdrževanja trga za izvedene finančne instrumente na blago in te osebe ne uporabljajo tehnike visokofrekvenčnega algoritemskega trgovanja. Tehnična merila za določitev, kdaj je dejavnost pomožna dejavnost k taki glavni dejavnosti, bi bilo treba pojasniti v regulativnih tehničnih standardih, ob upoštevanju meril iz te direktive.

S temi merili bi bilo treba zagotoviti, da področje uporabe te direktive zajema nefinančna podjetja, ki s finančnimi instrumenti poslujejo na nesorazmeren način v primerjavi z ravnjo naložb v glavno dejavnost. Pri tem bi morala ta merila upoštevati vsaj potrebo po tem, da pomožne dejavnosti predstavljajo manjšinski delež dejavnosti na ravni skupine, ter velikost njihove dejavnosti trgovanja v primerjavi s celotno trgovalno dejavnostjo v tem razredu finančnih instrumentov. Kadar regulativni organi ali mesta trgovanja v skladu z zakonodajo Unije ali nacionalnimi zakoni in drugimi predpisi zahtevajo obveznost zagotavljanja likvidnosti na mestu trgovanja, je primerno, da bi bili posli, začeti za izpolnitev te obveznosti, izvzeti iz ocene, ali gre za pomožno dejavnost.

| (21) | Za namene te direktive in Uredbe (EU) št. 600/2014, ki urejata tako izvedene finančne instrumente OTC kot izvedene finančne instrumente, s katerimi se trguje na borzi, v smislu Uredbe (EU) št. 600/2014, bi bilo treba posle, za katere naj bi bilo mogoče objektivno izmeriti, da zmanjšujejo tveganja, ki so neposredno povezana s poslovno dejavnostjo ali dejavnostjo financiranja zakladnice, in posle znotraj skupine obravnavati v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012. |
| --- | --- |

(21)

Za namene te direktive in Uredbe (EU) št. 600/2014, ki urejata tako izvedene finančne instrumente OTC kot izvedene finančne instrumente, s katerimi se trguje na borzi, v smislu Uredbe (EU) št. 600/2014, bi bilo treba posle, za katere naj bi bilo mogoče objektivno izmeriti, da zmanjšujejo tveganja, ki so neposredno povezana s poslovno dejavnostjo ali dejavnostjo financiranja zakladnice, in posle znotraj skupine obravnavati v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012.

| (22) | Osebe, ki poslujejo z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago, pravicami do emisije in iz njih izvedenimi finančnimi instrumenti, lahko v okviru svojih poslovnih zakladniških dejavnosti obvladovanja tveganja poslujejo tudi z drugimi finančnimi instrumenti, da bi se zaščitile pred tveganji, kot so tečajna tveganja. Zato je pomembno pojasniti, da se izvzetja uporabljajo kumulativno. Tako se denimo izvzetje iz točke (j) člena 2(1) lahko uporablja skupaj z izvzetjem iz točke (d) člena 2(1). |
| --- | --- |

(22)

Osebe, ki poslujejo z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago, pravicami do emisije in iz njih izvedenimi finančnimi instrumenti, lahko v okviru svojih poslovnih zakladniških dejavnosti obvladovanja tveganja poslujejo tudi z drugimi finančnimi instrumenti, da bi se zaščitile pred tveganji, kot so tečajna tveganja. Zato je pomembno pojasniti, da se izvzetja uporabljajo kumulativno. Tako se denimo izvzetje iz točke (j) člena 2(1) lahko uporablja skupaj z izvzetjem iz točke (d) člena 2(1).

| (23) | Da pa bi se, kar se tiče izvzetij, izognili vsakršni morebitni zlorabi, bi morali biti vzdrževalci trga s finančni instrumenti, ki niso vzdrževalci trga z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago, pravicami do emisijske ali njihovimi izvedenimi finančnimi instrumenti, če je ta dejavnost pomožna dejavnost k njihovi glavni dejavnosti gledano na ravni skupine in če ne uporabljajo tehnike visokofrekvenčnega algoritemskega trgovanja, vključeni v področje uporabe te direktive in zanje ne bi smela veljati druga izvzetja. Osebe, ki poslujejo za svoj račun z izvrševanjem naročil strank ali uporabljajo tehniko visokofrekvenčnega algoritemskega trgovanja, bi morale biti tudi vključene v področje uporabe te direktive in zanje ne bi smela veljati druga izvzetja. |
| --- | --- |

(23)

Da pa bi se, kar se tiče izvzetij, izognili vsakršni morebitni zlorabi, bi morali biti vzdrževalci trga s finančni instrumenti, ki niso vzdrževalci trga z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago, pravicami do emisijske ali njihovimi izvedenimi finančnimi instrumenti, če je ta dejavnost pomožna dejavnost k njihovi glavni dejavnosti gledano na ravni skupine in če ne uporabljajo tehnike visokofrekvenčnega algoritemskega trgovanja, vključeni v področje uporabe te direktive in zanje ne bi smela veljati druga izvzetja. Osebe, ki poslujejo za svoj račun z izvrševanjem naročil strank ali uporabljajo tehniko visokofrekvenčnega algoritemskega trgovanja, bi morale biti tudi vključene v področje uporabe te direktive in zanje ne bi smela veljati druga izvzetja.

| (24) | Poslovanje za svoj račun pri izvrševanju naročil strank bi moralo vključevati podjetja, ki izvršujejo naročila različnih strank s hkratnim nakupom in prodajo za svoj račun (back to back trading); v tem primeru bi bilo treba šteti, da podjetja delujejo kot naročnik in bi zanje morale veljati določbe te direktive, ki zajemajo tako izvrševanje naročil za račun strank kot poslovanje za svoj račun. |
| --- | --- |

(24)

Poslovanje za svoj račun pri izvrševanju naročil strank bi moralo vključevati podjetja, ki izvršujejo naročila različnih strank s hkratnim nakupom in prodajo za svoj račun (back to back trading); v tem primeru bi bilo treba šteti, da podjetja delujejo kot naročnik in bi zanje morale veljati določbe te direktive, ki zajemajo tako izvrševanje naročil za račun strank kot poslovanje za svoj račun.

| (25) | Izvrševanje naročil v okviru poslovanja s finančnimi instrumenti, ki se opravlja kot pomožna dejavnost med dvema osebama, katerih glavna dejavnost na ravni skupine ne pomeni opravljanja investicijskih storitev v smislu te direktive ali bančnih dejavnosti v smislu Direktive 2013/36/EU, ne bi smelo šteti za poslovanje za svoj račun pri izvrševanju naročil strank. |
| --- | --- |

(25)

Izvrševanje naročil v okviru poslovanja s finančnimi instrumenti, ki se opravlja kot pomožna dejavnost med dvema osebama, katerih glavna dejavnost na ravni skupine ne pomeni opravljanja investicijskih storitev v smislu te direktive ali bančnih dejavnosti v smislu Direktive 2013/36/EU, ne bi smelo šteti za poslovanje za svoj račun pri izvrševanju naročil strank.

| (26) | V besedilu se izraz „osebe“ nanaša tako na fizične kot na pravne osebe. |
| --- | --- |

(26)

V besedilu se izraz „osebe“ nanaša tako na fizične kot na pravne osebe.

| (27) | Zavarovalnice, katerih dejavnosti ustrezno spremljajo pristojni organi za nadzor skrbnega in varnega poslovanja in za katere velja Direktiva 2009/138/ES Evropskega Parlamenta in Sveta (14), bi bilo treba izključiti iz področja uporabe te direktive, kadar opravljajo posle iz navedene direktive. |
| --- | --- |

(27)

Zavarovalnice, katerih dejavnosti ustrezno spremljajo pristojni organi za nadzor skrbnega in varnega poslovanja in za katere velja Direktiva 2009/138/ES Evropskega Parlamenta in Sveta (14), bi bilo treba izključiti iz področja uporabe te direktive, kadar opravljajo posle iz navedene direktive.

| (28) | Ta direktiva ne bi smela zajemati oseb, ki ne opravljajo storitev za tretje osebe, temveč njihovo poslovanje zajema opravljanje investicijskih storitev samo za njihova obvladujoča podjetja, za njihova odvisna podjetja ali za druga odvisna podjetja njihovih obvladujočih podjetij. |
| --- | --- |

(28)

Ta direktiva ne bi smela zajemati oseb, ki ne opravljajo storitev za tretje osebe, temveč njihovo poslovanje zajema opravljanje investicijskih storitev samo za njihova obvladujoča podjetja, za njihova odvisna podjetja ali za druga odvisna podjetja njihovih obvladujočih podjetij.

| (29) | Nekatera lokalna energetska podjetja in nekateri operaterji industrijskih obratov, zajeti v sistem EU za trgovanje z emisijami, svoje dejavnosti trgovanja združujejo in oddajajo v zunanje izvajanje, da bi zmanjšali poslovna tveganja, katerim so izpostavljena nekonsolidirana odvisna podjetja. Ta mešana podjetja ne opravljajo nobenih drugih storitev in imajo popolnoma isto funkcijo kot osebe iz uvodne izjave 28. Za zagotovitev enakih pogojev, bi moralo biti mogoče iz področja uporabe te direktive izključiti tudi mešana podjetja, če so v skupni lasti lokalnih energetskih podjetij ali operaterjev iz točke (f) člena 3 Direktive 2003/87/ES, ki opravljajo zgolj investicijske storitve za ta lokalna energetska podjetja ali operaterje iz točke (f) člena 3 Direktive 2003/87/ES in pod pogojem, da so ta lokalna energetska podjetja ali ti operaterji izvzeti na podlagi točke (j) člena 2(1), če sami opravljajo te investicijske storitve. Vendar bi morale države članice, ki se odločijo za izvzetje teh skupnih podjetij, zaradi zagotovitve ustreznih zaščitnih ukrepov in ustrezne zaščite vlagateljev za navedene skupine podjetij uporabljati zahteve, ki so vsaj enakovredne zahtevam iz te direktive, zlasti v fazi izdaje dovoljenja tem podjetjem, pri ocenjevanju njihovega ugleda in izkušenj ter ustreznosti delničarjev, pri pregledu pogojev za začetno dovoljenje, nadaljnjem nadzoru, kot tudi pri izpolnjevanju poslovnih obveznosti. |
| --- | --- |

(29)

Nekatera lokalna energetska podjetja in nekateri operaterji industrijskih obratov, zajeti v sistem EU za trgovanje z emisijami, svoje dejavnosti trgovanja združujejo in oddajajo v zunanje izvajanje, da bi zmanjšali poslovna tveganja, katerim so izpostavljena nekonsolidirana odvisna podjetja. Ta mešana podjetja ne opravljajo nobenih drugih storitev in imajo popolnoma isto funkcijo kot osebe iz uvodne izjave 28. Za zagotovitev enakih pogojev, bi moralo biti mogoče iz področja uporabe te direktive izključiti tudi mešana podjetja, če so v skupni lasti lokalnih energetskih podjetij ali operaterjev iz točke (f) člena 3 Direktive 2003/87/ES, ki opravljajo zgolj investicijske storitve za ta lokalna energetska podjetja ali operaterje iz točke (f) člena 3 Direktive 2003/87/ES in pod pogojem, da so ta lokalna energetska podjetja ali ti operaterji izvzeti na podlagi točke (j) člena 2(1), če sami opravljajo te investicijske storitve. Vendar bi morale države članice, ki se odločijo za izvzetje teh skupnih podjetij, zaradi zagotovitve ustreznih zaščitnih ukrepov in ustrezne zaščite vlagateljev za navedene skupine podjetij uporabljati zahteve, ki so vsaj enakovredne zahtevam iz te direktive, zlasti v fazi izdaje dovoljenja tem podjetjem, pri ocenjevanju njihovega ugleda in izkušenj ter ustreznosti delničarjev, pri pregledu pogojev za začetno dovoljenje, nadaljnjem nadzoru, kot tudi pri izpolnjevanju poslovnih obveznosti.

| (30) | Tudi osebe, ki v okviru svoje poklicne dejavnosti opravljajo investicijske storitve samo priložnostno, bi morale biti izključene iz področja uporabe te direktive, pod pogojem, da je ta dejavnost urejena in da zadevna pravila ne prepovedujejo priložnostnega opravljanja investicijskih storitev. |
| --- | --- |

(30)

Tudi osebe, ki v okviru svoje poklicne dejavnosti opravljajo investicijske storitve samo priložnostno, bi morale biti izključene iz področja uporabe te direktive, pod pogojem, da je ta dejavnost urejena in da zadevna pravila ne prepovedujejo priložnostnega opravljanja investicijskih storitev.

| (31) | Osebe, ki opravljajo investicijske storitve, ki zajemajo samo upravljanje programov udeležbe zaposlenih, in ki tako ne opravljajo investicijskih storitev za tretje osebe, ne bi smele biti zajete v tej direktivi. |
| --- | --- |

(31)

Osebe, ki opravljajo investicijske storitve, ki zajemajo samo upravljanje programov udeležbe zaposlenih, in ki tako ne opravljajo investicijskih storitev za tretje osebe, ne bi smele biti zajete v tej direktivi.

| (32) | Iz področja uporabe te direktive je treba izključiti centralne banke in druga telesa, ki opravljajo podobne funkcije, ter javna telesa, ki so zadolžena za upravljanje javnega dolga ali ki posredujejo pri upravljanju javnega dolga, kar zajema tudi njegovo investiranje, razen teles, ki so delno ali v celoti v državni lasti in katerih vloga je poslovna ali povezana s pridobivanjem deležev. |
| --- | --- |

(32)

Iz področja uporabe te direktive je treba izključiti centralne banke in druga telesa, ki opravljajo podobne funkcije, ter javna telesa, ki so zadolžena za upravljanje javnega dolga ali ki posredujejo pri upravljanju javnega dolga, kar zajema tudi njegovo investiranje, razen teles, ki so delno ali v celoti v državni lasti in katerih vloga je poslovna ali povezana s pridobivanjem deležev.

| (33) | Da se pojasnijo izvzetja, ki veljajo za Evropski sistem centralnih bank (ESCB), druge nacionalne organe, ki opravljajo podobne funkcije, ter organe, ki posredujejo pri upravljanju javnega dolga, je ustrezno, da se ta izvzetja omejijo na organe in institucije, ki opravljajo svoje naloge v skladu s pravom ene od držav članic ali v skladu s pravom Unije, ter na mednarodne organe, katerih članici sta dve ali več držav članic in katerih namen je aktivirati sredstva in zagotoviti finančno pomoč za svoje članice, ki imajo resne finančne težave ali jim te grozijo, kot je Evropski mehanizem za stabilnost. |
| --- | --- |

(33)

Da se pojasnijo izvzetja, ki veljajo za Evropski sistem centralnih bank (ESCB), druge nacionalne organe, ki opravljajo podobne funkcije, ter organe, ki posredujejo pri upravljanju javnega dolga, je ustrezno, da se ta izvzetja omejijo na organe in institucije, ki opravljajo svoje naloge v skladu s pravom ene od držav članic ali v skladu s pravom Unije, ter na mednarodne organe, katerih članici sta dve ali več držav članic in katerih namen je aktivirati sredstva in zagotoviti finančno pomoč za svoje članice, ki imajo resne finančne težave ali jim te grozijo, kot je Evropski mehanizem za stabilnost.

| (34) | Iz področja uporabe te direktive je treba izključiti kolektivne naložbene podjeme in pokojninske sklade, usklajene na ravni Unije ali ne, in depozitarje ali poslovodje takih podjetij, saj zanje veljajo posebna pravila, ki so neposredno prilagojena njihovim dejavnostim. |
| --- | --- |

(34)

Iz področja uporabe te direktive je treba izključiti kolektivne naložbene podjeme in pokojninske sklade, usklajene na ravni Unije ali ne, in depozitarje ali poslovodje takih podjetij, saj zanje veljajo posebna pravila, ki so neposredno prilagojena njihovim dejavnostim.

| (35) | Iz področja uporabe te direktive je treba izvzeti operaterje prenosnega sistema, kakor so opredeljeni v členu 2(4) Direktive 2009/72/ES Evropskega parlamenta in Sveta (15) ali členu 2(4) Direktive 2009/73/ES Evropskega parlamenta in Sveta (16), kadar opravljajo svoje naloge v skladu s tema direktivama, v skladu z Uredbo (ES) št. 714/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (17), v skladu z Uredbo (ES) 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (18) ali v skladu s kodeksi omrežij ali smernicami, sprejetimi na podlagi navedenih zakonodajnih aktov. Operaterji prenosnega sistema imajo v skladu z navedenimi zakonodajnimi akti posebne obveznosti in odgovornosti, zanje velja posebno certificiranje, nadzirajo pa jih organi, pristojni za posamezne sektorje. Operaterji prenosnega sistema bi morali biti upravičeni do takšnega izvzetja tudi, kadar za opravljanje svojih nalog v skladu z navedenimi zakonodajnimi akti ali kodeksi omrežij ali smernicami, sprejetimi v skladu z navedenima uredbama, uporabijo druge osebe, ki delujejo kot izvajalci storitev v njihovem imenu. Operaterji prenosnega sistema ne bi smeli biti upravičeni do takšnega izvzetja, kadar opravljajo investicijske storitve ali posle v zvezi s finančnimi instrumenti, in sicer tudi takrat ne, kadar upravljajo platformo za sekundarno trgovanje s pravicami do finančnega prenosa. |
| --- | --- |

(35)

Iz področja uporabe te direktive je treba izvzeti operaterje prenosnega sistema, kakor so opredeljeni v členu 2(4) Direktive 2009/72/ES Evropskega parlamenta in Sveta (15) ali členu 2(4) Direktive 2009/73/ES Evropskega parlamenta in Sveta (16), kadar opravljajo svoje naloge v skladu s tema direktivama, v skladu z Uredbo (ES) št. 714/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (17), v skladu z Uredbo (ES) 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (18) ali v skladu s kodeksi omrežij ali smernicami, sprejetimi na podlagi navedenih zakonodajnih aktov. Operaterji prenosnega sistema imajo v skladu z navedenimi zakonodajnimi akti posebne obveznosti in odgovornosti, zanje velja posebno certificiranje, nadzirajo pa jih organi, pristojni za posamezne sektorje. Operaterji prenosnega sistema bi morali biti upravičeni do takšnega izvzetja tudi, kadar za opravljanje svojih nalog v skladu z navedenimi zakonodajnimi akti ali kodeksi omrežij ali smernicami, sprejetimi v skladu z navedenima uredbama, uporabijo druge osebe, ki delujejo kot izvajalci storitev v njihovem imenu. Operaterji prenosnega sistema ne bi smeli biti upravičeni do takšnega izvzetja, kadar opravljajo investicijske storitve ali posle v zvezi s finančnimi instrumenti, in sicer tudi takrat ne, kadar upravljajo platformo za sekundarno trgovanje s pravicami do finančnega prenosa.

| (36) | Da bi zadevna oseba lahko koristila izvzetja iz te direktive, bi morala stalno izpolnjevati pogoje, določene za taka izvzetja. Zlasti če oseba opravlja investicijske storitve ali investicijske posle in je izvzeta iz te direktive, ker so take storitve ali posli te osebe pomožne dejavnosti gledano na ravni skupine, za to osebo ne bi smela več veljati izvzetje v zvezi s pomožnimi storitvami, kadar opravljanje takih storitev ali poslov ni več pomožna dejavnost glede na glavno dejavnost te osebe. |
| --- | --- |

(36)

Da bi zadevna oseba lahko koristila izvzetja iz te direktive, bi morala stalno izpolnjevati pogoje, določene za taka izvzetja. Zlasti če oseba opravlja investicijske storitve ali investicijske posle in je izvzeta iz te direktive, ker so take storitve ali posli te osebe pomožne dejavnosti gledano na ravni skupine, za to osebo ne bi smela več veljati izvzetje v zvezi s pomožnimi storitvami, kadar opravljanje takih storitev ali poslov ni več pomožna dejavnost glede na glavno dejavnost te osebe.

| (37) | Osebe, ki opravljajo investicijske storitve in/ali investicijske posle, za katere velja ta direktiva, bi morale imeti dovoljenje svojih matičnih držav članic, da bi zaščitili vlagatelje in stabilnost finančnega sistema. |
| --- | --- |

(37)

Osebe, ki opravljajo investicijske storitve in/ali investicijske posle, za katere velja ta direktiva, bi morale imeti dovoljenje svojih matičnih držav članic, da bi zaščitili vlagatelje in stabilnost finančnega sistema.

| (38) | Za kreditne institucije, ki imajo dovoljenje v skladu z Direktivo 2013/36/EU, ne bi smelo biti potrebno še eno dovoljenje v okviru te direktive za opravljanje investicijskih storitev ali investicijskih poslov. Če se kreditna institucija odloči opravljati investicijske storitve ali investicijske posle, bi moral pristojni organ pred izdajo dovoljenja v skladu z Direktivo 2013/36/EU preveriti, ali je ta institucija v skladu z zadevnimi določbami te direktive. |
| --- | --- |

(38)

Za kreditne institucije, ki imajo dovoljenje v skladu z Direktivo 2013/36/EU, ne bi smelo biti potrebno še eno dovoljenje v okviru te direktive za opravljanje investicijskih storitev ali investicijskih poslov. Če se kreditna institucija odloči opravljati investicijske storitve ali investicijske posle, bi moral pristojni organ pred izdajo dovoljenja v skladu z Direktivo 2013/36/EU preveriti, ali je ta institucija v skladu z zadevnimi določbami te direktive.

| (39) | Eden od novejših naložbenih produktov so strukturirane vloge, ki niso zajete v nobenem zakonodajnem aktu za zaščito vlagateljev na ravni Unije, medtem ko so druge strukturirane naložbe v navedenih zakonodajnih aktih urejene. Zato je ustrezno okrepiti zaupanje vlagateljev in bolj poenotiti normativno ureditev glede distribucije različnih paketnih maloprodajnih naložbenih produktov, da se zagotovi ustrezna raven zaščite vlagateljev v celotni Uniji. Zato je ustrezno, da se strukturirane vloge vključijo v področje uporabe te direktive. Pri tem je pomembno pojasniti, da so strukturirane vloge vrsta naložbenega produkta, zato ne vključujejo vlog, ki so vezane samo na obrestne mere, kot sta Euribor ali Libor, ne glede na to, ali je obrestna mera določena vnaprej in ali je fiksna ali spremenljiva. Zato bi morale biti take vloge izključene iz področja uporabe te direktive. |
| --- | --- |

(39)

Eden od novejših naložbenih produktov so strukturirane vloge, ki niso zajete v nobenem zakonodajnem aktu za zaščito vlagateljev na ravni Unije, medtem ko so druge strukturirane naložbe v navedenih zakonodajnih aktih urejene. Zato je ustrezno okrepiti zaupanje vlagateljev in bolj poenotiti normativno ureditev glede distribucije različnih paketnih maloprodajnih naložbenih produktov, da se zagotovi ustrezna raven zaščite vlagateljev v celotni Uniji. Zato je ustrezno, da se strukturirane vloge vključijo v področje uporabe te direktive. Pri tem je pomembno pojasniti, da so strukturirane vloge vrsta naložbenega produkta, zato ne vključujejo vlog, ki so vezane samo na obrestne mere, kot sta Euribor ali Libor, ne glede na to, ali je obrestna mera določena vnaprej in ali je fiksna ali spremenljiva. Zato bi morale biti take vloge izključene iz področja uporabe te direktive.

| (40) | Uporabo te direktive za investicijska podjetja in kreditne institucije, kadar strankam prodajajo strukturirane vloge ali jim svetujejo v zvezi s temi vlogami, bi bilo treba razumeti tako, kot kadar delujejo v vlogi posrednikov za te produkte, ki jih izdajo kreditne institucije, ki lahko sprejemajo vloge v skladu z Direktivo 2013/36/EU. |
| --- | --- |

(40)

Uporabo te direktive za investicijska podjetja in kreditne institucije, kadar strankam prodajajo strukturirane vloge ali jim svetujejo v zvezi s temi vlogami, bi bilo treba razumeti tako, kot kadar delujejo v vlogi posrednikov za te produkte, ki jih izdajo kreditne institucije, ki lahko sprejemajo vloge v skladu z Direktivo 2013/36/EU.

| (41) | Centralne depotne družbe (CDD) so sistemsko pomembne institucije za finančne trge, ki zagotavljajo prvi vpis vrednostnih papirjev, vodenje računov izdanih vrednostnih papirjev in poravnavo skoraj vseh poslov z vrednostnimi papirji. Zato mora CDD pravo Unije posebej urejati in morajo zanje veljati zlasti izdajanje dovoljenj in nekateri pogoji poslovanja. Vendar pa CDD poleg temeljnih storitev iz drugega prava Unije lahko opravljajo investicijske storitve in posle, ki jih ureja ta direktiva.
  Da bi zagotovili, da se za vse subjekte, ki opravljajo investicijske storitve in posle, uporablja isti regulativni okvir, je ustrezno zagotoviti, da se za take CDD ne uporabljajo zahteve iz te direktive v zvezi z izdajanjem dovoljenj in določenimi pogoji poslovanja, temveč da pravo Unije, ki ureja CDD kot take, zagotovi, da se zanje uporabljajo določbe te direktive, kadar poleg storitev, opredeljenih v navedenem pravu Unije, opravljajo investicijske storitve ali investicijske posle. |
| --- | --- |

(41)

Centralne depotne družbe (CDD) so sistemsko pomembne institucije za finančne trge, ki zagotavljajo prvi vpis vrednostnih papirjev, vodenje računov izdanih vrednostnih papirjev in poravnavo skoraj vseh poslov z vrednostnimi papirji. Zato mora CDD pravo Unije posebej urejati in morajo zanje veljati zlasti izdajanje dovoljenj in nekateri pogoji poslovanja. Vendar pa CDD poleg temeljnih storitev iz drugega prava Unije lahko opravljajo investicijske storitve in posle, ki jih ureja ta direktiva.

Da bi zagotovili, da se za vse subjekte, ki opravljajo investicijske storitve in posle, uporablja isti regulativni okvir, je ustrezno zagotoviti, da se za take CDD ne uporabljajo zahteve iz te direktive v zvezi z izdajanjem dovoljenj in določenimi pogoji poslovanja, temveč da pravo Unije, ki ureja CDD kot take, zagotovi, da se zanje uporabljajo določbe te direktive, kadar poleg storitev, opredeljenih v navedenem pravu Unije, opravljajo investicijske storitve ali investicijske posle.

| (42) | Za večjo zaščito vlagateljev v Uniji je ustrezno omejiti pogoje, pod katerimi smejo države članice iz področja uporabe te direktive izključiti osebe, ki opravljajo investicijske storitve za stranke in ki v primeru izključitve niso zaščitene s to direktivo. Zlasti je ustrezno zahtevati, da morajo države članice za navedene osebe uporabljati zahteve, ki so vsaj enakovredne zahtevam iz te direktive, zlasti v fazi izdaje dovoljenja tem osebam, pri ocenjevanju njihovega ugleda in izkušenj ter ustreznosti delničarjev, pri pregledu pogojev za začetno dovoljenje, nadaljnjem nadzoru, kot tudi pri izpolnjevanju poslovnih obveznosti.
  Poleg tega bi morale biti osebe, ki so izključene iz uporabe te direktive, zajete v odškodninski shemi za vlagatelje, priznani v skladu z Direktivo 97/9/ES Evropskega parlamenta in Sveta (19), ali v zavarovanju poklicne odgovornosti, ki njihovim strankam zagotavlja enakovredno zaščito v razmerah, zajetih z navedeno direktivo. |
| --- | --- |

(42)

Za večjo zaščito vlagateljev v Uniji je ustrezno omejiti pogoje, pod katerimi smejo države članice iz področja uporabe te direktive izključiti osebe, ki opravljajo investicijske storitve za stranke in ki v primeru izključitve niso zaščitene s to direktivo. Zlasti je ustrezno zahtevati, da morajo države članice za navedene osebe uporabljati zahteve, ki so vsaj enakovredne zahtevam iz te direktive, zlasti v fazi izdaje dovoljenja tem osebam, pri ocenjevanju njihovega ugleda in izkušenj ter ustreznosti delničarjev, pri pregledu pogojev za začetno dovoljenje, nadaljnjem nadzoru, kot tudi pri izpolnjevanju poslovnih obveznosti.

Poleg tega bi morale biti osebe, ki so izključene iz uporabe te direktive, zajete v odškodninski shemi za vlagatelje, priznani v skladu z Direktivo 97/9/ES Evropskega parlamenta in Sveta (19), ali v zavarovanju poklicne odgovornosti, ki njihovim strankam zagotavlja enakovredno zaščito v razmerah, zajetih z navedeno direktivo.

| (43) | Kadar investicijsko podjetje občasno opravlja eno ali več investicijskih storitev, za katere njegovo dovoljenje ne velja, ali opravlja enega ali več investicijskih poslov, za katere njegovo dovoljenje ne velja, ne bi smelo potrebovati dodatnega dovoljenja v okviru te direktive. |
| --- | --- |

(43)

Kadar investicijsko podjetje občasno opravlja eno ali več investicijskih storitev, za katere njegovo dovoljenje ne velja, ali opravlja enega ali več investicijskih poslov, za katere njegovo dovoljenje ne velja, ne bi smelo potrebovati dodatnega dovoljenja v okviru te direktive.

| (44) | Za namene te direktive bi moralo sprejemanje in posredovanje naročil zajemati tudi povezovanje dveh ali več vlagateljev in s tem omogočanje posla med temi vlagatelji. |
| --- | --- |

(44)

Za namene te direktive bi moralo sprejemanje in posredovanje naročil zajemati tudi povezovanje dveh ali več vlagateljev in s tem omogočanje posla med temi vlagatelji.

| (45) | Ta direktiva bi morala veljati za investicijska podjetja in kreditne institucije, ki distribuirajo finančne instrumente, ki jih izdajajo same, kadar svojim strankam zagotavljajo investicijsko svetovanje. Zaradi odprave negotovosti in povečanja zaščite vlagateljev je ustrezno določiti uporabo te direktive, kadar investicijska podjetja in kreditne institucije na primarnem trgu distribuirajo finančne instrumente, ki jih izdajajo same, vendar ne zagotavljajo svetovanja. Zato bi bilo treba razširiti opredelitev storitve izvrševanja naročil za račun strank. |
| --- | --- |

(45)

Ta direktiva bi morala veljati za investicijska podjetja in kreditne institucije, ki distribuirajo finančne instrumente, ki jih izdajajo same, kadar svojim strankam zagotavljajo investicijsko svetovanje. Zaradi odprave negotovosti in povečanja zaščite vlagateljev je ustrezno določiti uporabo te direktive, kadar investicijska podjetja in kreditne institucije na primarnem trgu distribuirajo finančne instrumente, ki jih izdajajo same, vendar ne zagotavljajo svetovanja. Zato bi bilo treba razširiti opredelitev storitve izvrševanja naročil za račun strank.

| (46) | Načeli vzajemnega priznavanja in nadzora s strani matične države članice zahtevata, da pristojni organi držav članic ne izdajo dovoljenja ali ga odvzamejo, kadar dejavniki, kot so vsebina poslovnih načrtov, geografska porazdelitev ali dejansko izvajane dejavnosti, jasno kažejo, da se je investicijsko podjetje odločilo za zakonodajni sistem ene od držav članic, da bi se izognilo strožjim standardom, ki veljajo v drugi državi članici, na ozemlju katere namerava opravljati ali opravlja večji del svojih dejavnosti. Investicijsko podjetje, ki je pravna oseba, bi moralo pridobiti dovoljenje v državi članici, v kateri ima registrirani sedež. Investicijsko podjetje, ki ni pravna oseba, bi moralo pridobiti dovoljenje v državi članici, v kateri ima glavno upravo. Poleg tega bi morale države članice zahtevati, da ima investicijsko podjetje glavno upravo vedno v matični državi članici in da dejansko posluje tam. |
| --- | --- |

(46)

Načeli vzajemnega priznavanja in nadzora s strani matične države članice zahtevata, da pristojni organi držav članic ne izdajo dovoljenja ali ga odvzamejo, kadar dejavniki, kot so vsebina poslovnih načrtov, geografska porazdelitev ali dejansko izvajane dejavnosti, jasno kažejo, da se je investicijsko podjetje odločilo za zakonodajni sistem ene od držav članic, da bi se izognilo strožjim standardom, ki veljajo v drugi državi članici, na ozemlju katere namerava opravljati ali opravlja večji del svojih dejavnosti. Investicijsko podjetje, ki je pravna oseba, bi moralo pridobiti dovoljenje v državi članici, v kateri ima registrirani sedež. Investicijsko podjetje, ki ni pravna oseba, bi moralo pridobiti dovoljenje v državi članici, v kateri ima glavno upravo. Poleg tega bi morale države članice zahtevati, da ima investicijsko podjetje glavno upravo vedno v matični državi članici in da dejansko posluje tam.

| (47) | Direktiva 2007/44/ES Evropskega parlamenta in Sveta (20) določa podrobna pravila za skrbno oceno predlaganih pridobitev v investicijskem podjetju ter postopek njihove uporabe. Da se zagotovi pravna varnost, jasnost in predvidljivost ocenjevalnega postopka ter njegovih rezultatov, je ustrezno potrditi merila in postopek skrbne ocene iz navedene direktive.
  Zlasti bi morali pristojni organi oceniti ustreznost bodočega pridobitelja in finančno trdnost predlagane pridobitve ob upoštevanju vseh naslednjih meril: ugled bodočega pridobitelja; ugled in izkušnje vseh, ki bodo zaradi predlagane pridobitve vodili dejavnost investicijskega podjetja; finančna trdnost bodočega pridobitelja; ali bo investicijsko podjetje lahko izpolnilo zahteve v zvezi s skrbno oceno na podlagi te in drugih direktiv, zlasti Direktive 2002/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (21) in Direktive 2013/36/EU; ali obstajajo razlogi za utemeljen sum, da gre ali je šlo za pranje denarja ali financiranje terorizma v smislu člena 1 Direktive 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta (22) ali za poskus teh dejanj in da bi predlagana pridobitev lahko povečala tveganje, da se bodo take dejavnosti izvajale. |
| --- | --- |

(47)

Direktiva 2007/44/ES Evropskega parlamenta in Sveta (20) določa podrobna pravila za skrbno oceno predlaganih pridobitev v investicijskem podjetju ter postopek njihove uporabe. Da se zagotovi pravna varnost, jasnost in predvidljivost ocenjevalnega postopka ter njegovih rezultatov, je ustrezno potrditi merila in postopek skrbne ocene iz navedene direktive.

Zlasti bi morali pristojni organi oceniti ustreznost bodočega pridobitelja in finančno trdnost predlagane pridobitve ob upoštevanju vseh naslednjih meril: ugled bodočega pridobitelja; ugled in izkušnje vseh, ki bodo zaradi predlagane pridobitve vodili dejavnost investicijskega podjetja; finančna trdnost bodočega pridobitelja; ali bo investicijsko podjetje lahko izpolnilo zahteve v zvezi s skrbno oceno na podlagi te in drugih direktiv, zlasti Direktive 2002/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (21) in Direktive 2013/36/EU; ali obstajajo razlogi za utemeljen sum, da gre ali je šlo za pranje denarja ali financiranje terorizma v smislu člena 1 Direktive 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta (22) ali za poskus teh dejanj in da bi predlagana pridobitev lahko povečala tveganje, da se bodo take dejavnosti izvajale.

| (48) | Investicijsko podjetje, ki je pridobilo dovoljenje v svoji matični državi članici, bi moralo imeti pravico do zagotavljanja investicijskih storitev ali opravljanja investicijskih poslov v celi Uniji, ne da bi ji bilo treba zahtevati ločeno dovoljenje s strani pristojnega organa v državi članici, v kateri želi zagotavljati take storitve ali opravljati take posle. |
| --- | --- |

(48)

Investicijsko podjetje, ki je pridobilo dovoljenje v svoji matični državi članici, bi moralo imeti pravico do zagotavljanja investicijskih storitev ali opravljanja investicijskih poslov v celi Uniji, ne da bi ji bilo treba zahtevati ločeno dovoljenje s strani pristojnega organa v državi članici, v kateri želi zagotavljati take storitve ali opravljati take posle.

| (49) | Ker so določena investicijska podjetja izvzeta iz določenih obveznosti v skladu z Direktivo 2013/36/EU, bi moralo biti zanje obvezno, da imajo minimalni obseg kapitala ali zavarovanje poklicne odgovornosti ali kombinacijo obojega. Pri prilagajanju obsega tega zavarovanja bi bilo treba upoštevati prilagoditve v okviru Direktive 2002/92/ES Evropskega parlamenta in Sveta (23). To posebno obravnavanje za namene kapitalske ustreznosti ne bi smelo posegati v morebitne odločitve glede ustreznega obravnavanja teh družb v okviru bodočih sprememb prava Unije o kapitalski ustreznosti. |
| --- | --- |

(49)

Ker so določena investicijska podjetja izvzeta iz določenih obveznosti v skladu z Direktivo 2013/36/EU, bi moralo biti zanje obvezno, da imajo minimalni obseg kapitala ali zavarovanje poklicne odgovornosti ali kombinacijo obojega. Pri prilagajanju obsega tega zavarovanja bi bilo treba upoštevati prilagoditve v okviru Direktive 2002/92/ES Evropskega parlamenta in Sveta (23). To posebno obravnavanje za namene kapitalske ustreznosti ne bi smelo posegati v morebitne odločitve glede ustreznega obravnavanja teh družb v okviru bodočih sprememb prava Unije o kapitalski ustreznosti.

| (50) | Ker bi moralo biti področje urejanja skrbnega in varnega poslovanja omejeno na subjekte, ki zaradi tega, ker poklicno vodijo knjige naročil, predstavljajo vir tveganja nasprotne stranke za druge udeležence na trgu, bi morali biti subjekti, ki poslujejo za svoj račun s finančnimi instrumenti, ki niso izvedeni finančni instrumenti na blago, pravice do emisije ali njihovi izvedeni finančni instrumenti, izključeni iz področja uporabe te direktive pod pogojem, da niso vzdrževalci trga, ne poslujejo za svoj račun pri izvrševanju naročil strank, niso ne člani ne udeleženci reguliranega trga ali MTF, nimajo neposrednega elektronskega dostopa do mesta trgovanja in ne uporabljajo tehnike visokofrekvenčnega algoritemskega. |
| --- | --- |

(50)

Ker bi moralo biti področje urejanja skrbnega in varnega poslovanja omejeno na subjekte, ki zaradi tega, ker poklicno vodijo knjige naročil, predstavljajo vir tveganja nasprotne stranke za druge udeležence na trgu, bi morali biti subjekti, ki poslujejo za svoj račun s finančnimi instrumenti, ki niso izvedeni finančni instrumenti na blago, pravice do emisije ali njihovi izvedeni finančni instrumenti, izključeni iz področja uporabe te direktive pod pogojem, da niso vzdrževalci trga, ne poslujejo za svoj račun pri izvrševanju naročil strank, niso ne člani ne udeleženci reguliranega trga ali MTF, nimajo neposrednega elektronskega dostopa do mesta trgovanja in ne uporabljajo tehnike visokofrekvenčnega algoritemskega.

| (51) | Za zaščito vlagateljeve lastninske pravice in drugih podobnih pravic glede vrednostnih papirjev in pravic vlagatelja glede sredstev, zaupanih družbi, bi morale biti zlasti te pravice ločene od pravic družbe. Vseeno pa to načelo ne bi smelo družbi preprečevati, da bi poslovala v svojem imenu, vendar za račun vlagatelja, če to zahteva sama narava posla in se s tem strinja vlagatelj, na primer pri posojanju vrednostnih papirjev. |
| --- | --- |

(51)

Za zaščito vlagateljeve lastninske pravice in drugih podobnih pravic glede vrednostnih papirjev in pravic vlagatelja glede sredstev, zaupanih družbi, bi morale biti zlasti te pravice ločene od pravic družbe. Vseeno pa to načelo ne bi smelo družbi preprečevati, da bi poslovala v svojem imenu, vendar za račun vlagatelja, če to zahteva sama narava posla in se s tem strinja vlagatelj, na primer pri posojanju vrednostnih papirjev.

| (52) | Zahteve v zvezi z zaščito sredstev strank so ključno orodje za zaščito strank pri opravljanju storitev in poslov. Te zahteve se lahko izključijo, kadar se celotno lastništvo sredstev in finančnih instrumentov prenese na investicijsko podjetje zaradi kritja obstoječih ali prihodnjih, dejanskih, možnih ali pričakovanih obveznosti. Te široke možnosti izključitve lahko povzročijo negotovost in ogrozijo učinkovitost zahtev v zvezi z zaščito sredstev strank. Zato je vsaj v primerih, ko gre za sredstva neprofesionalnih strank, ustrezno, da se omeji možnost investicijskih podjetij za sklepanje dogovorov o prenosu lastniške pravice na finančnem zavarovanju, kot so opredeljeni v Direktivi 2002/47/ES Evropskega parlamenta in Sveta (24), ki jih sklepajo z namenom zavarovanja ali drugega kritja svojih obveznosti. |
| --- | --- |

(52)

Zahteve v zvezi z zaščito sredstev strank so ključno orodje za zaščito strank pri opravljanju storitev in poslov. Te zahteve se lahko izključijo, kadar se celotno lastništvo sredstev in finančnih instrumentov prenese na investicijsko podjetje zaradi kritja obstoječih ali prihodnjih, dejanskih, možnih ali pričakovanih obveznosti. Te široke možnosti izključitve lahko povzročijo negotovost in ogrozijo učinkovitost zahtev v zvezi z zaščito sredstev strank. Zato je vsaj v primerih, ko gre za sredstva neprofesionalnih strank, ustrezno, da se omeji možnost investicijskih podjetij za sklepanje dogovorov o prenosu lastniške pravice na finančnem zavarovanju, kot so opredeljeni v Direktivi 2002/47/ES Evropskega parlamenta in Sveta (24), ki jih sklepajo z namenom zavarovanja ali drugega kritja svojih obveznosti.

| (53) | Okrepiti je treba vlogo upravljalnih organov investicijskih podjetij, reguliranih trgov in izvajalcev storitev sporočanja podatkov pri zagotavljanju zdravega in skrbnega upravljanja podjetij ter spodbujanju celovitosti trga in interesov vlagateljev. Upravljalni organ investicijskega podjetja, reguliranih trgov in izvajalcev storitev sporočanja podatkov bi moral vedno nameniti dovolj časa in imeti ustrezno skupno znanje, spretnosti in izkušnje, da bi lahko razumel dejavnosti podjetja, vključno z glavnimi tveganji. Da bi se preprečilo skupinsko razmišljanje in spodbudila neodvisna mnenja in kritično izpodbijanje, bi morali biti upravljani organi dovolj raznoliki, kar zadeva starost, spol, geografski izvor, izobrazbo in poklicne izkušnje, da se lahko predstavijo različna mnenja in izkušnje. Zastopanost zaposlenih v upravljalnem organu bi se lahko obravnavala tudi kot pozitiven način krepitve raznolikosti, saj prispeva ključno perspektivo in pravo poznavanje notranjega delovanja podjetij. Raznolikost bi zato morala biti eno od meril za sestavo upravljalnih organov. Raznolikost bi bilo treba upoštevati tudi v politiki zaposlovanja podjetij na splošno. V okviru te politike bi bilo treba na primer podjetja spodbujati k izbiri kandidatov obeh spolov iz ožjega izbora. Za skladen pristop h korporativnemu upravljanju bi bilo treba zahteve za investicijska podjetja čim bolj uskladiti s tistimi iz Direktive 2013/36/EU. |
| --- | --- |

(53)

Okrepiti je treba vlogo upravljalnih organov investicijskih podjetij, reguliranih trgov in izvajalcev storitev sporočanja podatkov pri zagotavljanju zdravega in skrbnega upravljanja podjetij ter spodbujanju celovitosti trga in interesov vlagateljev. Upravljalni organ investicijskega podjetja, reguliranih trgov in izvajalcev storitev sporočanja podatkov bi moral vedno nameniti dovolj časa in imeti ustrezno skupno znanje, spretnosti in izkušnje, da bi lahko razumel dejavnosti podjetja, vključno z glavnimi tveganji. Da bi se preprečilo skupinsko razmišljanje in spodbudila neodvisna mnenja in kritično izpodbijanje, bi morali biti upravljani organi dovolj raznoliki, kar zadeva starost, spol, geografski izvor, izobrazbo in poklicne izkušnje, da se lahko predstavijo različna mnenja in izkušnje. Zastopanost zaposlenih v upravljalnem organu bi se lahko obravnavala tudi kot pozitiven način krepitve raznolikosti, saj prispeva ključno perspektivo in pravo poznavanje notranjega delovanja podjetij. Raznolikost bi zato morala biti eno od meril za sestavo upravljalnih organov. Raznolikost bi bilo treba upoštevati tudi v politiki zaposlovanja podjetij na splošno. V okviru te politike bi bilo treba na primer podjetja spodbujati k izbiri kandidatov obeh spolov iz ožjega izbora. Za skladen pristop h korporativnemu upravljanju bi bilo treba zahteve za investicijska podjetja čim bolj uskladiti s tistimi iz Direktive 2013/36/EU.

| (54) | Da bi imel upravljalni organ dejanski pregled in nadzor nad posli investicijskega podjetja, regulirani trgi in izvajalci storitev sporočanja podatkov, bi moral biti pristojen in odgovoren za splošno strategijo podjetja ob upoštevanju dejavnosti podjetja in njegovega profila tveganja. Upravljalni organ bi moral prevzeti jasno odgovornost skozi celoten poslovni cikel podjetja na področjih določanja in opredeljevanja strateških ciljev, strategije tveganja in notranjega upravljanja podjetja, potrjevanja njegove notranje organizacije, vključno z merili za izbor in usposabljanje zaposlenih, učinkovitega nadzora višjega vodstva ter določitve splošne politike za opravljanje storitev in poslov, vključno s plačili prodajalcev in potrjevanjem novih produktov, namenjenih za distribucijo strankam. Redno spremljanje in ocenjevanje strateških ciljev podjetij, njihove notranje organizacije ter politike opravljanja storitev in poslov naj bi omogočilo stalno zmožnost upravljalnega organa za zdravo in skrbno upravljanje, kar je v interesu celovitosti trgov in zaščite vlagateljev. Zaradi združevanja prevelikega števila direktorskih funkcij član upravljalnega organa ne bi mogel nameniti ustreznega časa opravljanju zadevne nadzorne vloge.
  Zato je treba omejiti število direktorskih funkcij, ki jih član upravljalnega organa določene institucije lahko istočasno opravlja v različnih subjektih. Ta omejitev se ne bi smela uporabljati za direktorske funkcije v organizacijah, katerih cilji so pretežno neposlovni, kot so neprofitne ali dobrodelne organizacije. |
| --- | --- |

(54)

Da bi imel upravljalni organ dejanski pregled in nadzor nad posli investicijskega podjetja, regulirani trgi in izvajalci storitev sporočanja podatkov, bi moral biti pristojen in odgovoren za splošno strategijo podjetja ob upoštevanju dejavnosti podjetja in njegovega profila tveganja. Upravljalni organ bi moral prevzeti jasno odgovornost skozi celoten poslovni cikel podjetja na področjih določanja in opredeljevanja strateških ciljev, strategije tveganja in notranjega upravljanja podjetja, potrjevanja njegove notranje organizacije, vključno z merili za izbor in usposabljanje zaposlenih, učinkovitega nadzora višjega vodstva ter določitve splošne politike za opravljanje storitev in poslov, vključno s plačili prodajalcev in potrjevanjem novih produktov, namenjenih za distribucijo strankam. Redno spremljanje in ocenjevanje strateških ciljev podjetij, njihove notranje organizacije ter politike opravljanja storitev in poslov naj bi omogočilo stalno zmožnost upravljalnega organa za zdravo in skrbno upravljanje, kar je v interesu celovitosti trgov in zaščite vlagateljev. Zaradi združevanja prevelikega števila direktorskih funkcij član upravljalnega organa ne bi mogel nameniti ustreznega časa opravljanju zadevne nadzorne vloge.

Zato je treba omejiti število direktorskih funkcij, ki jih član upravljalnega organa določene institucije lahko istočasno opravlja v različnih subjektih. Ta omejitev se ne bi smela uporabljati za direktorske funkcije v organizacijah, katerih cilji so pretežno neposlovni, kot so neprofitne ali dobrodelne organizacije.

| (55) | V državah članicah se uporabljajo različne strukture upravljanja. Večinoma se uporablja enotirni ali dvotirni sistem upravljanja. Namen opredelitev pojmov v tej direktivi je zajeti vse obstoječe strukture, ne da bi kateri od njih dali prednost. Opredelitve so zgolj funkcionalne narave, njihov namen pa je določiti pravila, ki bi privedla do izpolnitve določenega rezultata ne glede na nacionalno pravo družb, ki se v posameznih državah članicah uporablja za institucije. Opredelitve pojmov torej ne bi smele posegati v splošno razdelitev pristojnosti v skladu z nacionalnim pravom družb. |
| --- | --- |

(55)

V državah članicah se uporabljajo različne strukture upravljanja. Večinoma se uporablja enotirni ali dvotirni sistem upravljanja. Namen opredelitev pojmov v tej direktivi je zajeti vse obstoječe strukture, ne da bi kateri od njih dali prednost. Opredelitve so zgolj funkcionalne narave, njihov namen pa je določiti pravila, ki bi privedla do izpolnitve določenega rezultata ne glede na nacionalno pravo družb, ki se v posameznih državah članicah uporablja za institucije. Opredelitve pojmov torej ne bi smele posegati v splošno razdelitev pristojnosti v skladu z nacionalnim pravom družb.

| (56) | Naraščajoča paleta dejavnosti, s katerimi se hkrati začnejo ukvarjati številne družbe, je povečala možnost nasprotja interesov med takimi različnimi dejavnostmi in interesi njihovih strank. Zato je treba določiti pravila za zagotovitev, da taka nasprotja ne škodujejo interesom njihovih strank. Dolžnost podjetij je, da sprejmejo učinkovite ukrepe za prepoznavanje ter preprečevanje in obvladovanje nasprotja interesov in blažitev možnih posledic teh tveganj, kolikor je to mogoče. Kadar je kljub temu še vedno prisotno tveganje, ki bi lahko škodilo interesom stranke, bi bilo treba stranki pred začetkom poslovanja za njen račun jasno razkriti splošno naravo in/ali vire nasprotja interesov ter sprejeti ukrepe za blažitev teh tveganj. |
| --- | --- |

(56)

Naraščajoča paleta dejavnosti, s katerimi se hkrati začnejo ukvarjati številne družbe, je povečala možnost nasprotja interesov med takimi različnimi dejavnostmi in interesi njihovih strank. Zato je treba določiti pravila za zagotovitev, da taka nasprotja ne škodujejo interesom njihovih strank. Dolžnost podjetij je, da sprejmejo učinkovite ukrepe za prepoznavanje ter preprečevanje in obvladovanje nasprotja interesov in blažitev možnih posledic teh tveganj, kolikor je to mogoče. Kadar je kljub temu še vedno prisotno tveganje, ki bi lahko škodilo interesom stranke, bi bilo treba stranki pred začetkom poslovanja za njen račun jasno razkriti splošno naravo in/ali vire nasprotja interesov ter sprejeti ukrepe za blažitev teh tveganj.

| (57) | Direktiva Komisije 2006/73/ES (25) državam članicam dovoljuje, da v okviru organizacijskih zahtev, ki veljajo za investicijska podjetja, zahtevajo snemanje telefonskih pogovorov ali evidentiranje elektronskih komunikacij v zvezi z naročili strank. Snemanje telefonskih pogovorov ali evidentiranje elektronskih komunikacij v zvezi z naročili strank je združljivo z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina) in je upravičeno zaradi okrepitve zaščite vlagateljev, izboljšanja nadzora trgov in povečanja pravne varnosti v interesu investicijskih podjetij in njihovih strank. Na pomen takih evidenc je opozoril tudi Odbor evropskih zakonodajalcev za vrednostne papirje v tehničnih priporočilih Komisiji, izdanih 29. julija 2010. S takimi evidencami bi bilo treba zagotoviti, da obstajajo dokazi o pogojih vseh naročil strank in njihovi skladnosti s posli, ki jih opravijo investicijska podjetja, ter odkriti vsakršno ravnanje, ki bi lahko bilo povezano z zlorabo trga, tudi kadar podjetja poslujejo za svoj račun.
  V ta namen so potrebne evidence vseh pogovorov predstavnikov podjetja, kadar poslujejo ali nameravajo poslovati za svoj račun. Kadar stranke naročilo oddajo po drugih kanalih in ne po telefonu, bi morala biti takšna komunikacija posredovana na trajnem nosilcu podatkov, kot je pismo, telefaks, elektronsko pismo ali dokumentacija naročil strank, zabeleženih na sestankih. Vsebino ustreznih osebnih pogovorov s stranko bi bilo na primer mogoče zabeležiti v zapisniku ali beležkah. Takšna naročila bi morala biti obravnavana enako kot naročila, prejeta po telefonu. Kadar se naredi zapisnik osebnih pogovorov s strankami, bi morale države članice zagotoviti ustrezna varovala, da stranka ni oškodovana zaradi neustrezno zabeležene komunikacije med stranmi. Takšna varovala ne bi smela pomeniti, da stranka prevzame kakršno koli odgovornost.
  Da se zagotovi pravna varnost v zvezi z obsegom obveznosti, jo je treba uporabljati za vso opremo, ki jo priskrbi podjetje ali katere uporabo odobri investicijsko podjetje, ter od investicijskih podjetij zahtevati, da sprejmejo ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da se pri opravljanju poslov ne uporablja zasebna oprema. Te evidence bi morale biti pristojnim organom na voljo pri opravljanju nadzornih nalog in izvajanju izvršilnih ukrepov na podlagi te direktive, Uredbe (EU) št. 600/2014, Uredbe (EU) št. 596/2014 in Direktive 2014/57/EU Evropskega Parlamenta in Sveta (26), saj so jim lahko v pomoč pri odkrivanju ravnanj, ki niso skladna s pravnim okvirom, ki ureja dejavnosti investicijskih podjetij. Te evidence bi morale biti na voljo tudi investicijskim podjetjem in strankam, da lahko dokažejo razvoj odnosov v zvezi z naročili strank in posli, ki jih opravijo podjetja. Zaradi navedenih razlogov je ustrezno, da se v tej direktivi določijo načela splošne ureditve glede snemanja telefonskih pogovorov ali evidentiranja elektronskih komunikacij v zvezi z naročili strank. |
| --- | --- |

(57)

Direktiva Komisije 2006/73/ES (25) državam članicam dovoljuje, da v okviru organizacijskih zahtev, ki veljajo za investicijska podjetja, zahtevajo snemanje telefonskih pogovorov ali evidentiranje elektronskih komunikacij v zvezi z naročili strank. Snemanje telefonskih pogovorov ali evidentiranje elektronskih komunikacij v zvezi z naročili strank je združljivo z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina) in je upravičeno zaradi okrepitve zaščite vlagateljev, izboljšanja nadzora trgov in povečanja pravne varnosti v interesu investicijskih podjetij in njihovih strank. Na pomen takih evidenc je opozoril tudi Odbor evropskih zakonodajalcev za vrednostne papirje v tehničnih priporočilih Komisiji, izdanih 29. julija 2010. S takimi evidencami bi bilo treba zagotoviti, da obstajajo dokazi o pogojih vseh naročil strank in njihovi skladnosti s posli, ki jih opravijo investicijska podjetja, ter odkriti vsakršno ravnanje, ki bi lahko bilo povezano z zlorabo trga, tudi kadar podjetja poslujejo za svoj račun.

V ta namen so potrebne evidence vseh pogovorov predstavnikov podjetja, kadar poslujejo ali nameravajo poslovati za svoj račun. Kadar stranke naročilo oddajo po drugih kanalih in ne po telefonu, bi morala biti takšna komunikacija posredovana na trajnem nosilcu podatkov, kot je pismo, telefaks, elektronsko pismo ali dokumentacija naročil strank, zabeleženih na sestankih. Vsebino ustreznih osebnih pogovorov s stranko bi bilo na primer mogoče zabeležiti v zapisniku ali beležkah. Takšna naročila bi morala biti obravnavana enako kot naročila, prejeta po telefonu. Kadar se naredi zapisnik osebnih pogovorov s strankami, bi morale države članice zagotoviti ustrezna varovala, da stranka ni oškodovana zaradi neustrezno zabeležene komunikacije med stranmi. Takšna varovala ne bi smela pomeniti, da stranka prevzame kakršno koli odgovornost.

Da se zagotovi pravna varnost v zvezi z obsegom obveznosti, jo je treba uporabljati za vso opremo, ki jo priskrbi podjetje ali katere uporabo odobri investicijsko podjetje, ter od investicijskih podjetij zahtevati, da sprejmejo ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da se pri opravljanju poslov ne uporablja zasebna oprema. Te evidence bi morale biti pristojnim organom na voljo pri opravljanju nadzornih nalog in izvajanju izvršilnih ukrepov na podlagi te direktive, Uredbe (EU) št. 600/2014, Uredbe (EU) št. 596/2014 in Direktive 2014/57/EU Evropskega Parlamenta in Sveta (26), saj so jim lahko v pomoč pri odkrivanju ravnanj, ki niso skladna s pravnim okvirom, ki ureja dejavnosti investicijskih podjetij. Te evidence bi morale biti na voljo tudi investicijskim podjetjem in strankam, da lahko dokažejo razvoj odnosov v zvezi z naročili strank in posli, ki jih opravijo podjetja. Zaradi navedenih razlogov je ustrezno, da se v tej direktivi določijo načela splošne ureditve glede snemanja telefonskih pogovorov ali evidentiranja elektronskih komunikacij v zvezi z naročili strank.

| (58) | V skladu s sklepi Sveta o okrepitvi evropskega finančnega nadzora, sprejetimi junija 2009, ter zaradi določitve enotnih pravil za finančne trge Unije, nadaljnjega razvoja enakih pogojev za države članice in udeležence na trgih, povečanja zaščite vlagateljev ter izboljšanja nadzora in izvajanja predpisov, se je Unija zavezala, da, kadar je primerno, v največji možni meri omeji diskrecijske pravice držav članic v zvezi s pravom Unije o finančnih storitvah. Poleg tega, da ta direktiva uvaja skupno ureditev za snemanje telefonskih pogovorov in evidentiranje elektronskih komunikacij v zvezi z naročili strank, je ustrezno, da se v nekaterih primerih omeji možnost pristojnih organov za delegiranje nadzornih nalog ter da se omejijo diskrecijske pravice v zvezi z zahtevami glede vezanih zastopnikov in glede poročanja podružnic. |
| --- | --- |

(58)

V skladu s sklepi Sveta o okrepitvi evropskega finančnega nadzora, sprejetimi junija 2009, ter zaradi določitve enotnih pravil za finančne trge Unije, nadaljnjega razvoja enakih pogojev za države članice in udeležence na trgih, povečanja zaščite vlagateljev ter izboljšanja nadzora in izvajanja predpisov, se je Unija zavezala, da, kadar je primerno, v največji možni meri omeji diskrecijske pravice držav članic v zvezi s pravom Unije o finančnih storitvah. Poleg tega, da ta direktiva uvaja skupno ureditev za snemanje telefonskih pogovorov in evidentiranje elektronskih komunikacij v zvezi z naročili strank, je ustrezno, da se v nekaterih primerih omeji možnost pristojnih organov za delegiranje nadzornih nalog ter da se omejijo diskrecijske pravice v zvezi z zahtevami glede vezanih zastopnikov in glede poročanja podružnic.

| (59) | V zadnjem desetletju se je uporaba trgovalnih programov zelo razvila in jih danes udeleženci na trgu uporabljajo v velikem obsegu. Številni udeleženci na trgu uporabljajo algoritemsko trgovanje, pri katerem računalniški algoritem samodejno določi posamezne vidike naročila z minimalnim človeškim posredovanjem ali brez njega. Tveganja, povezana z algoritemskim trgovanjem, je treba regulirati. Vendar pa uporaba algoritmov pri obdelavi izvršenih poslov po trgovanju ne predstavlja algoritemskega trgovanja. Investicijsko podjetje, ki se ukvarja z algoritemskim trgovanjem v okviru strategije vzdrževanja trga, bi moralo to vzdrževanje trga nadaljevati neprekinjeno v določenem deležu ur trgovanja na tem mestu trgovanja. Z regulativnimi tehničnimi standardi bi bilo treba pojasniti, kaj je določen delež ur trgovanja na mestu trgovanja, in zagotoviti, da gre za znaten delež v primerjavi s skupnimi urami trgovanja, pri tem pa upoštevati likvidnost, obseg in naravo določenega trga in lastnosti finančnega instrumenta, s katerim se trguje. |
| --- | --- |

(59)

V zadnjem desetletju se je uporaba trgovalnih programov zelo razvila in jih danes udeleženci na trgu uporabljajo v velikem obsegu. Številni udeleženci na trgu uporabljajo algoritemsko trgovanje, pri katerem računalniški algoritem samodejno določi posamezne vidike naročila z minimalnim človeškim posredovanjem ali brez njega. Tveganja, povezana z algoritemskim trgovanjem, je treba regulirati. Vendar pa uporaba algoritmov pri obdelavi izvršenih poslov po trgovanju ne predstavlja algoritemskega trgovanja. Investicijsko podjetje, ki se ukvarja z algoritemskim trgovanjem v okviru strategije vzdrževanja trga, bi moralo to vzdrževanje trga nadaljevati neprekinjeno v določenem deležu ur trgovanja na tem mestu trgovanja. Z regulativnimi tehničnimi standardi bi bilo treba pojasniti, kaj je določen delež ur trgovanja na mestu trgovanja, in zagotoviti, da gre za znaten delež v primerjavi s skupnimi urami trgovanja, pri tem pa upoštevati likvidnost, obseg in naravo določenega trga in lastnosti finančnega instrumenta, s katerim se trguje.

| (60) | Investicijska podjetja, ki se ukvarjajo z algoritemskim trgovanjem zasledujoč strategijo vzdrževanja trga, bi morala imeti ustrezne sisteme in nadzor za te dejavnosti. Taka dejavnost bi morala biti razumljena v skladu z njenim kontekstom in namenom. Opredelitev take dejavnosti je torej neodvisna od opredelitve pojmov, kot je opredelitev „dejavnosti vzdrževanja trga“ iz Uredbe (EU) št. 236/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (27). |
| --- | --- |

(60)

Investicijska podjetja, ki se ukvarjajo z algoritemskim trgovanjem zasledujoč strategijo vzdrževanja trga, bi morala imeti ustrezne sisteme in nadzor za te dejavnosti. Taka dejavnost bi morala biti razumljena v skladu z njenim kontekstom in namenom. Opredelitev take dejavnosti je torej neodvisna od opredelitve pojmov, kot je opredelitev „dejavnosti vzdrževanja trga“ iz Uredbe (EU) št. 236/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (27).

| (61) | Posebna podvrsta algoritemskega trgovanja je visokofrekvenčno algoritemsko trgovanje, pri katerem trgovalni sistem zelo hitro analizira podatke ali signale s trga in nato na podlagi te analize v zelo kratkem času pošlje ali posodobi veliko število naročil. Visokofrekvenčno algoritemsko trgovanje lahko zajema zlasti elemente, kot so sprožanje, ustvarjanje, preusmerjanje in izvrševanje naročil, ki jih sistem brez človeškega posredovanja določi za posamezno individualno trgovanje ali naročilo, kratko obdobje za pridobivanje in zapiranje pozicij, visok dnevni promet portfelja, visoko razmerje med naročili in posli tekom dneva in zaključek trgovalnega dne z ničelno pozicijo ali blizu nje. Za visokofrekvenčno algoritemsko trgovanje je med drugim značilno veliko število dnevnih sporočil, ki predstavljajo naročila, ponudbe ali preklice. Pri opredelitvi velikega števila dnevnih sporočil bi bilo treba upoštevati identiteto stranke, ki dejansko opravlja posel, trajanje obdobja opazovanja, primerjavo s celotno dejavnostjo na trgu v tem obdobju in relativno koncentracijo ali fragmentacijo dejavnosti. Visokofrekvenčno algoritemsko trgovanje običajno uporabljajo borzni trgovci, ki za trgovanje uporabljajo lastni kapital; bolj kot za posebno strategijo gre ponavadi za to, da z uporabo naprednih programov izvajajo bolj tradicionalne strategije trgovanja, kot so vzdrževanje trga ali arbitraža. |
| --- | --- |

(61)

Posebna podvrsta algoritemskega trgovanja je visokofrekvenčno algoritemsko trgovanje, pri katerem trgovalni sistem zelo hitro analizira podatke ali signale s trga in nato na podlagi te analize v zelo kratkem času pošlje ali posodobi veliko število naročil. Visokofrekvenčno algoritemsko trgovanje lahko zajema zlasti elemente, kot so sprožanje, ustvarjanje, preusmerjanje in izvrševanje naročil, ki jih sistem brez človeškega posredovanja določi za posamezno individualno trgovanje ali naročilo, kratko obdobje za pridobivanje in zapiranje pozicij, visok dnevni promet portfelja, visoko razmerje med naročili in posli tekom dneva in zaključek trgovalnega dne z ničelno pozicijo ali blizu nje. Za visokofrekvenčno algoritemsko trgovanje je med drugim značilno veliko število dnevnih sporočil, ki predstavljajo naročila, ponudbe ali preklice. Pri opredelitvi velikega števila dnevnih sporočil bi bilo treba upoštevati identiteto stranke, ki dejansko opravlja posel, trajanje obdobja opazovanja, primerjavo s celotno dejavnostjo na trgu v tem obdobju in relativno koncentracijo ali fragmentacijo dejavnosti. Visokofrekvenčno algoritemsko trgovanje običajno uporabljajo borzni trgovci, ki za trgovanje uporabljajo lastni kapital; bolj kot za posebno strategijo gre ponavadi za to, da z uporabo naprednih programov izvajajo bolj tradicionalne strategije trgovanja, kot so vzdrževanje trga ali arbitraža.

| (62) | Tehnični razvoj je omogočil visokofrekvenčno trgovanje in razvoj poslovnih modelov. Visokofrekvenčno trgovanje lajša skupna namestitev sistemov udeležencev na trgu v neposredno bližino naprave za usklajevanje poslov na mestu trgovanja. Da bi zagotovili pravilne in poštene pogoje trgovanja, je treba od mest trgovanja zahtevati, da te storitve skupne namestitve nudijo na nediskriminatorni, pošteni in pregledni podlagi. Uporaba trgovalnih programov se je povečala tako glede hitrosti, zmogljivosti kot zapletenosti načinov trgovanja, ki jih uporabljajo vlagatelji. Poleg tega je omogočila udeležencem na trgu, da svojim strankam olajšajo neposreden elektronski dostop do trgov z uporabo njihovih sistemov trgovanja, in sicer z neposrednim dostopom do trga ali sponzoriranim dostopom. Trgovalni programi so prinesli splošne koristi za trge in udeležence na trgih, na primer širšo udeležbo na trgih, večjo likvidnost, manjše razpone, manjšo kratkoročno nestanovitnost ter sredstvo za boljše izvrševanje naročil strank. Vendar pa ti trgovalni programi prinašajo tudi več potencialnih tveganj, kot so večje tveganje preobremenitve sistemov mest trgovanja zaradi velike količine naročil ali tveganje, da pri algoritemskem trgovanju pride do podvajanja naročil, napak v naročilih ali drugih slabosti v delovanju, ki lahko povzročijo motnje na trgu.
  Prav tako obstaja tveganje, da se začnejo sistemi za algoritemsko trgovanje pretirano odzivati na dogajanja na trgih, kar lahko poslabša nestanovitnost, če ima trg že prej težave. Pri algoritemskem trgovanju ali pri tehniki visokofrekvenčnega algoritemskega trgovanja lahko tako kot pri vseh drugih oblikah trgovanja pride do nekaterih vrst ravnanja, ki je prepovedano z Uredbo (EU) št. 596/2014. Informacijska prednost, ki jo imajo trgovalci pri visokofrekvenčnem trgovanju, bi lahko vlagatelje spodbudila tudi k temu, da bi se odločili za trgovanje na mestu, kjer bi se lahko izognili povezavi s trgovalci, ki sodelujejo pri visokofrekvenčnem trgovanju. Za tehnike visokofrekvenčnega algoritemskega trgovanja, ki imajo nekatere posebne značilnosti, bi moral veljati poseben regulativni nadzor. Četudi gre predvsem za tehnike, namenjene trgovanju za svoj račun, bi moral ta nadzor veljati tudi, kadar je izvrševanje tehnike strukturirano tako, da se preprečuje izvrševanje za svoj račun. |
| --- | --- |

(62)

Tehnični razvoj je omogočil visokofrekvenčno trgovanje in razvoj poslovnih modelov. Visokofrekvenčno trgovanje lajša skupna namestitev sistemov udeležencev na trgu v neposredno bližino naprave za usklajevanje poslov na mestu trgovanja. Da bi zagotovili pravilne in poštene pogoje trgovanja, je treba od mest trgovanja zahtevati, da te storitve skupne namestitve nudijo na nediskriminatorni, pošteni in pregledni podlagi. Uporaba trgovalnih programov se je povečala tako glede hitrosti, zmogljivosti kot zapletenosti načinov trgovanja, ki jih uporabljajo vlagatelji. Poleg tega je omogočila udeležencem na trgu, da svojim strankam olajšajo neposreden elektronski dostop do trgov z uporabo njihovih sistemov trgovanja, in sicer z neposrednim dostopom do trga ali sponzoriranim dostopom. Trgovalni programi so prinesli splošne koristi za trge in udeležence na trgih, na primer širšo udeležbo na trgih, večjo likvidnost, manjše razpone, manjšo kratkoročno nestanovitnost ter sredstvo za boljše izvrševanje naročil strank. Vendar pa ti trgovalni programi prinašajo tudi več potencialnih tveganj, kot so večje tveganje preobremenitve sistemov mest trgovanja zaradi velike količine naročil ali tveganje, da pri algoritemskem trgovanju pride do podvajanja naročil, napak v naročilih ali drugih slabosti v delovanju, ki lahko povzročijo motnje na trgu.

Prav tako obstaja tveganje, da se začnejo sistemi za algoritemsko trgovanje pretirano odzivati na dogajanja na trgih, kar lahko poslabša nestanovitnost, če ima trg že prej težave. Pri algoritemskem trgovanju ali pri tehniki visokofrekvenčnega algoritemskega trgovanja lahko tako kot pri vseh drugih oblikah trgovanja pride do nekaterih vrst ravnanja, ki je prepovedano z Uredbo (EU) št. 596/2014. Informacijska prednost, ki jo imajo trgovalci pri visokofrekvenčnem trgovanju, bi lahko vlagatelje spodbudila tudi k temu, da bi se odločili za trgovanje na mestu, kjer bi se lahko izognili povezavi s trgovalci, ki sodelujejo pri visokofrekvenčnem trgovanju. Za tehnike visokofrekvenčnega algoritemskega trgovanja, ki imajo nekatere posebne značilnosti, bi moral veljati poseben regulativni nadzor. Četudi gre predvsem za tehnike, namenjene trgovanju za svoj račun, bi moral ta nadzor veljati tudi, kadar je izvrševanje tehnike strukturirano tako, da se preprečuje izvrševanje za svoj račun.

| (63) | Ta potencialna tveganja zaradi razširjene uporabe tehnologije je mogoče najbolje omejiti s kombinacijo ukrepov in posebnih oblik nadzora tveganj, namenjenih podjetjem, ki se ukvarjajo z algoritemskim trgovanjem ali tehnikami visokofrekvenčnega algoritemskega trgovanja, ki zagotavljajo neposreden elektronski dostop, in drugimi ukrepi, namenjenimi upravljavcem mest trgovanja, do katerih imajo ta podjetja dostop. Da bi se ob upoštevanju tehničnega razvoja okrepila odpornost trgov, bi bilo treba te ukrepe oblikovati in utemeljiti na tehničnih smernicah Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) (ESMA), vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (28), izdanih februarja 2012, o sistemih in nadzoru v avtomatiziranem trgovalnem okolju za trgovalne platforme, investicijska podjetja in pristojne organe (ESMA/2012/122). Zaželeno je zagotoviti, da imajo vsa podjetja, ki se ukvarjajo z visokofrekvenčnim algoritemskim trgovanjem, dovoljenje. Tako dovoljenje bi moralo zagotoviti, da navedena podjetja izpolnjujejo organizacijske zahteve iz te direktive in so pod ustreznim nadzorom. Vendar pa od subjektov, ki imajo dovoljenje in so pod nadzorom v skladu s pravom Unije na področju finančnega sektorja ter so izvzeti iz te direktive, a se ukvarjajo z algoritemskim trgovanjem ali tehnikami visokofrekvenčnega algoritemskega trgovanja, ne bi smeli zahtevati, da pridobijo dovoljenje v skladu s to direktivo; zanje bi morali veljati zgolj ukrepi in nadzor, namenjeni odpravljanju posebnih tveganj, povezanih s tovrstnim trgovanjem. Pri tem bi moral imeti ESMA pomembno usklajevalno vlogo pri opredelitvi ustreznih korakov kotacije, da se zagotovijo pravilno delujoči trgi na ravni Unije. |
| --- | --- |

(63)

Ta potencialna tveganja zaradi razširjene uporabe tehnologije je mogoče najbolje omejiti s kombinacijo ukrepov in posebnih oblik nadzora tveganj, namenjenih podjetjem, ki se ukvarjajo z algoritemskim trgovanjem ali tehnikami visokofrekvenčnega algoritemskega trgovanja, ki zagotavljajo neposreden elektronski dostop, in drugimi ukrepi, namenjenimi upravljavcem mest trgovanja, do katerih imajo ta podjetja dostop. Da bi se ob upoštevanju tehničnega razvoja okrepila odpornost trgov, bi bilo treba te ukrepe oblikovati in utemeljiti na tehničnih smernicah Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) (ESMA), vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (28), izdanih februarja 2012, o sistemih in nadzoru v avtomatiziranem trgovalnem okolju za trgovalne platforme, investicijska podjetja in pristojne organe (ESMA/2012/122). Zaželeno je zagotoviti, da imajo vsa podjetja, ki se ukvarjajo z visokofrekvenčnim algoritemskim trgovanjem, dovoljenje. Tako dovoljenje bi moralo zagotoviti, da navedena podjetja izpolnjujejo organizacijske zahteve iz te direktive in so pod ustreznim nadzorom. Vendar pa od subjektov, ki imajo dovoljenje in so pod nadzorom v skladu s pravom Unije na področju finančnega sektorja ter so izvzeti iz te direktive, a se ukvarjajo z algoritemskim trgovanjem ali tehnikami visokofrekvenčnega algoritemskega trgovanja, ne bi smeli zahtevati, da pridobijo dovoljenje v skladu s to direktivo; zanje bi morali veljati zgolj ukrepi in nadzor, namenjeni odpravljanju posebnih tveganj, povezanih s tovrstnim trgovanjem. Pri tem bi moral imeti ESMA pomembno usklajevalno vlogo pri opredelitvi ustreznih korakov kotacije, da se zagotovijo pravilno delujoči trgi na ravni Unije.

| (64) | Tako investicijska podjetja kot mesta trgovanja bi morala zagotoviti, da so vzpostavljeni učinkoviti ukrepi, ki zagotavljajo, da visokofrekvenčno trgovanje ali tehnike visokofrekvenčnega algoritemskega trgovanja ne ustvarjajo motenj na trgu in jih ni mogoče izkoristiti za zlorabe. Mesta trgovanja bi morala zagotavljati tudi, da so njihovi sistemi trgovanja trdni in ustrezno preizkušeni za obvladovanje povečanih tokov naročil ali izjemnih razmer na trgih in da so na mestu trgovanja vzpostavljeni sistemi prekinitve trgovanja, tako da je mogoče pri nenadnih in nepričakovanih skokih ali padcih cen trgovanje začasno ustaviti ali omejiti. |
| --- | --- |

(64)

Tako investicijska podjetja kot mesta trgovanja bi morala zagotoviti, da so vzpostavljeni učinkoviti ukrepi, ki zagotavljajo, da visokofrekvenčno trgovanje ali tehnike visokofrekvenčnega algoritemskega trgovanja ne ustvarjajo motenj na trgu in jih ni mogoče izkoristiti za zlorabe. Mesta trgovanja bi morala zagotavljati tudi, da so njihovi sistemi trgovanja trdni in ustrezno preizkušeni za obvladovanje povečanih tokov naročil ali izjemnih razmer na trgih in da so na mestu trgovanja vzpostavljeni sistemi prekinitve trgovanja, tako da je mogoče pri nenadnih in nepričakovanih skokih ali padcih cen trgovanje začasno ustaviti ali omejiti.

| (65) | Prav tako je treba zagotoviti, da bodo imela mesta trgovanja pregledne, nediskriminatorne in poštene strukture pristojbin in da te ne bodo oblikovane tako, da bi spodbujale pogoje, ki motijo delovanje trga. Zato je primerno mestom trgovanja omogočiti, da svoje pristojbine za preklicana naročila prilagodijo dolžini obdobja, v katerem je naročilo veljalo, in da pristojbine prilagodijo vsakemu finančnemu instrumentu, za katerega se uporabljajo. Države članice bi morale imeti možnost, da mestom trgovanja omogočijo, da določijo višje pristojbine za oddajo naročil, ki so naknadno preklicana, ali za udeležence, ki oddajo visok delež preklicanih naročil in ki uporabljajo tehniko visokofrekvenčnega algoritemskega trgovanja, da se odrazi dodatno breme za zmogljivost sistema, od katerega drugi udeležence nimajo nujno koristi. |
| --- | --- |

(65)

Prav tako je treba zagotoviti, da bodo imela mesta trgovanja pregledne, nediskriminatorne in poštene strukture pristojbin in da te ne bodo oblikovane tako, da bi spodbujale pogoje, ki motijo delovanje trga. Zato je primerno mestom trgovanja omogočiti, da svoje pristojbine za preklicana naročila prilagodijo dolžini obdobja, v katerem je naročilo veljalo, in da pristojbine prilagodijo vsakemu finančnemu instrumentu, za katerega se uporabljajo. Države članice bi morale imeti možnost, da mestom trgovanja omogočijo, da določijo višje pristojbine za oddajo naročil, ki so naknadno preklicana, ali za udeležence, ki oddajo visok delež preklicanih naročil in ki uporabljajo tehniko visokofrekvenčnega algoritemskega trgovanja, da se odrazi dodatno breme za zmogljivost sistema, od katerega drugi udeležence nimajo nujno koristi.

| (66) | Poleg ukrepov, povezanih s tehniko algoritemskega in visokofrekvenčnega algoritemskega trgovanja, je ustrezno investicijskim podjetjem prepovedati zagotavljanje neposrednega elektronskega dostopa do trgov za njihove stranke, če za tak dostop ni vzpostavljenih ustreznih sistemov in nadzora. Ne glede na obliko zagotovljenega neposrednega elektronskega dostopa, bi morala podjetja, ki tak dostop zagotovijo, oceniti in pregledati ustreznost strank, ki to storitev uporabljajo, in zagotoviti, da je za uporabo te storitve vzpostavljen nadzor tveganj ter da ta podjetja ostanejo odgovorna za posle, ki jih prek njihovega sistema ali z uporabo njihovih identifikacijskih kod opravijo njihove stranke. Ustrezno je, da se v regulativnih tehničnih standardih natančneje predpišejo podrobne organizacijske zahteve glede teh novih oblik trgovanja. To naj bi zagotavljalo, da se lahko navedene zahteve po potrebi spremenijo zaradi nadaljnjih inovacij in razvoja na tem področju. |
| --- | --- |

(66)

Poleg ukrepov, povezanih s tehniko algoritemskega in visokofrekvenčnega algoritemskega trgovanja, je ustrezno investicijskim podjetjem prepovedati zagotavljanje neposrednega elektronskega dostopa do trgov za njihove stranke, če za tak dostop ni vzpostavljenih ustreznih sistemov in nadzora. Ne glede na obliko zagotovljenega neposrednega elektronskega dostopa, bi morala podjetja, ki tak dostop zagotovijo, oceniti in pregledati ustreznost strank, ki to storitev uporabljajo, in zagotoviti, da je za uporabo te storitve vzpostavljen nadzor tveganj ter da ta podjetja ostanejo odgovorna za posle, ki jih prek njihovega sistema ali z uporabo njihovih identifikacijskih kod opravijo njihove stranke. Ustrezno je, da se v regulativnih tehničnih standardih natančneje predpišejo podrobne organizacijske zahteve glede teh novih oblik trgovanja. To naj bi zagotavljalo, da se lahko navedene zahteve po potrebi spremenijo zaradi nadaljnjih inovacij in razvoja na tem področju.

| (67) | Da se zagotovi učinkovit nadzor in da bi pristojni organi lahko pravočasno sprejeli ustrezne ukrepe zoper pomanjkljive ali zlonamerne algoritemske strategije, je treba vsa naročila, ustvarjena z algoritemskim trgovanjem, označiti. Z označevanjem bi lahko pristojni organi opredelili in ločili naročila, ustvarjena z različnimi algoritmi, ter učinkovito rekonstruirajo in ocenijo strategije trgovcev, ki uporabljajo algoritme. To bi moralo zmanjšati tveganje, da se naročila ne bi nedvoumno uvrstila v posamezno algoritemsko strategijo in pripisala določenemu trgovcu. Z označevanjem se lahko pristojni organi učinkovito in dejansko odzovejo na algoritemske strategije trgovanja, ki povzročajo zlorabe ali pomenijo nevarnost za pravilno delovanje trga. |
| --- | --- |

(67)

Da se zagotovi učinkovit nadzor in da bi pristojni organi lahko pravočasno sprejeli ustrezne ukrepe zoper pomanjkljive ali zlonamerne algoritemske strategije, je treba vsa naročila, ustvarjena z algoritemskim trgovanjem, označiti. Z označevanjem bi lahko pristojni organi opredelili in ločili naročila, ustvarjena z različnimi algoritmi, ter učinkovito rekonstruirajo in ocenijo strategije trgovcev, ki uporabljajo algoritme. To bi moralo zmanjšati tveganje, da se naročila ne bi nedvoumno uvrstila v posamezno algoritemsko strategijo in pripisala določenemu trgovcu. Z označevanjem se lahko pristojni organi učinkovito in dejansko odzovejo na algoritemske strategije trgovanja, ki povzročajo zlorabe ali pomenijo nevarnost za pravilno delovanje trga.

| (68) | Da bi zagotovili, da se glede na tehnološki napredek na finančnih trgih ohrani celovitost trga, bi moral ESMA od nacionalnih strokovnjakov redno dobivati prispevke o razvoju na področju trgovalnih programov, tudi za visokofrekvenčno trgovanje, in o novih praksah, ki bi lahko pomenile zlorabo trga, da bi opredelili in spodbujali učinkovite strategije za preprečevanje in obravnavo takih zlorab. |
| --- | --- |

(68)

Da bi zagotovili, da se glede na tehnološki napredek na finančnih trgih ohrani celovitost trga, bi moral ESMA od nacionalnih strokovnjakov redno dobivati prispevke o razvoju na področju trgovalnih programov, tudi za visokofrekvenčno trgovanje, in o novih praksah, ki bi lahko pomenile zlorabo trga, da bi opredelili in spodbujali učinkovite strategije za preprečevanje in obravnavo takih zlorab.

| (69) | V Uniji trenutno delujejo številna mesta trgovanja, na katerih se trguje z enakimi finančnimi instrumenti. Da se preprečijo potencialna tveganja za interese vlagateljev, je treba formalizirati in nadalje uskladiti postopke v zvezi s posledicami, ki bi nastale za trgovanje drugih mest trgovanja, če se investicijsko podjetje ali upravljavec trga, ki upravlja določeno mesto trgovanja, odloči začasno ustaviti trgovanje ali umakniti določen finančni instrument iz trgovanja. Zaradi pravne varnosti in ustrezne obravnave nasprotja interesov bi bilo treba pri odločanju o začasni ustavitvi trgovanja ali umiku finančnih instrumentov iz trgovanja zagotoviti, da v primeru, ko investicijsko podjetje ali upravljavec trga, ki upravlja določeno mesto trgovanja, preneha trgovati zaradi nespoštovanja pravil, drugi sledijo tej odločitvi, če tako odločijo njihovi pristojni organi, razen če je mogoče nadaljnje trgovanje upravičiti zaradi izjemnih okoliščin. Poleg tega je treba formalizirati in izboljšati izmenjavo informacij ter sodelovanje med pristojnimi organi v zvezi z začasno ustavitvijo trgovanja s finančnimi instrumenti in njihovim umikom iz trgovanja na nekem mestu trgovanja. Te ureditve bi bilo treba uporabiti na način, ki preprečuje, da bi mesta trgovanja za poslovne namene uporabljala informacije, ki jih prejmejo pri začasni ustavitvi trgovanja s finančnim instrumentom ali njegovem umiku iz trgovanja. |
| --- | --- |

(69)

V Uniji trenutno delujejo številna mesta trgovanja, na katerih se trguje z enakimi finančnimi instrumenti. Da se preprečijo potencialna tveganja za interese vlagateljev, je treba formalizirati in nadalje uskladiti postopke v zvezi s posledicami, ki bi nastale za trgovanje drugih mest trgovanja, če se investicijsko podjetje ali upravljavec trga, ki upravlja določeno mesto trgovanja, odloči začasno ustaviti trgovanje ali umakniti določen finančni instrument iz trgovanja. Zaradi pravne varnosti in ustrezne obravnave nasprotja interesov bi bilo treba pri odločanju o začasni ustavitvi trgovanja ali umiku finančnih instrumentov iz trgovanja zagotoviti, da v primeru, ko investicijsko podjetje ali upravljavec trga, ki upravlja določeno mesto trgovanja, preneha trgovati zaradi nespoštovanja pravil, drugi sledijo tej odločitvi, če tako odločijo njihovi pristojni organi, razen če je mogoče nadaljnje trgovanje upravičiti zaradi izjemnih okoliščin. Poleg tega je treba formalizirati in izboljšati izmenjavo informacij ter sodelovanje med pristojnimi organi v zvezi z začasno ustavitvijo trgovanja s finančnimi instrumenti in njihovim umikom iz trgovanja na nekem mestu trgovanja. Te ureditve bi bilo treba uporabiti na način, ki preprečuje, da bi mesta trgovanja za poslovne namene uporabljala informacije, ki jih prejmejo pri začasni ustavitvi trgovanja s finančnim instrumentom ali njegovem umiku iz trgovanja.

| (70) | V zadnjih letih se število aktivnih vlagateljev na finančnih trgih povečuje, na voljo pa imajo tudi bolj kompleksno paleto storitev in instrumentov, zato je treba zagotoviti poenotenje, ki jim bo omogočalo visoko raven zaščite po celotni Uniji. Ko je bila sprejeta Direktiva 2004/39/ES, je bilo treba zaradi naraščajoče odvisnosti vlagateljev od osebnih priporočil vključiti investicijsko svetovanje kot investicijsko storitev, za katero je potrebno dovoljenje in za katero veljajo posebne obveznosti v zvezi s poslovanjem. Ker se stranke še vedno precej zanašajo na osebna priporočila, storitve in instrumenti pa so vse bolj kompleksni, je treba zaostriti obveznosti v zvezi s poslovanjem in tako okrepiti zaščito vlagateljev. |
| --- | --- |

(70)

V zadnjih letih se število aktivnih vlagateljev na finančnih trgih povečuje, na voljo pa imajo tudi bolj kompleksno paleto storitev in instrumentov, zato je treba zagotoviti poenotenje, ki jim bo omogočalo visoko raven zaščite po celotni Uniji. Ko je bila sprejeta Direktiva 2004/39/ES, je bilo treba zaradi naraščajoče odvisnosti vlagateljev od osebnih priporočil vključiti investicijsko svetovanje kot investicijsko storitev, za katero je potrebno dovoljenje in za katero veljajo posebne obveznosti v zvezi s poslovanjem. Ker se stranke še vedno precej zanašajo na osebna priporočila, storitve in instrumenti pa so vse bolj kompleksni, je treba zaostriti obveznosti v zvezi s poslovanjem in tako okrepiti zaščito vlagateljev.

| (71) | Države članice bi morale zagotoviti, da investicijska podjetja delujejo v skladu z interesi svojih strank in so zmožna izpolniti zahteve iz te direktive. Investicijska podjetja bi morala v skladu s tem razumeti značilnosti ponujenih ali priporočenih finančnih instrumentov ter vzpostaviti in pregledovati učinkovite politike in ureditve za prepoznavanje kategorije strank, katerim se bodo produkti in storitve zagotavljali. Države članice bi morale zagotoviti, da investicijska podjetja, ki pripravijo finančne instrumente, zagotovijo, da ti produkti izpolnjujejo potrebe opredeljenega ciljnega trga končnih strank znotraj ustrezne kategorije strank, da sprejmejo ustrezne ukrepe, da bi zagotovila, da se finančni instrumenti prodajajo na opredeljenem ciljnem trgu, in redno pregledujejo opredelitev ciljnega trga produktov, ki jih ponujajo, in donosnost teh produktov. Investicijska podjetja, ki strankam ponujajo ali priporočajo finančne instrumente, ki jih ne pripravijo sami, bi morala prav tako imeti ustrezno ureditev za pridobivanje in razumevanje ustreznih informacij v zvezi s postopkom odobritve produkta, vključno z opredeljenim ciljnim trgom in značilnostmi produkta, ki ga ponujajo ali priporočajo. Ta obveznost bi morala veljati brez poseganja v oceno ustreznosti ali primernosti, ki jo investicijsko podjetje izvede naknadno po zagotavljanju naložbenih storitev posamezni stranki, in sicer na podlagi njihovih osebnih potreb, značilnosti in ciljev.
  Da bi zagotovili, da se finančni instrumenti ponudijo ali priporočijo le, kadar je to v interesu stranke, bi morala investicijska podjetja, ki ponujajo ali priporočajo produkt, ki ga je pripravilo podjetje, za katerega ne veljajo zahteve v zvezi z upravljanjem s produkti iz te direktive, ali podjetja tretjih držav, imeti ustrezno ureditev za pridobivanje zadostnih informacij o finančnih instrumentih. |
| --- | --- |

(71)

Države članice bi morale zagotoviti, da investicijska podjetja delujejo v skladu z interesi svojih strank in so zmožna izpolniti zahteve iz te direktive. Investicijska podjetja bi morala v skladu s tem razumeti značilnosti ponujenih ali priporočenih finančnih instrumentov ter vzpostaviti in pregledovati učinkovite politike in ureditve za prepoznavanje kategorije strank, katerim se bodo produkti in storitve zagotavljali. Države članice bi morale zagotoviti, da investicijska podjetja, ki pripravijo finančne instrumente, zagotovijo, da ti produkti izpolnjujejo potrebe opredeljenega ciljnega trga končnih strank znotraj ustrezne kategorije strank, da sprejmejo ustrezne ukrepe, da bi zagotovila, da se finančni instrumenti prodajajo na opredeljenem ciljnem trgu, in redno pregledujejo opredelitev ciljnega trga produktov, ki jih ponujajo, in donosnost teh produktov. Investicijska podjetja, ki strankam ponujajo ali priporočajo finančne instrumente, ki jih ne pripravijo sami, bi morala prav tako imeti ustrezno ureditev za pridobivanje in razumevanje ustreznih informacij v zvezi s postopkom odobritve produkta, vključno z opredeljenim ciljnim trgom in značilnostmi produkta, ki ga ponujajo ali priporočajo. Ta obveznost bi morala veljati brez poseganja v oceno ustreznosti ali primernosti, ki jo investicijsko podjetje izvede naknadno po zagotavljanju naložbenih storitev posamezni stranki, in sicer na podlagi njihovih osebnih potreb, značilnosti in ciljev.

Da bi zagotovili, da se finančni instrumenti ponudijo ali priporočijo le, kadar je to v interesu stranke, bi morala investicijska podjetja, ki ponujajo ali priporočajo produkt, ki ga je pripravilo podjetje, za katerega ne veljajo zahteve v zvezi z upravljanjem s produkti iz te direktive, ali podjetja tretjih držav, imeti ustrezno ureditev za pridobivanje zadostnih informacij o finančnih instrumentih.

| (72) | Da bi imeli vlagatelji na voljo vse pomembne informacije, je ustrezno zahtevati, da investicijska podjetja, ki se ukvarjajo z investicijskim svetovanjem, razkrijejo ceno svetovanja, pojasnijo, na kakšni podlagi temeljijo njihovi nasveti, predvsem kakšen je nabor produktov, ki jih upoštevajo pri dajanju osebnih priporočil strankam, ali opravljajo dejavnost investicijskega svetovanja samostojno in ali strankam zagotavljajo periodično ocenjevanje ustreznosti priporočenih finančnih instrumentov. Od investicijskih podjetij je ustrezno zahtevati tudi, da svojim strankam pojasnijo razloge za dane nasvete. |
| --- | --- |

(72)

Da bi imeli vlagatelji na voljo vse pomembne informacije, je ustrezno zahtevati, da investicijska podjetja, ki se ukvarjajo z investicijskim svetovanjem, razkrijejo ceno svetovanja, pojasnijo, na kakšni podlagi temeljijo njihovi nasveti, predvsem kakšen je nabor produktov, ki jih upoštevajo pri dajanju osebnih priporočil strankam, ali opravljajo dejavnost investicijskega svetovanja samostojno in ali strankam zagotavljajo periodično ocenjevanje ustreznosti priporočenih finančnih instrumentov. Od investicijskih podjetij je ustrezno zahtevati tudi, da svojim strankam pojasnijo razloge za dane nasvete.

| (73) | Da bi dalje vzpostavili regulativni okvir za storitve investicijskega svetovanja, hkrati pa investicijskim podjetjem in njihovim strankam omogočili izbiro, je ustrezno določiti pogoje za zagotavljanje teh storitev, kadar podjetje obvesti stranko, da opravlja investicijske storitve kot samostojno dejavnost. Kadar se svetovanje opravlja kot samostojna dejavnost, bi bilo treba pred osebnim priporočilom oceniti zadostni nabor produktov različnih ponudnikov produktov. Svetovalcu ni treba oceniti investicijskih produktov, ki jih na trgu nudijo vsi ponudniki ali izdajatelji produktov, pri čemer nabor finančnih instrumentov ne bi smel biti omejen na finančne instrumente, ki jih izdajo ali predlagajo subjekti, ki so tesno povezani z investicijskim podjetjem ali so z njim v kakšnem drugem pravnem ali gospodarskem razmerju, kot je pogodbeno razmerje, ki je tako tesno, da bi lahko ogrozilo neodvisnost danega nasveta. |
| --- | --- |

(73)

Da bi dalje vzpostavili regulativni okvir za storitve investicijskega svetovanja, hkrati pa investicijskim podjetjem in njihovim strankam omogočili izbiro, je ustrezno določiti pogoje za zagotavljanje teh storitev, kadar podjetje obvesti stranko, da opravlja investicijske storitve kot samostojno dejavnost. Kadar se svetovanje opravlja kot samostojna dejavnost, bi bilo treba pred osebnim priporočilom oceniti zadostni nabor produktov različnih ponudnikov produktov. Svetovalcu ni treba oceniti investicijskih produktov, ki jih na trgu nudijo vsi ponudniki ali izdajatelji produktov, pri čemer nabor finančnih instrumentov ne bi smel biti omejen na finančne instrumente, ki jih izdajo ali predlagajo subjekti, ki so tesno povezani z investicijskim podjetjem ali so z njim v kakšnem drugem pravnem ali gospodarskem razmerju, kot je pogodbeno razmerje, ki je tako tesno, da bi lahko ogrozilo neodvisnost danega nasveta.

| (74) | Za večjo zaščito vlagateljev in večjo jasnost glede storitev, ki se zagotavljajo strankam, je ustrezno tudi, da se podjetjem, kadar opravljajo storitve investicijskega svetovanja na samostojni osnovi in storitve upravljanja portfeljev, dodatno omejijo možnosti, da sprejmejo in obdržijo pristojbine, provizije ali druge denarne ali nedenarne koristi od tretjih oseb, zlasti od izdajateljev ali ponudnikov produktov. To pomeni, da mora podjetje vse pristojbine, provizije in denarne ali nedenarne koristi, ki jih plača ali zagotovi tretja stran, v celoti vrniti čim hitreje po prejemu teh plačil, in podjetje pristojbin, ki jih stranka dolguje podjetju, ne bi smelo poravnati s plačili tretje strani. Stranka bi morala biti točno in, kjer je ustrezno, redno obveščena o vseh pristojbinah, provizijah in koristih, ki jih podjetje prejme v zvezi z investicijsko storitvijo, ki se zagotovi stranki in prenese nanjo. Podjetja, ki opravljajo storitve neodvisnega svetovanja ali upravljanja portfeljev, bi morala prav tako v okviru svojih organizacijskih zahtev določiti politiko za zagotavljanje, da so prejeta plačila tretjih oseb dodeljena in prenesena strankam. Dovoljene bi smele biti le manjše nedenarne koristi, pod pogojem, da so jasno razkrite stranki, da so zmožne izboljšati kakovost zagotovljene storitve in da ne bi mogle ogrožati zmožnosti investicijskega podjetja, da deluje v interesu strank. |
| --- | --- |

(74)

Za večjo zaščito vlagateljev in večjo jasnost glede storitev, ki se zagotavljajo strankam, je ustrezno tudi, da se podjetjem, kadar opravljajo storitve investicijskega svetovanja na samostojni osnovi in storitve upravljanja portfeljev, dodatno omejijo možnosti, da sprejmejo in obdržijo pristojbine, provizije ali druge denarne ali nedenarne koristi od tretjih oseb, zlasti od izdajateljev ali ponudnikov produktov. To pomeni, da mora podjetje vse pristojbine, provizije in denarne ali nedenarne koristi, ki jih plača ali zagotovi tretja stran, v celoti vrniti čim hitreje po prejemu teh plačil, in podjetje pristojbin, ki jih stranka dolguje podjetju, ne bi smelo poravnati s plačili tretje strani. Stranka bi morala biti točno in, kjer je ustrezno, redno obveščena o vseh pristojbinah, provizijah in koristih, ki jih podjetje prejme v zvezi z investicijsko storitvijo, ki se zagotovi stranki in prenese nanjo. Podjetja, ki opravljajo storitve neodvisnega svetovanja ali upravljanja portfeljev, bi morala prav tako v okviru svojih organizacijskih zahtev določiti politiko za zagotavljanje, da so prejeta plačila tretjih oseb dodeljena in prenesena strankam. Dovoljene bi smele biti le manjše nedenarne koristi, pod pogojem, da so jasno razkrite stranki, da so zmožne izboljšati kakovost zagotovljene storitve in da ne bi mogle ogrožati zmožnosti investicijskega podjetja, da deluje v interesu strank.

| (75) | Pri zagotavljanju storitve investicijskega svetovanja na samostojni osnovi in storitve upravljanja portfeljev bi morale biti pristojbine, provizije ali nedenarne koristi, ki jih oseba plača ali zagotovi v imenu stranke, dovoljene le, v kolikor se oseba zaveda, da so bila ta plačila izvedena v njenem imenu, o vsoti in pogostosti teh plačil pa se dogovorita stranka in investicijsko podjetje ter jih ne določa tretja stran. Primeri, ki ustrezajo tem zahtevam, so, ko stranka plača račun podjetja neposredno ali ga plača neodvisna tretja stran, ki glede investicijske storitve, zagotovljene stranki, nima povezave z investicijskim podjetjem in deluje le po navodilih stranke, in ko se stranka pogaja o pristojbini za zagotovljeno storitev z investicijskim podjetjem in jo plača. To na splošno velja za računovodje ali odvetnike, ki delujejo v skladu z navodili stranke glede plačila, ali osebe, ki pri plačilu delujejo zgolj kot posredniki. |
| --- | --- |

(75)

Pri zagotavljanju storitve investicijskega svetovanja na samostojni osnovi in storitve upravljanja portfeljev bi morale biti pristojbine, provizije ali nedenarne koristi, ki jih oseba plača ali zagotovi v imenu stranke, dovoljene le, v kolikor se oseba zaveda, da so bila ta plačila izvedena v njenem imenu, o vsoti in pogostosti teh plačil pa se dogovorita stranka in investicijsko podjetje ter jih ne določa tretja stran. Primeri, ki ustrezajo tem zahtevam, so, ko stranka plača račun podjetja neposredno ali ga plača neodvisna tretja stran, ki glede investicijske storitve, zagotovljene stranki, nima povezave z investicijskim podjetjem in deluje le po navodilih stranke, in ko se stranka pogaja o pristojbini za zagotovljeno storitev z investicijskim podjetjem in jo plača. To na splošno velja za računovodje ali odvetnike, ki delujejo v skladu z navodili stranke glede plačila, ali osebe, ki pri plačilu delujejo zgolj kot posredniki.

| (76) | Ta direktiva določa pogoje in postopke, ki jih morajo države članice spoštovati pri načrtovanju uvedbe dodatnih zahtev. Te zahteve lahko vključujejo prepoved ali nadaljnjo omejitev ponujanja ali sprejemanja pristojbin, provizij ali denarnih in nedenarnih koristi, ki jih plača ali zagotovi tretja oseba ali oseba, ki v zvezi z zagotavljanjem storitve stranki ukrepa za račun tretje osebe. |
| --- | --- |

(76)

Ta direktiva določa pogoje in postopke, ki jih morajo države članice spoštovati pri načrtovanju uvedbe dodatnih zahtev. Te zahteve lahko vključujejo prepoved ali nadaljnjo omejitev ponujanja ali sprejemanja pristojbin, provizij ali denarnih in nedenarnih koristi, ki jih plača ali zagotovi tretja oseba ali oseba, ki v zvezi z zagotavljanjem storitve stranki ukrepa za račun tretje osebe.

| (77) | Za boljšo zaščito potrošnikov je treba zagotoviti tudi, da investicijska podjetja svojega osebja ne nagrajujejo ali ocenjujejo njegove uspešnosti na način, ki je v nasprotju z dolžnostjo podjetja za delovanje v najboljšem interesu svojih strank, denimo s plačilom, prodajnimi cilji ali kako drugače, kar daje spodbude za priporočanje ali prodajo določenega finančnega instrumenta, kadar bi drug produkt lahko bolje zadovoljil potrebe stranke. |
| --- | --- |

(77)

Za boljšo zaščito potrošnikov je treba zagotoviti tudi, da investicijska podjetja svojega osebja ne nagrajujejo ali ocenjujejo njegove uspešnosti na način, ki je v nasprotju z dolžnostjo podjetja za delovanje v najboljšem interesu svojih strank, denimo s plačilom, prodajnimi cilji ali kako drugače, kar daje spodbude za priporočanje ali prodajo določenega finančnega instrumenta, kadar bi drug produkt lahko bolje zadovoljil potrebe stranke.

| (78) | Kadar je v skladu z drugim pravom Unije zagotovljenih dovolj informacij o stroških in povezanih izdatkih ali o tveganjih v zvezi s samim finančnim instrumentom, bi morale te informacije šteti kot ustrezne za namene zagotavljanja informacij strankam v skladu s to direktivo. Vendar bi morala investicijska podjetja ali kreditne institucije, ki prodajajo ta finančni instrument, dodatno obvestiti svoje stranke o vseh drugih stroških in povezanih izdatkih v zvezi z njihovim zagotavljanjem investicijskih storitev za ta finančni instrument. |
| --- | --- |

(78)

Kadar je v skladu z drugim pravom Unije zagotovljenih dovolj informacij o stroških in povezanih izdatkih ali o tveganjih v zvezi s samim finančnim instrumentom, bi morale te informacije šteti kot ustrezne za namene zagotavljanja informacij strankam v skladu s to direktivo. Vendar bi morala investicijska podjetja ali kreditne institucije, ki prodajajo ta finančni instrument, dodatno obvestiti svoje stranke o vseh drugih stroških in povezanih izdatkih v zvezi z njihovim zagotavljanjem investicijskih storitev za ta finančni instrument.

| (79) | Glede na kompleksnost investicijskih produktov in stalne inovacije na področju njihove zasnove, je pomembno zagotoviti tudi, da ima osebje, ki nudi svetovanje glede teh produktov ali jih prodaja neprofesionalnim strankam, ustrezno stopnjo znanja in usposobljenosti v zvezi s ponujenimi produkti. Investicijska podjetja bi morala svojemu osebju omogočiti dovolj časa in virov, da pridobijo to znanje in usposobljenost ter da ju potem uporabijo pri zagotavljanju storitev strankam. |
| --- | --- |

(79)

Glede na kompleksnost investicijskih produktov in stalne inovacije na področju njihove zasnove, je pomembno zagotoviti tudi, da ima osebje, ki nudi svetovanje glede teh produktov ali jih prodaja neprofesionalnim strankam, ustrezno stopnjo znanja in usposobljenosti v zvezi s ponujenimi produkti. Investicijska podjetja bi morala svojemu osebju omogočiti dovolj časa in virov, da pridobijo to znanje in usposobljenost ter da ju potem uporabijo pri zagotavljanju storitev strankam.

| (80) | Investicijskim podjetjem je dovoljeno, da opravljajo investicijske storitve, ki zajemajo samo izvrševanje in/ali sprejemanje in posredovanje naročil strank, ne da bi bilo za to treba pridobiti informacije v zvezi z znanjem ali izkušnjami stranke zaradi ocene ustreznosti storitve ali finančnega instrumenta za stranko. Ker je pri teh storitvah zaščita strank ustrezno manjša, je ustrezno, da se pogoji za njihovo opravljanje izboljšajo. Zlasti je ustrezno, da se izključi možnost opravljanja teh storitev v povezavi s pomožno storitvijo, ki zajema dajanje posojil vlagatelju, da bi ta lahko opravil posel, v katerega je vključeno investicijsko podjetje, saj to povečuje zapletenost posla in je zato težje razumeti z njim povezano tveganje. Prav tako je ustrezno bolje opredeliti merila za izbor finančnih instrumentov, na katere naj bi se te storitve nanašale, ter tako izključiti določene finančne instrumente, tudi tiste, ki zajemajo izvedeni finančni instrument ali vključujejo strukturo, zaradi katere stranka težko razume zadevno tveganje, delež v podjemih, ki niso kolektivni naložbeni podjemi za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) (v nadaljnjem besedilu: kolektivni naložbeni podjemi, ki niso KNPVP), ter strukturirane KNPVP iz drugega pododstavka člena 36(1) Uredbe Komisije (EU) št. 583/2012 (29). Obravnava nekaterih KNPVP kot kompleksnih produktov ne bi smela posegati v prihodnje pravo Unije, ki opredeljuje področje uporabe in pravila, ki veljajo za take produkte. |
| --- | --- |

(80)

Investicijskim podjetjem je dovoljeno, da opravljajo investicijske storitve, ki zajemajo samo izvrševanje in/ali sprejemanje in posredovanje naročil strank, ne da bi bilo za to treba pridobiti informacije v zvezi z znanjem ali izkušnjami stranke zaradi ocene ustreznosti storitve ali finančnega instrumenta za stranko. Ker je pri teh storitvah zaščita strank ustrezno manjša, je ustrezno, da se pogoji za njihovo opravljanje izboljšajo. Zlasti je ustrezno, da se izključi možnost opravljanja teh storitev v povezavi s pomožno storitvijo, ki zajema dajanje posojil vlagatelju, da bi ta lahko opravil posel, v katerega je vključeno investicijsko podjetje, saj to povečuje zapletenost posla in je zato težje razumeti z njim povezano tveganje. Prav tako je ustrezno bolje opredeliti merila za izbor finančnih instrumentov, na katere naj bi se te storitve nanašale, ter tako izključiti določene finančne instrumente, tudi tiste, ki zajemajo izvedeni finančni instrument ali vključujejo strukturo, zaradi katere stranka težko razume zadevno tveganje, delež v podjemih, ki niso kolektivni naložbeni podjemi za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) (v nadaljnjem besedilu: kolektivni naložbeni podjemi, ki niso KNPVP), ter strukturirane KNPVP iz drugega pododstavka člena 36(1) Uredbe Komisije (EU) št. 583/2012 (29). Obravnava nekaterih KNPVP kot kompleksnih produktov ne bi smela posegati v prihodnje pravo Unije, ki opredeljuje področje uporabe in pravila, ki veljajo za take produkte.

| (81) | Navzkrižna prodaja je pogosta strategija ponudnikov finančnih storitev za neprofesionalne stranke v celotni Uniji. Neprofesionalnim strankam lahko prinesejo koristi, vendar pa pri teh praksah interesi stranke niso vedno ustrezno upoštevani. Tako lahko na primer nekatere oblike navzkrižne prodaje, in sicer vezanje produktov, pri katerem se dve ali več finančnih storitev prodaja v svežnju in vsaj ena od teh storitev ni na voljo tudi ločeno, izkrivljajo konkurenco in negativno vplivajo na mobilnost strank ter njihovo sposobnost sprejemanja obveščenih odločitev. Primer vezanja produktov je obvezno odprtje tekočega računa, kadar se investicijska storitev zagotavlja neprofesionalni stranki. Čeprav lahko tudi prakse, pri katerih se dve ali več storitev prodaja v svežnju in se lahko vsaka od teh storitev kupi tudi ločeno, izkrivljajo konkurenco in negativno vplivajo na mobilnost strank in njihovo sposobnost sprejemanja obveščenih odločitev, je izbira vendarle prepuščena stranki, zato te prakse morda pomenijo manjše tveganje, da investicijska podjetja ne bi izpolnjevala svojih obveznosti v skladu s to direktivo. Zaradi spodbujanja konkurence in izbire potrošnikov bi bilo treba uporabo takih praks skrbno oceniti. |
| --- | --- |

(81)

Navzkrižna prodaja je pogosta strategija ponudnikov finančnih storitev za neprofesionalne stranke v celotni Uniji. Neprofesionalnim strankam lahko prinesejo koristi, vendar pa pri teh praksah interesi stranke niso vedno ustrezno upoštevani. Tako lahko na primer nekatere oblike navzkrižne prodaje, in sicer vezanje produktov, pri katerem se dve ali več finančnih storitev prodaja v svežnju in vsaj ena od teh storitev ni na voljo tudi ločeno, izkrivljajo konkurenco in negativno vplivajo na mobilnost strank ter njihovo sposobnost sprejemanja obveščenih odločitev. Primer vezanja produktov je obvezno odprtje tekočega računa, kadar se investicijska storitev zagotavlja neprofesionalni stranki. Čeprav lahko tudi prakse, pri katerih se dve ali več storitev prodaja v svežnju in se lahko vsaka od teh storitev kupi tudi ločeno, izkrivljajo konkurenco in negativno vplivajo na mobilnost strank in njihovo sposobnost sprejemanja obveščenih odločitev, je izbira vendarle prepuščena stranki, zato te prakse morda pomenijo manjše tveganje, da investicijska podjetja ne bi izpolnjevala svojih obveznosti v skladu s to direktivo. Zaradi spodbujanja konkurence in izbire potrošnikov bi bilo treba uporabo takih praks skrbno oceniti.

| (82) | Investicijsko podjetje bi moralo pri investicijskem svetovanju v pisni izjavi o ustreznosti navesti, kako dani nasvet ustreza preferencam, potrebam in drugim značilnostim neprofesionalne stranke. Izjavo je treba zagotoviti na trajnostnem nosilcu podatkov, tudi v elektronski obliki. Investicijsko podjetje mora izvesti oceno primernosti in stranki predložiti natančno poročilo o ustreznosti, treba pa bi bilo vzpostaviti tudi primerno zaščito, s katero se zagotovi, da stranka ne bo oškodovana zaradi nenatančne ali nepravične predstavitve osebnega priporočila v poročilu, vključno s tem, kako je predloženo priporočilo primerno za stranko in kakšne so slabosti predlaganih ukrepov. |
| --- | --- |

(82)

Investicijsko podjetje bi moralo pri investicijskem svetovanju v pisni izjavi o ustreznosti navesti, kako dani nasvet ustreza preferencam, potrebam in drugim značilnostim neprofesionalne stranke. Izjavo je treba zagotoviti na trajnostnem nosilcu podatkov, tudi v elektronski obliki. Investicijsko podjetje mora izvesti oceno primernosti in stranki predložiti natančno poročilo o ustreznosti, treba pa bi bilo vzpostaviti tudi primerno zaščito, s katero se zagotovi, da stranka ne bo oškodovana zaradi nenatančne ali nepravične predstavitve osebnega priporočila v poročilu, vključno s tem, kako je predloženo priporočilo primerno za stranko in kakšne so slabosti predlaganih ukrepov.

| (83) | Pri določanju, kaj pomeni zagotavljanje informacij pravočasno pred rokom, ki je določen v tej direktivi, bi moralo investicijsko podjetje glede na nujnost razmer upoštevati, da stranka potrebuje dovolj časa, da informacije prebere in jih razume, preden sprejme investicijsko odločitev. Stranka bo za preučitev informacij o kompleksnem ali neznanem produktu ali storitvi ali o produktu ali storitvi, s katerima nima izkušenj, verjetno potrebovala več časa kot stranka, ki se seznanja z enostavnejšim ali bolj znanim produktom ali storitvijo ali ima z njima že predhodne izkušnje. |
| --- | --- |

(83)

Pri določanju, kaj pomeni zagotavljanje informacij pravočasno pred rokom, ki je določen v tej direktivi, bi moralo investicijsko podjetje glede na nujnost razmer upoštevati, da stranka potrebuje dovolj časa, da informacije prebere in jih razume, preden sprejme investicijsko odločitev. Stranka bo za preučitev informacij o kompleksnem ali neznanem produktu ali storitvi ali o produktu ali storitvi, s katerima nima izkušenj, verjetno potrebovala več časa kot stranka, ki se seznanja z enostavnejšim ali bolj znanim produktom ali storitvijo ali ima z njima že predhodne izkušnje.

| (84) | Nobena določba v tej direktivi ne bi smela zavezovati investicijskih podjetij, da takoj in hkrati zagotovijo vse zahtevane informacije o investicijskem podjetju, finančnih instrumentih, stroških in povezanih izdatkih ali v zvezi z varovanjem finančnih instrumentov stranke ali sredstev stranke, pod pogojem, da izpolnjujejo splošno obveznost zagotavljanja ustreznih informacij pravočasno pred rokom, ki je določen v tej direktivi. Če stranka informacije prejme pravočasno pred opravljanjem storitve, nobena določba v tej direktivi podjetij ne zavezuje, da jih zagotovijo ločeno ali tako, da jih vključijo v pogodbo s stranko. |
| --- | --- |

(84)

Nobena določba v tej direktivi ne bi smela zavezovati investicijskih podjetij, da takoj in hkrati zagotovijo vse zahtevane informacije o investicijskem podjetju, finančnih instrumentih, stroških in povezanih izdatkih ali v zvezi z varovanjem finančnih instrumentov stranke ali sredstev stranke, pod pogojem, da izpolnjujejo splošno obveznost zagotavljanja ustreznih informacij pravočasno pred rokom, ki je določen v tej direktivi. Če stranka informacije prejme pravočasno pred opravljanjem storitve, nobena določba v tej direktivi podjetij ne zavezuje, da jih zagotovijo ločeno ali tako, da jih vključijo v pogodbo s stranko.

| (85) | Treba bi bilo šteti, da se storitev zagotovi na pobudo stranke, razen če jo stranka zahteva kot odziv na posamezniku prilagojeno sporočilo s strani ali v imenu družbe, ki vsebuje vabilo ali naj bi vplivalo na stranko v zvezi z nekim instrumentom ali nekim poslom. Za storitev se lahko šteje, da je zagotovljena na pobudo stranke, ne glede na to, da jo stranka zahteva na podlagi kakršnega koli sporočila, ki vsebuje reklamo za finančne instrumente ali ponudbo zanje na kakršen koli način, in ki je po svoji naravi splošna in je naslovljena na javnost ali večjo skupino ali kategorijo strank ali potencialnih strank. |
| --- | --- |

(85)

Treba bi bilo šteti, da se storitev zagotovi na pobudo stranke, razen če jo stranka zahteva kot odziv na posamezniku prilagojeno sporočilo s strani ali v imenu družbe, ki vsebuje vabilo ali naj bi vplivalo na stranko v zvezi z nekim instrumentom ali nekim poslom. Za storitev se lahko šteje, da je zagotovljena na pobudo stranke, ne glede na to, da jo stranka zahteva na podlagi kakršnega koli sporočila, ki vsebuje reklamo za finančne instrumente ali ponudbo zanje na kakršen koli način, in ki je po svoji naravi splošna in je naslovljena na javnost ali večjo skupino ali kategorijo strank ali potencialnih strank.

| (86) | Eden od ciljev te direktive je zaščititi vlagatelje. Ukrepi za zaščito vlagateljev bi morali biti prilagojeni značilnostim posamezne kategorije vlagateljev (neprofesionalne, profesionalne in nasprotne stranke). Vendar je zaradi okrepitve regulativnega okvira, ki se uporablja za opravljanje storitev ne glede na kategorijo zadevnih strank, ustrezno pojasniti, da načela poštenega, pravičnega in profesionalnega ravnanja ter obveznost, da morajo biti informacije poštene, jasne in nezavajajoče, veljajo za odnos z vsemi strankami. |
| --- | --- |

(86)

Eden od ciljev te direktive je zaščititi vlagatelje. Ukrepi za zaščito vlagateljev bi morali biti prilagojeni značilnostim posamezne kategorije vlagateljev (neprofesionalne, profesionalne in nasprotne stranke). Vendar je zaradi okrepitve regulativnega okvira, ki se uporablja za opravljanje storitev ne glede na kategorijo zadevnih strank, ustrezno pojasniti, da načela poštenega, pravičnega in profesionalnega ravnanja ter obveznost, da morajo biti informacije poštene, jasne in nezavajajoče, veljajo za odnos z vsemi strankami.

| (87) | Naložbe, ki vključujejo zavarovalne pogodbe, se pogosto ponudijo strankam kot morebitna alternativa k finančnim instrumentom iz te direktive ali nadomestilo zanje. Za dosledno varstvo neprofesionalnih strank in zagotavljanje enakih konkurenčnih pogojev je pomembno, da za zavarovalne naložbene produkte veljajo primerne zahteve. Čeprav bi bilo treba zahteve za zaščito vlagateljev iz te direktive uporabljati enako kot naložbe v obliki zavarovalnih pogodb, je zaradi njihovih različnih tržnih struktur in značilnosti produkta bolj primerno, da se podrobne zahteve namesto v tej direktivi določijo s pregledom Direktive 2002/92/ES, ki je v teku. Prihodnje pravo Unije, ki bo urejalo dejavnosti zavarovalnih posrednikov in zavarovalnic, bi moralo zato primerno zagotoviti dosleden regulativni pristop k porazdelitvi različnih finančnih produktov, ki zadovoljujejo podobne potrebe vlagateljev in predstavljajo primerljive izzive na področju zaščite vlagateljev. Evropski nadzorni organ (Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine) (EIOPA), ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1094/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (30), in ESMA bi morala sodelovati, da bi dosegla kar se da veliko skladnosti standardov poslovanja za te naložbene produkte. Te nove zahteve za zavarovalne naložbene produkte bi bilo treba določiti v Direktivi 2002/92/ES. |
| --- | --- |

(87)

Naložbe, ki vključujejo zavarovalne pogodbe, se pogosto ponudijo strankam kot morebitna alternativa k finančnim instrumentom iz te direktive ali nadomestilo zanje. Za dosledno varstvo neprofesionalnih strank in zagotavljanje enakih konkurenčnih pogojev je pomembno, da za zavarovalne naložbene produkte veljajo primerne zahteve. Čeprav bi bilo treba zahteve za zaščito vlagateljev iz te direktive uporabljati enako kot naložbe v obliki zavarovalnih pogodb, je zaradi njihovih različnih tržnih struktur in značilnosti produkta bolj primerno, da se podrobne zahteve namesto v tej direktivi določijo s pregledom Direktive 2002/92/ES, ki je v teku. Prihodnje pravo Unije, ki bo urejalo dejavnosti zavarovalnih posrednikov in zavarovalnic, bi moralo zato primerno zagotoviti dosleden regulativni pristop k porazdelitvi različnih finančnih produktov, ki zadovoljujejo podobne potrebe vlagateljev in predstavljajo primerljive izzive na področju zaščite vlagateljev. Evropski nadzorni organ (Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine) (EIOPA), ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1094/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (30), in ESMA bi morala sodelovati, da bi dosegla kar se da veliko skladnosti standardov poslovanja za te naložbene produkte. Te nove zahteve za zavarovalne naložbene produkte bi bilo treba določiti v Direktivi 2002/92/ES.

| (88) | Da bi uskladili pravila glede nasprotja interesov, splošnih načel in obveščanja strank ter da bi državam članicam dovolili omejevati plačila zavarovalnim posrednikom, bi bilo treba Direktivo 2002/92/ES ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(88)

Da bi uskladili pravila glede nasprotja interesov, splošnih načel in obveščanja strank ter da bi državam članicam dovolili omejevati plačila zavarovalnim posrednikom, bi bilo treba Direktivo 2002/92/ES ustrezno spremeniti.

| (89) | Zavarovalni naložbeni produkti, ki ne ponujajo naložbenih priložnosti, in depoziti, ki so izpostavljeni izključno obrestnim meram, bi morali biti izključeni iz področja uporabe te direktive. Individualni in poklicni pokojninski produkti, katerih glavni namen je zagotoviti vlagatelju prihodek po upokojitvi, bi morali biti zaradi njihovih posebnosti in ciljev izključeni iz področja uporabe te direktive. |
| --- | --- |

(89)

Zavarovalni naložbeni produkti, ki ne ponujajo naložbenih priložnosti, in depoziti, ki so izpostavljeni izključno obrestnim meram, bi morali biti izključeni iz področja uporabe te direktive. Individualni in poklicni pokojninski produkti, katerih glavni namen je zagotoviti vlagatelju prihodek po upokojitvi, bi morali biti zaradi njihovih posebnosti in ciljev izključeni iz področja uporabe te direktive.

| (90) | Z odstopanjem od načela izdajanja dovoljenj, nadzora in uveljavljanja obveznosti v zvezi z delovanjem podružnic s strani matične države članice je ustrezno, da pristojni organ države članice gostiteljice prevzame odgovornost za uveljavljanje nekaterih obveznosti iz te direktive v zvezi s posli, ki se izvajajo prek podružnic na ozemlju, na katerem se nahaja podružnica, saj je ta organ najbliže podružnici in je v boljšem položaju za odkrivanje kršitev pravil, ki veljajo za poslovanje podružnic, in ukrepanje v zvezi z njimi. |
| --- | --- |

(90)

Z odstopanjem od načela izdajanja dovoljenj, nadzora in uveljavljanja obveznosti v zvezi z delovanjem podružnic s strani matične države članice je ustrezno, da pristojni organ države članice gostiteljice prevzame odgovornost za uveljavljanje nekaterih obveznosti iz te direktive v zvezi s posli, ki se izvajajo prek podružnic na ozemlju, na katerem se nahaja podružnica, saj je ta organ najbliže podružnici in je v boljšem položaju za odkrivanje kršitev pravil, ki veljajo za poslovanje podružnic, in ukrepanje v zvezi z njimi.

| (91) | Treba je predpisati učinkovito obveznost „najboljše izvršitve“ za zagotovitev, da investicijska podjetja izvršujejo naročila strank pod pogoji, ki so za stranko najugodnejši. Ta obveznost bi se morala uporabljati, kadar ima podjetje do stranke pogodbene ali posredniške obveznosti. |
| --- | --- |

(91)

Treba je predpisati učinkovito obveznost „najboljše izvršitve“ za zagotovitev, da investicijska podjetja izvršujejo naročila strank pod pogoji, ki so za stranko najugodnejši. Ta obveznost bi se morala uporabljati, kadar ima podjetje do stranke pogodbene ali posredniške obveznosti.

| (92) | Ker je v Uniji sedaj na voljo širša izbira mest izvrševanja, je primerno okrepiti okvir za najboljše izvrševanje za neprofesionalne vlagatelje. Pri uporabi okvira za najboljše izvrševanje bi bilo treba upoštevati napredek v tehnologiji za spremljanje najboljšega izvrševanja naročil v skladu z drugim in tretjim pododstavkom člena 27(1). |
| --- | --- |

(92)

Ker je v Uniji sedaj na voljo širša izbira mest izvrševanja, je primerno okrepiti okvir za najboljše izvrševanje za neprofesionalne vlagatelje. Pri uporabi okvira za najboljše izvrševanje bi bilo treba upoštevati napredek v tehnologiji za spremljanje najboljšega izvrševanja naročil v skladu z drugim in tretjim pododstavkom člena 27(1).

| (93) | Za določitev najboljše izvršitve pri izvrševanju naročil neprofesionalnih strank bi morali stroški, povezani z izvršitvijo, vključevati provizije ali pristojbine investicijskega podjetja, ki se zaračunajo stranki za omejene namene, kadar je izvršitev določenega naročila mogoče izvršiti na več kot enem mestu, naštetem v politiki podjetja za izvrševanje naročil. V takih primerih bi morale biti pri ocenjevanju rezultatov, ki bi bili za stranko doseženi z izvršitvijo naročila na vsakem takem mestu, za vsako primerno mesto izvršitve upoštevane provizije podjetja in stroški za izvršitev naročila. Vendar pa se s tem od podjetja ne zahteva, naj primerja rezultate, ki bi bili doseženi za stranko na podlagi njene politike izvrševanja naročil ter njenih provizij in pristojbin, z rezultati, ki bi jih lahko za isto stranko doseglo katero koli drugo investicijsko podjetje na podlagi drugačne politike izvrševanja naročil ali drugačne strukture provizij ali pristojbin. Prav tako se od podjetja ne bo zahtevalo, naj primerja razlike v svojih provizijah, ki so posledica razlik v naravi storitev, ki jih podjetje opravlja za stranke. |
| --- | --- |

(93)

Za določitev najboljše izvršitve pri izvrševanju naročil neprofesionalnih strank bi morali stroški, povezani z izvršitvijo, vključevati provizije ali pristojbine investicijskega podjetja, ki se zaračunajo stranki za omejene namene, kadar je izvršitev določenega naročila mogoče izvršiti na več kot enem mestu, naštetem v politiki podjetja za izvrševanje naročil. V takih primerih bi morale biti pri ocenjevanju rezultatov, ki bi bili za stranko doseženi z izvršitvijo naročila na vsakem takem mestu, za vsako primerno mesto izvršitve upoštevane provizije podjetja in stroški za izvršitev naročila. Vendar pa se s tem od podjetja ne zahteva, naj primerja rezultate, ki bi bili doseženi za stranko na podlagi njene politike izvrševanja naročil ter njenih provizij in pristojbin, z rezultati, ki bi jih lahko za isto stranko doseglo katero koli drugo investicijsko podjetje na podlagi drugačne politike izvrševanja naročil ali drugačne strukture provizij ali pristojbin. Prav tako se od podjetja ne bo zahtevalo, naj primerja razlike v svojih provizijah, ki so posledica razlik v naravi storitev, ki jih podjetje opravlja za stranke.

| (94) | Določbe te direktive, ki določajo, naj stroški izvrševanja vključujejo provizije in pristojbine investicijskega podjetja, ki se zaračunajo stranki za opravljanje investicijske storitve, se ne bi smele uporabljati za določanje, katera mesta izvrševanja bi morala biti vključena v politiko podjetja za izvrševanje naročil za namene člena 27(5) te direktive. |
| --- | --- |

(94)

Določbe te direktive, ki določajo, naj stroški izvrševanja vključujejo provizije in pristojbine investicijskega podjetja, ki se zaračunajo stranki za opravljanje investicijske storitve, se ne bi smele uporabljati za določanje, katera mesta izvrševanja bi morala biti vključena v politiko podjetja za izvrševanje naročil za namene člena 27(5) te direktive.

| (95) | Treba bi bilo šteti, da investicijsko podjetje sestavi ali zaračuna svoje provizije na način, ki nepošteno razlikuje med mesti izvrševanja, če zaračunava različno provizijo ali razmik strankam za izvrševanje na različnih mestih izvrševanja, in da razlika ne prikaže dejanskih razlik med stroški, ki jih ima podjetje za izvršitev na navedenih mestih. |
| --- | --- |

(95)

Treba bi bilo šteti, da investicijsko podjetje sestavi ali zaračuna svoje provizije na način, ki nepošteno razlikuje med mesti izvrševanja, če zaračunava različno provizijo ali razmik strankam za izvrševanje na različnih mestih izvrševanja, in da razlika ne prikaže dejanskih razlik med stroški, ki jih ima podjetje za izvršitev na navedenih mestih.

| (96) | Zaradi izboljšanja pogojev, pod katerimi investicijska podjetja v skladu s to direktivo izpolnjujejo svojo obveznost izvrševanja naročil pod pogoji, ki so za njihove stranke najugodnejši, je ustrezno zahtevati, da mora za finančne instrumente, za katere velja obveznost trgovanja iz členov 23 in 28 Uredbe (EU) št. 600/2014, vsako mesto trgovanja in vsak sistematični internalizator dati javnosti na razpolago podatke o kakovosti izvrševanja poslov na posameznem mestu, za druge finančne instrumente pa mora to storiti vsako mesto izvrševanja. |
| --- | --- |

(96)

Zaradi izboljšanja pogojev, pod katerimi investicijska podjetja v skladu s to direktivo izpolnjujejo svojo obveznost izvrševanja naročil pod pogoji, ki so za njihove stranke najugodnejši, je ustrezno zahtevati, da mora za finančne instrumente, za katere velja obveznost trgovanja iz členov 23 in 28 Uredbe (EU) št. 600/2014, vsako mesto trgovanja in vsak sistematični internalizator dati javnosti na razpolago podatke o kakovosti izvrševanja poslov na posameznem mestu, za druge finančne instrumente pa mora to storiti vsako mesto izvrševanja.

| (97) | Informacije, ki jih investicijska podjetja dajejo strankam v zvezi s svojo politiko izvrševanja, so pogosto splošne in standardne, tako da stranke ne razumejo, kako bo naročilo izvršeno, in ne morejo preveriti, ali podjetje izpolnjuje obveznost izvrševanja naročil pod pogoji, ki so za stranko najugodnejši. Za večjo zaščito vlagateljev je ustrezno določiti načela glede informacij, ki jih investicijska podjetja dajejo svojim strankam o politiki izvrševanja, ter od podjetij zahtevati, da enkrat letno za vsako kategorijo finančnih instrumentov objavijo pet najprometnejših mest izvrševanja, na katerih so v preteklem letu izvrševala naročila strank, in da te informacije in informacije, ki jih objavijo mesta izvrševanja o kakovosti izvrševanja, upoštevajo v svojih politikah najboljšega izvrševanja. |
| --- | --- |

(97)

Informacije, ki jih investicijska podjetja dajejo strankam v zvezi s svojo politiko izvrševanja, so pogosto splošne in standardne, tako da stranke ne razumejo, kako bo naročilo izvršeno, in ne morejo preveriti, ali podjetje izpolnjuje obveznost izvrševanja naročil pod pogoji, ki so za stranko najugodnejši. Za večjo zaščito vlagateljev je ustrezno določiti načela glede informacij, ki jih investicijska podjetja dajejo svojim strankam o politiki izvrševanja, ter od podjetij zahtevati, da enkrat letno za vsako kategorijo finančnih instrumentov objavijo pet najprometnejših mest izvrševanja, na katerih so v preteklem letu izvrševala naročila strank, in da te informacije in informacije, ki jih objavijo mesta izvrševanja o kakovosti izvrševanja, upoštevajo v svojih politikah najboljšega izvrševanja.

| (98) | Ob vzpostavljanju poslovnega odnosa s stranko bi lahko investicijska podjetja od stranke ali potencialne stranke zahtevala, da hkrati privoli v politiko izvrševanja ter v možnost, da se naročila te osebe izvršujejo zunaj mesta trgovanja. |
| --- | --- |

(98)

Ob vzpostavljanju poslovnega odnosa s stranko bi lahko investicijska podjetja od stranke ali potencialne stranke zahtevala, da hkrati privoli v politiko izvrševanja ter v možnost, da se naročila te osebe izvršujejo zunaj mesta trgovanja.

| (99) | Za osebe, ki zagotavljajo investicijske storitve za račun več kot enega investicijskega podjetja, se ne bi smelo šteti, da so vezani zastopniki, temveč da so investicijska podjetja, če zanje velja opredelitev iz te direktive, razen nekaterih oseb, ki so lahko izvzete. |
| --- | --- |

(99)

Za osebe, ki zagotavljajo investicijske storitve za račun več kot enega investicijskega podjetja, se ne bi smelo šteti, da so vezani zastopniki, temveč da so investicijska podjetja, če zanje velja opredelitev iz te direktive, razen nekaterih oseb, ki so lahko izvzete.

| (100) | Ta direktiva ne bi smela posegati v pravico vezanih zastopnikov, da opravljajo dejavnosti, za katere veljajo druge direktive, in sorodne dejavnosti v zvezi s finančnimi storitvami ali proizvodi, za katere ta direktiva ne velja, tudi za račun delov iste finančne skupine. |
| --- | --- |

(100)

Ta direktiva ne bi smela posegati v pravico vezanih zastopnikov, da opravljajo dejavnosti, za katere veljajo druge direktive, in sorodne dejavnosti v zvezi s finančnimi storitvami ali proizvodi, za katere ta direktiva ne velja, tudi za račun delov iste finančne skupine.

| (101) | Ta direktiva ne bi smela zajemati pogojev opravljanja dejavnosti zunaj prostorov investicijskega podjetja (prodaja od vrat do vrat). |
| --- | --- |

(101)

Ta direktiva ne bi smela zajemati pogojev opravljanja dejavnosti zunaj prostorov investicijskega podjetja (prodaja od vrat do vrat).

| (102) | Pristojni organi držav članic ne bi smeli registrirati ali bi morali razveljaviti registracijo, če dejansko opravljane dejavnosti jasno kažejo, da se je vezani zastopnik odločil za zakonodajni sistem ene od držav članic, da bi se izognil strožjim standardom, ki veljajo v drugi državi članici, na ozemlju katere namerava opravljati ali opravlja večji del svojih dejavnosti. |
| --- | --- |

(102)

Pristojni organi držav članic ne bi smeli registrirati ali bi morali razveljaviti registracijo, če dejansko opravljane dejavnosti jasno kažejo, da se je vezani zastopnik odločil za zakonodajni sistem ene od držav članic, da bi se izognil strožjim standardom, ki veljajo v drugi državi članici, na ozemlju katere namerava opravljati ali opravlja večji del svojih dejavnosti.

| (103) | Za namene te direktive bi moralo za primerne nasprotne stranke šteti, da delujejo kot stranke. |
| --- | --- |

(103)

Za namene te direktive bi moralo za primerne nasprotne stranke šteti, da delujejo kot stranke.

| (104) | Finančna kriza je pokazala, da imajo stranke, ki niso neprofesionalne stranke, omejeno sposobnost razumevanja tveganja, povezanega z njihovimi naložbami. Poleg potrditve, da bi bilo treba okrepiti pravila o poslovanju v zvezi z vlagatelji, ki najbolj potrebujejo zaščito, je ustrezno, da se natančneje prilagodijo tudi zahteve, ki se uporabljajo za različne kategorije strank. V ta namen je ustrezno razširiti nekatere zahteve glede informacij in poročanja tudi na odnos s primernimi nasprotnimi strankami. Zadevne zahteve bi se morale nanašati zlasti na zaščito finančnih instrumentov in finančnih sredstev strank ter na zahteve glede informacij in poročanja v zvezi z bolj zapletenimi finančnimi instrumenti in posli. Zaradi boljše opredelitve klasifikacije občin in lokalnih javnih organov je ustrezno, da se ti subjekti nedvoumno izločijo s seznama primernih nasprotnih strank in strank, ki štejejo za profesionalne, hkrati pa se tem strankam omogoči, da lahko zaprosijo, naj se jih obravnava kot profesionalne stranke. |
| --- | --- |

(104)

Finančna kriza je pokazala, da imajo stranke, ki niso neprofesionalne stranke, omejeno sposobnost razumevanja tveganja, povezanega z njihovimi naložbami. Poleg potrditve, da bi bilo treba okrepiti pravila o poslovanju v zvezi z vlagatelji, ki najbolj potrebujejo zaščito, je ustrezno, da se natančneje prilagodijo tudi zahteve, ki se uporabljajo za različne kategorije strank. V ta namen je ustrezno razširiti nekatere zahteve glede informacij in poročanja tudi na odnos s primernimi nasprotnimi strankami. Zadevne zahteve bi se morale nanašati zlasti na zaščito finančnih instrumentov in finančnih sredstev strank ter na zahteve glede informacij in poročanja v zvezi z bolj zapletenimi finančnimi instrumenti in posli. Zaradi boljše opredelitve klasifikacije občin in lokalnih javnih organov je ustrezno, da se ti subjekti nedvoumno izločijo s seznama primernih nasprotnih strank in strank, ki štejejo za profesionalne, hkrati pa se tem strankam omogoči, da lahko zaprosijo, naj se jih obravnava kot profesionalne stranke.

| (105) | Glede poslov med primernimi nasprotnimi strankami bi se morala obveznost razkritja omejenih naročil strank uporabljati samo, kadar nasprotna stranka eksplicitno pošilja omejeno naročilo investicijskemu podjetju v izvršitev. |
| --- | --- |

(105)

Glede poslov med primernimi nasprotnimi strankami bi se morala obveznost razkritja omejenih naročil strank uporabljati samo, kadar nasprotna stranka eksplicitno pošilja omejeno naročilo investicijskemu podjetju v izvršitev.

| (106) | Države članice bi morale zagotoviti spoštovanje pravice do varstva osebnih podatkov v skladu z Direktivo 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (31) in Direktivo 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta (32), ki urejata obdelavo osebnih podatkov, opravljeno v okviru uporabe te direktive. Obdelavo osebnih podatkov s strani ESMA v okviru uporabe te direktive ureja Uredba (EU) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (33). |
| --- | --- |

(106)

Države članice bi morale zagotoviti spoštovanje pravice do varstva osebnih podatkov v skladu z Direktivo 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (31) in Direktivo 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta (32), ki urejata obdelavo osebnih podatkov, opravljeno v okviru uporabe te direktive. Obdelavo osebnih podatkov s strani ESMA v okviru uporabe te direktive ureja Uredba (EU) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (33).

| (107) | Investicijska podjetja bi morala vsa imeti enake možnosti vključevanja v regulirane trge v celi Uniji ali dostopa do njih. Ne glede na način, na katerega so posli trenutno organizirani v državah članicah, je pomembno odpraviti tehnične in pravne omejitve dostopa do reguliranih trgov. |
| --- | --- |

(107)

Investicijska podjetja bi morala vsa imeti enake možnosti vključevanja v regulirane trge v celi Uniji ali dostopa do njih. Ne glede na način, na katerega so posli trenutno organizirani v državah članicah, je pomembno odpraviti tehnične in pravne omejitve dostopa do reguliranih trgov.

| (108) | Za lažji zaključek čezmejnih poslov je ustrezno zagotoviti dostop investicijskih podjetij do sistemov obračuna in poravnave v celi Uniji, ne glede na to, ali so posli sklenjeni prek reguliranih trgov v zadevnih državah članicah ali ne. Investicijska podjetja, ki se želijo neposredno vključiti v sisteme poravnave držav članic, bi morala izpolnjevati zadevne operativne in poslovne zahteve za članstvo ter izvajati ukrepe v skladu z načelom skrbnega in varnega poslovanja za vzdrževanje nemotenega in pravilnega delovanja finančnih trgov. |
| --- | --- |

(108)

Za lažji zaključek čezmejnih poslov je ustrezno zagotoviti dostop investicijskih podjetij do sistemov obračuna in poravnave v celi Uniji, ne glede na to, ali so posli sklenjeni prek reguliranih trgov v zadevnih državah članicah ali ne. Investicijska podjetja, ki se želijo neposredno vključiti v sisteme poravnave držav članic, bi morala izpolnjevati zadevne operativne in poslovne zahteve za članstvo ter izvajati ukrepe v skladu z načelom skrbnega in varnega poslovanja za vzdrževanje nemotenega in pravilnega delovanja finančnih trgov.

| (109) | Za storitve, ki jih v Uniji opravljajo podjetja iz tretjih držav, se uporabljajo nacionalne ureditve in zahteve. Podjetja, ki so pooblaščena v skladu z njimi, ne morejo svobodno opravljati storitev in imajo pravico do ustanavljanja le v državi članici, v kateri imajo sedež. Kadar država članica meni, da je mogoče ustrezno raven varstva neprofesionalnih strank ali neprofesionalnih strank, ki so zaprosile, naj se jih obravnava kot profesionalne stranke, doseči z ustanovitvijo podružnice podjetja iz tretje države, je zato primerno uvesti minimalni skupni regulativni okvir na ravni Unije v zvezi z zahtevami, ki se uporabljajo za te podružnice in na podlagi načela, da se podjetij iz tretjih držav ne bi smelo obravnavati na ugodnejši način kot podjetja Unije. |
| --- | --- |

(109)

Za storitve, ki jih v Uniji opravljajo podjetja iz tretjih držav, se uporabljajo nacionalne ureditve in zahteve. Podjetja, ki so pooblaščena v skladu z njimi, ne morejo svobodno opravljati storitev in imajo pravico do ustanavljanja le v državi članici, v kateri imajo sedež. Kadar država članica meni, da je mogoče ustrezno raven varstva neprofesionalnih strank ali neprofesionalnih strank, ki so zaprosile, naj se jih obravnava kot profesionalne stranke, doseči z ustanovitvijo podružnice podjetja iz tretje države, je zato primerno uvesti minimalni skupni regulativni okvir na ravni Unije v zvezi z zahtevami, ki se uporabljajo za te podružnice in na podlagi načela, da se podjetij iz tretjih držav ne bi smelo obravnavati na ugodnejši način kot podjetja Unije.

| (110) | Države članice bi morale pri izvajanju določb te direktive ustrezno upoštevati priporočila Projektne skupine za finančno ukrepanje (FATF) v zvezi z jurisdikcijami s pomanjkljivostmi na področju strateških ukrepov proti pranju denarja in boja proti financiranju terorizma ter tistimi, za katera se uporabljajo protiukrepi ali jurisdikcijami s pomanjkljivostmi na področju strateških ukrepov proti pranju denarja in boja proti financiranju terorizma, na katerih ni bil dosežen zadosten napredek pri obravnavi pomanjkljivosti ali ki se niso zavezala akcijskemu načrtu za obravnavanje pomanjkljivosti, pripravljenemu skupaj s FATF. |
| --- | --- |

(110)

Države članice bi morale pri izvajanju določb te direktive ustrezno upoštevati priporočila Projektne skupine za finančno ukrepanje (FATF) v zvezi z jurisdikcijami s pomanjkljivostmi na področju strateških ukrepov proti pranju denarja in boja proti financiranju terorizma ter tistimi, za katera se uporabljajo protiukrepi ali jurisdikcijami s pomanjkljivostmi na področju strateških ukrepov proti pranju denarja in boja proti financiranju terorizma, na katerih ni bil dosežen zadosten napredek pri obravnavi pomanjkljivosti ali ki se niso zavezala akcijskemu načrtu za obravnavanje pomanjkljivosti, pripravljenemu skupaj s FATF.

| (111) | Določba iz te direktive, ki ureja opravljanje investicijskih storitev ali poslov v Uniji s strani podjetij iz tretjih držav, ne bi smela vplivati na možnost oseb s sedežem v Uniji, da uporabljajo investicijske storitve podjetij iz tretjih držav izključno na lastno pobudo. Kadar podjetje iz tretje države opravlja storitve izključno na lastno pobudo osebe s sedežem v Uniji, se ne bi smelo šteti, da se te storitve opravljajo na ozemlju Unije. Kadar podjetje iz tretje države v Uniji pridobiva stranke ali potencialne stranke ali če v Uniji promovira ali oglašuje investicijske storitve ali posle skupaj s pomožnimi dejavnostmi, se ne bi smelo šteti, da se storitve opravljajo izključno na lastno pobudo stranke. |
| --- | --- |

(111)

Določba iz te direktive, ki ureja opravljanje investicijskih storitev ali poslov v Uniji s strani podjetij iz tretjih držav, ne bi smela vplivati na možnost oseb s sedežem v Uniji, da uporabljajo investicijske storitve podjetij iz tretjih držav izključno na lastno pobudo. Kadar podjetje iz tretje države opravlja storitve izključno na lastno pobudo osebe s sedežem v Uniji, se ne bi smelo šteti, da se te storitve opravljajo na ozemlju Unije. Kadar podjetje iz tretje države v Uniji pridobiva stranke ali potencialne stranke ali če v Uniji promovira ali oglašuje investicijske storitve ali posle skupaj s pomožnimi dejavnostmi, se ne bi smelo šteti, da se storitve opravljajo izključno na lastno pobudo stranke.

| (112) | Dovoljenje za upravljanje reguliranega trga bi moralo biti razširjeno na vse dejavnosti, ki so neposredno povezane z objavljanjem, obdelavo, izvršitvijo in potrditvijo naročil ter poročanjem o njih od takrat, ko so taka naročila na reguliranem trgu sprejeta, do takrat, ko so posredovana v kasnejši zaključek, in na dejavnosti v zvezi z sprejemom finančnih instrumentov v trgovanje. Tu bi morali biti zajeti tudi posli, sklenjeni prek posredovanja vzdrževalcev trga, ki jih imenuje regulirani trg, ter izvršeni v okviru njegovih sistemov in v skladu s pravili, ki veljajo za te sisteme. Ne šteje se, da so vsi posli, ki jih sklenejo člani ali udeleženci reguliranega trga, MTF ali OTF, sklenjeni v okviru sistemov reguliranega trga, MTF ali OTF. Posli, ki jih člani ali udeleženci sklenejo dvostransko in ki ne izpolnjujejo obveznosti, določene za reguliran trg, MTF ali OTF v okviru te direktive, bi se morale šteti za posle, sklenjene zunaj reguliranega trga, MTF ali OTF, za namene opredelitve sistematičnega internalizatorja. V takem primeru bi se morala uporabljati obveznost investicijskega podjetja, da objavi zavezujoče ponudbe, če so izpolnjeni pogoji iz te direktive in Uredbe (EU) št. 600/2014. |
| --- | --- |

(112)

Dovoljenje za upravljanje reguliranega trga bi moralo biti razširjeno na vse dejavnosti, ki so neposredno povezane z objavljanjem, obdelavo, izvršitvijo in potrditvijo naročil ter poročanjem o njih od takrat, ko so taka naročila na reguliranem trgu sprejeta, do takrat, ko so posredovana v kasnejši zaključek, in na dejavnosti v zvezi z sprejemom finančnih instrumentov v trgovanje. Tu bi morali biti zajeti tudi posli, sklenjeni prek posredovanja vzdrževalcev trga, ki jih imenuje regulirani trg, ter izvršeni v okviru njegovih sistemov in v skladu s pravili, ki veljajo za te sisteme. Ne šteje se, da so vsi posli, ki jih sklenejo člani ali udeleženci reguliranega trga, MTF ali OTF, sklenjeni v okviru sistemov reguliranega trga, MTF ali OTF. Posli, ki jih člani ali udeleženci sklenejo dvostransko in ki ne izpolnjujejo obveznosti, določene za reguliran trg, MTF ali OTF v okviru te direktive, bi se morale šteti za posle, sklenjene zunaj reguliranega trga, MTF ali OTF, za namene opredelitve sistematičnega internalizatorja. V takem primeru bi se morala uporabljati obveznost investicijskega podjetja, da objavi zavezujoče ponudbe, če so izpolnjeni pogoji iz te direktive in Uredbe (EU) št. 600/2014.

| (113) | Glede na pomen zagotavljanja likvidnosti za pravilno in učinkovito delovanje trgov bi morala imeti investicijska podjetja, ki se ukvarjajo z algoritemskim trgovanjem in delujejo v okviru strategije vzdrževanja trga, z mesti trgovanja sklenjene pisne sporazume, v katerih so jasno opredeljene njihove obveznosti glede zagotavljanja likvidnosti za trg. |
| --- | --- |

(113)

Glede na pomen zagotavljanja likvidnosti za pravilno in učinkovito delovanje trgov bi morala imeti investicijska podjetja, ki se ukvarjajo z algoritemskim trgovanjem in delujejo v okviru strategije vzdrževanja trga, z mesti trgovanja sklenjene pisne sporazume, v katerih so jasno opredeljene njihove obveznosti glede zagotavljanja likvidnosti za trg.

| (114) | Nič v tej direktivi ne bi smelo zahtevati, da pristojni organi odobrijo ali preučijo vsebino pisnega dogovora med reguliranim trgom in investicijskim podjetjem, ki je potreben zaradi udeležbe v sistemu vzdrževanja trga. Ne preprečuje jim niti, da to storijo, če takšna odobritev ali preučitev temelji le na spoštovanju obveznosti iz člena 50 s strani reguliranih trgov. |
| --- | --- |

(114)

Nič v tej direktivi ne bi smelo zahtevati, da pristojni organi odobrijo ali preučijo vsebino pisnega dogovora med reguliranim trgom in investicijskim podjetjem, ki je potreben zaradi udeležbe v sistemu vzdrževanja trga. Ne preprečuje jim niti, da to storijo, če takšna odobritev ali preučitev temelji le na spoštovanju obveznosti iz člena 50 s strani reguliranih trgov.

| (115) | Za storitve zagotavljanja osnovnih podatkov o trgih, ki so za uporabnike nujni, da dobijo želeni vpogled v dejavnosti trgovanja na finančnih trgih Unije, za pristojne organe pa, da dobijo točne in celovite informacije o zadevnih poslih, bi bilo treba pridobiti dovoljenje in bi morale biti urejene s predpisi, da se zagotovi ustrezna raven kakovosti. |
| --- | --- |

(115)

Za storitve zagotavljanja osnovnih podatkov o trgih, ki so za uporabnike nujni, da dobijo želeni vpogled v dejavnosti trgovanja na finančnih trgih Unije, za pristojne organe pa, da dobijo točne in celovite informacije o zadevnih poslih, bi bilo treba pridobiti dovoljenje in bi morale biti urejene s predpisi, da se zagotovi ustrezna raven kakovosti.

| (116) | Uvedba sistemov odobrenih objav (APA) naj bi izboljšala kakovost informacij o preglednosti trgovanja, ki se objavljajo na mestih OTC, in znatno prispevala k zagotavljanju, da se ti podatki objavljajo na način, ki olajšuje njihovo konsolidacijo s podatki, ki jih objavljajo mesta trgovanja. |
| --- | --- |

(116)

Uvedba sistemov odobrenih objav (APA) naj bi izboljšala kakovost informacij o preglednosti trgovanja, ki se objavljajo na mestih OTC, in znatno prispevala k zagotavljanju, da se ti podatki objavljajo na način, ki olajšuje njihovo konsolidacijo s podatki, ki jih objavljajo mesta trgovanja.

| (117) | Ker je zdaj vzpostavljena tržna struktura, ki omogoča konkurenco med več mesti trgovanja, je bistvenega pomena, da začne čim prej delovati učinkovit in celovit sistem stalnih informacij. Uvedba tržne rešitve za sistem stalnih informacij za lastniške in lastniškim podobne finančne instrumente bi morala prispevati k vzpostavitvi bolj povezanega evropskega trga in olajšati udeležencem na trgu dostop do konsolidiranih informacij o preglednosti trgovanja, ki so na voljo. Predvidena rešitev temelji na izdaji dovoljenja ponudnikom, ki delajo po vnaprej določenih in nadzorovanih parametrih in si med seboj konkurirajo, z namenom pridobiti tehnično zelo napredne in inovativne rešitve, ki bodo čim bolje služile trgu in zagotavljale razpoložljivost skladnih in natančnih tržnih podatkov. Zahteva, da vsi ponudniki stalnih informacij (CTP) konsolidirajo podatke iz vseh sistemov odobrenih objav (APA) in z vseh mest trgovanja, bo zagotovila konkurenco na podlagi kakovosti storitev za stranke, ne pa obsega zajetih podatkov. Kljub temu je primerno že zdaj določiti vzpostavitev sistema stalnih informacij s postopkom javnega naročanja, če predvideni mehanizem ne privede do pravočasne vzpostavitve učinkovitega in celovitega sistema stalnih informacij za lastniške lastniškim podobne finančne instrumente. |
| --- | --- |

(117)

Ker je zdaj vzpostavljena tržna struktura, ki omogoča konkurenco med več mesti trgovanja, je bistvenega pomena, da začne čim prej delovati učinkovit in celovit sistem stalnih informacij. Uvedba tržne rešitve za sistem stalnih informacij za lastniške in lastniškim podobne finančne instrumente bi morala prispevati k vzpostavitvi bolj povezanega evropskega trga in olajšati udeležencem na trgu dostop do konsolidiranih informacij o preglednosti trgovanja, ki so na voljo. Predvidena rešitev temelji na izdaji dovoljenja ponudnikom, ki delajo po vnaprej določenih in nadzorovanih parametrih in si med seboj konkurirajo, z namenom pridobiti tehnično zelo napredne in inovativne rešitve, ki bodo čim bolje služile trgu in zagotavljale razpoložljivost skladnih in natančnih tržnih podatkov. Zahteva, da vsi ponudniki stalnih informacij (CTP) konsolidirajo podatke iz vseh sistemov odobrenih objav (APA) in z vseh mest trgovanja, bo zagotovila konkurenco na podlagi kakovosti storitev za stranke, ne pa obsega zajetih podatkov. Kljub temu je primerno že zdaj določiti vzpostavitev sistema stalnih informacij s postopkom javnega naročanja, če predvideni mehanizem ne privede do pravočasne vzpostavitve učinkovitega in celovitega sistema stalnih informacij za lastniške lastniškim podobne finančne instrumente.

| (118) | Vzpostavitev sistema stalnih informacij za nelastniške finančne instrumente velja za težavnejšo kot za lastniške finančne instrumente, zato bi morali imeti potencialni izvajalci možnost, da si pridobijo izkušnje s slednjimi, preden začnejo vzpostavljati sistem stalnih informacij za nelastniške finančne instrumente. Da se omogoči pravilna vzpostavitev sistema stalnih informacij za nelastniške finančne instrumente, je zato ustrezno zagotoviti daljše obdobje za prenos zadevne določbe v nacionalne ukrepe. Kljub temu je primerno že zdaj določiti vzpostavitev sistema stalnih informacij s postopkom javnega naročanja, če predvideni mehanizem ne privede do pravočasne vzpostavitve učinkovitega in celovitega sistema stalnih informacij za nelastniške finančne instrumente. |
| --- | --- |

(118)

Vzpostavitev sistema stalnih informacij za nelastniške finančne instrumente velja za težavnejšo kot za lastniške finančne instrumente, zato bi morali imeti potencialni izvajalci možnost, da si pridobijo izkušnje s slednjimi, preden začnejo vzpostavljati sistem stalnih informacij za nelastniške finančne instrumente. Da se omogoči pravilna vzpostavitev sistema stalnih informacij za nelastniške finančne instrumente, je zato ustrezno zagotoviti daljše obdobje za prenos zadevne določbe v nacionalne ukrepe. Kljub temu je primerno že zdaj določiti vzpostavitev sistema stalnih informacij s postopkom javnega naročanja, če predvideni mehanizem ne privede do pravočasne vzpostavitve učinkovitega in celovitega sistema stalnih informacij za nelastniške finančne instrumente.

| (119) | Pri določanju mest trgovanja in APA, kar zadeva nelastniške finančne instrumente, ki morajo biti vključeni v informacije po trgovanju, ki jih posredujejo CTP, bi moral ESMA zagotoviti, da bo dosežen cilji vzpostavitve integriranega trga Unije za te finančne instrumente ter nediskriminatorno obravnavo APA in mest trgovanja. |
| --- | --- |

(119)

Pri določanju mest trgovanja in APA, kar zadeva nelastniške finančne instrumente, ki morajo biti vključeni v informacije po trgovanju, ki jih posredujejo CTP, bi moral ESMA zagotoviti, da bo dosežen cilji vzpostavitve integriranega trga Unije za te finančne instrumente ter nediskriminatorno obravnavo APA in mest trgovanja.

| (120) | Pravo Unije o zahtevah po lastnih sredstvih bi moralo določiti minimalne kapitalske zahteve, ki bi jih morali izpolnjevati regulirani trgi za pridobitev dovoljenja, pri čemer bi bilo treba upoštevati posebno naravo tveganj v zvezi s takimi trgi. |
| --- | --- |

(120)

Pravo Unije o zahtevah po lastnih sredstvih bi moralo določiti minimalne kapitalske zahteve, ki bi jih morali izpolnjevati regulirani trgi za pridobitev dovoljenja, pri čemer bi bilo treba upoštevati posebno naravo tveganj v zvezi s takimi trgi.

| (121) | Upravljavci reguliranega trga bi morali biti sposobni upravljati tudi MTF in/ali OTF v skladu z zadevnimi določbami te direktive. |
| --- | --- |

(121)

Upravljavci reguliranega trga bi morali biti sposobni upravljati tudi MTF in/ali OTF v skladu z zadevnimi določbami te direktive.

| (122) | Določbe te direktive v zvezi z sprejemom finančnih instrumentov v trgovanje v skladu s pravili, ki jih določa regulirani trg, ne bi smele posegati v uporabo Direktive 2001/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta (34) in Direktive 2003/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta (35). Reguliranemu trgu ne bi smeli preprečiti uporabe strožjih zahtev v zvezi z izdajatelji finančnih instrumentov, ki jih obravnava glede sprejema v trgovanje, kot jih predpisuje ta direktiva. |
| --- | --- |

(122)

Določbe te direktive v zvezi z sprejemom finančnih instrumentov v trgovanje v skladu s pravili, ki jih določa regulirani trg, ne bi smele posegati v uporabo Direktive 2001/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta (34) in Direktive 2003/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta (35). Reguliranemu trgu ne bi smeli preprečiti uporabe strožjih zahtev v zvezi z izdajatelji finančnih instrumentov, ki jih obravnava glede sprejema v trgovanje, kot jih predpisuje ta direktiva.

| (123) | Državam članicam bi moralo biti omogočeno, da imenujejo različne pristojne organe za uveljavitev široke palete obveznosti iz te direktive. Taki organi bi morali biti javni zaradi zagotovitve njihove neodvisnosti od gospodarskih nosilcev in zaradi preprečitve nasprotja interesov. Države članice bi morale zagotoviti ustrezno financiranje pristojnega organa v skladu z nacionalno zakonodajo. Imenovanje javnega organa ne bi smelo izključevati prenosa funkcij na odgovornost pristojnega organa. |
| --- | --- |

(123)

Državam članicam bi moralo biti omogočeno, da imenujejo različne pristojne organe za uveljavitev široke palete obveznosti iz te direktive. Taki organi bi morali biti javni zaradi zagotovitve njihove neodvisnosti od gospodarskih nosilcev in zaradi preprečitve nasprotja interesov. Države članice bi morale zagotoviti ustrezno financiranje pristojnega organa v skladu z nacionalno zakonodajo. Imenovanje javnega organa ne bi smelo izključevati prenosa funkcij na odgovornost pristojnega organa.

| (124) | Da se zagotovi učinkovita in pravočasna komunikacija med pristojnimi organi v zvezi z začasno ustavitvijo, umikom, motnjami, pogoji trgovanja, ki motijo delovanje trga, in okoliščinami, ki lahko pomenijo zlorabo trga, je potrebno učinkovito komuniciranje in usklajevanje med pristojnimi nacionalnimi organi, ki se doseže na podlagi ureditve ESMA. |
| --- | --- |

(124)

Da se zagotovi učinkovita in pravočasna komunikacija med pristojnimi organi v zvezi z začasno ustavitvijo, umikom, motnjami, pogoji trgovanja, ki motijo delovanje trga, in okoliščinami, ki lahko pomenijo zlorabo trga, je potrebno učinkovito komuniciranje in usklajevanje med pristojnimi nacionalnimi organi, ki se doseže na podlagi ureditve ESMA.

| (125) | Skupina G-20 se je na zasedanju v Pittsburghu 25. septembra 2009 odločila izboljšati regulacijo, delovanje in preglednost finančnih trgov in blagovnih borz, da se odpravi pretirana nestanovitnost cen blaga. Sporočili Komisije z dne 28. oktobra 2009 o bolje delujoči verigi preskrbe s hrano v Evropi in z dne 2. februarja 2011 o reševanju izzivov na blagovnih borzah in na področju surovin vsebujeta ukrepe, ki naj bi bili sprejeti v okviru revizije direktive 2004/39/ES. Septembra 2011 je Mednarodna organizacija komisij za vrednostne papirje objavila načela za ureditev in nadzor trgov izvedenih finančnih instrumentov na blago. Ta načela je 4. novembra 2011 podprl vrh G-20 v Cannesu, ki je pozval k temu, da bi imeli regulatorji trgov formalna pooblastila za upravljanje pozicij, vključno s pooblastilom za določitev predhodnih omejitev pozicij, kot je primerno. |
| --- | --- |

(125)

Skupina G-20 se je na zasedanju v Pittsburghu 25. septembra 2009 odločila izboljšati regulacijo, delovanje in preglednost finančnih trgov in blagovnih borz, da se odpravi pretirana nestanovitnost cen blaga. Sporočili Komisije z dne 28. oktobra 2009 o bolje delujoči verigi preskrbe s hrano v Evropi in z dne 2. februarja 2011 o reševanju izzivov na blagovnih borzah in na področju surovin vsebujeta ukrepe, ki naj bi bili sprejeti v okviru revizije direktive 2004/39/ES. Septembra 2011 je Mednarodna organizacija komisij za vrednostne papirje objavila načela za ureditev in nadzor trgov izvedenih finančnih instrumentov na blago. Ta načela je 4. novembra 2011 podprl vrh G-20 v Cannesu, ki je pozval k temu, da bi imeli regulatorji trgov formalna pooblastila za upravljanje pozicij, vključno s pooblastilom za določitev predhodnih omejitev pozicij, kot je primerno.

| (126) | Pooblastila, ki so na razpolago pristojnim organom, bi bilo treba dopolniti z izrecnimi pooblastili, da lahko pristojni organi od katere koli osebe pridobijo podatke o velikosti in namenu pozicije v pogodbah o izvedenih finančnih instrumentih na blago ter da lahko od osebe zahtevajo, da sprejme ukrepe za zmanjšanje pozicije v pogodbah na izvedene finančne instrumente. |
| --- | --- |

(126)

Pooblastila, ki so na razpolago pristojnim organom, bi bilo treba dopolniti z izrecnimi pooblastili, da lahko pristojni organi od katere koli osebe pridobijo podatke o velikosti in namenu pozicije v pogodbah o izvedenih finančnih instrumentih na blago ter da lahko od osebe zahtevajo, da sprejme ukrepe za zmanjšanje pozicije v pogodbah na izvedene finančne instrumente.

| (127) | Potreben je usklajen režim omejitev pozicij, da se zagotovita boljše usklajevanje in doslednost pri uporabi sporazuma G-20, zlasti za pogodbe, s katerimi se trguje po vsej Uniji. Zato bi bilo treba pristojnim organom podeliti izrecna pooblastila za določanje omejitev pozicij – na podlagi metodologije, ki jo določi ESMA – glede pozicij katere koli osebe ali združene skupine oseb, kadar koli, v pogodbah o izvedenih finančnih instrumentih v zvezi z blagom, da se preprečijo zlorabe trga, tudi ustvarjanje prevladujočega položaja, in podpirajo nemoteno določanje cen in pogoji za poravnavo, vključno s preprečevanjem pozicij, ki izkrivljajo trg. Takšne omejitve bi morale spodbujati celovitost trga za izvedene finančne instrumente in osnovno blago brez poseganja v oblikovanje cen na trgu za osnovno blago ter se ne bi smele uporabljati za pozicije, ki objektivno zmanjšujejo tveganja, ki so neposredno povezana s poslovnimi dejavnostmi v zvezi z blagom. Razjasniti bi bilo treba tudi razlikovanje med promptnimi pogodbami za blago in pogodbami na izvedene finančne instrumente na blago. Za vzpostavitev usklajene ureditve je primerno tudi, da ESMA spremlja izvajanje omejitev pozicij in da pristojni organi vzpostavijo ureditev sodelovanja, vključno z medsebojno izmenjavo ustreznih podatkov, ter omogočijo spremljanje in izvrševanje omejitev. |
| --- | --- |

(127)

Potreben je usklajen režim omejitev pozicij, da se zagotovita boljše usklajevanje in doslednost pri uporabi sporazuma G-20, zlasti za pogodbe, s katerimi se trguje po vsej Uniji. Zato bi bilo treba pristojnim organom podeliti izrecna pooblastila za določanje omejitev pozicij – na podlagi metodologije, ki jo določi ESMA – glede pozicij katere koli osebe ali združene skupine oseb, kadar koli, v pogodbah o izvedenih finančnih instrumentih v zvezi z blagom, da se preprečijo zlorabe trga, tudi ustvarjanje prevladujočega položaja, in podpirajo nemoteno določanje cen in pogoji za poravnavo, vključno s preprečevanjem pozicij, ki izkrivljajo trg. Takšne omejitve bi morale spodbujati celovitost trga za izvedene finančne instrumente in osnovno blago brez poseganja v oblikovanje cen na trgu za osnovno blago ter se ne bi smele uporabljati za pozicije, ki objektivno zmanjšujejo tveganja, ki so neposredno povezana s poslovnimi dejavnostmi v zvezi z blagom. Razjasniti bi bilo treba tudi razlikovanje med promptnimi pogodbami za blago in pogodbami na izvedene finančne instrumente na blago. Za vzpostavitev usklajene ureditve je primerno tudi, da ESMA spremlja izvajanje omejitev pozicij in da pristojni organi vzpostavijo ureditev sodelovanja, vključno z medsebojno izmenjavo ustreznih podatkov, ter omogočijo spremljanje in izvrševanje omejitev.

| (128) | Vsa mesta trgovanja, ki ponujajo trgovanje z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago, bi morala imeti vzpostavljen ustrezen nadzor upravljanja pozicij, ki zagotavlja potrebne pristojnosti vsaj za spremljanje informacij o pozicijah v izvedenih finančnih instrumentih na blago in dostopanje do teh informacij, za zahtevanje zmanjšanja ali prenehanja takšnih pozicij in za zahtevanje, da se na trgu ponovno zagotovi likvidnost, da se zmanjšajo učinki velike ali prevladujoče pozicije. ESMA bi moral vzdrževati in objavljati seznam s povzetki vseh omejitev pozicij in nadziranja upravljanja pozicij, ki se izvajajo. Te omejitve in ureditve bi bilo treba uporabljati dosledno ob upoštevanju posebnih značilnosti zadevnega trga. Jasno bi bilo treba določiti, kako se uporabljajo, in navesti ustrezne količinske prage za te omejitve oziroma prage, pri katerih začnejo veljati druge obveznosti. |
| --- | --- |

(128)

Vsa mesta trgovanja, ki ponujajo trgovanje z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago, bi morala imeti vzpostavljen ustrezen nadzor upravljanja pozicij, ki zagotavlja potrebne pristojnosti vsaj za spremljanje informacij o pozicijah v izvedenih finančnih instrumentih na blago in dostopanje do teh informacij, za zahtevanje zmanjšanja ali prenehanja takšnih pozicij in za zahtevanje, da se na trgu ponovno zagotovi likvidnost, da se zmanjšajo učinki velike ali prevladujoče pozicije. ESMA bi moral vzdrževati in objavljati seznam s povzetki vseh omejitev pozicij in nadziranja upravljanja pozicij, ki se izvajajo. Te omejitve in ureditve bi bilo treba uporabljati dosledno ob upoštevanju posebnih značilnosti zadevnega trga. Jasno bi bilo treba določiti, kako se uporabljajo, in navesti ustrezne količinske prage za te omejitve oziroma prage, pri katerih začnejo veljati druge obveznosti.

| (129) | Mesta trgovanja, bi morala objavljati zbirni tedenski pregled pozicij različnih kategorij oseb za različne pogodbe za izvedene finančne instrumente na blago, pravice do emisije in iz njih izvedene finančne instrumente, s katerimi se trguje na njihovih platformah. Pristojnemu organu bi bilo treba vsaj vsakodnevno dati na voljo celovit in podroben pregled pozicij vseh oseb. Ureditev poročanja v skladu s to direktivo bi morala, kadar je primerno, upoštevati že veljavne zahteve glede poročanja iz člena 8 Uredbe (EU) št. 1227/2011. |
| --- | --- |

(129)

Mesta trgovanja, bi morala objavljati zbirni tedenski pregled pozicij različnih kategorij oseb za različne pogodbe za izvedene finančne instrumente na blago, pravice do emisije in iz njih izvedene finančne instrumente, s katerimi se trguje na njihovih platformah. Pristojnemu organu bi bilo treba vsaj vsakodnevno dati na voljo celovit in podroben pregled pozicij vseh oseb. Ureditev poročanja v skladu s to direktivo bi morala, kadar je primerno, upoštevati že veljavne zahteve glede poročanja iz člena 8 Uredbe (EU) št. 1227/2011.

| (130) | Medtem ko metodologija, ki se uporablja za izračun omejitev pozicij, ne bi smela ustvarjati novih ovir za razvoj novih izvedenih finančnih instrumentov na blago, bi moral ESMA pri oblikovanju metodologije za izračun zagotoviti, da se razvoj novih izvedenih finančnih instrumentov na blago ne bo mogel uporabljati za izogibanje režimu omejitev pozicij. |
| --- | --- |

(130)

Medtem ko metodologija, ki se uporablja za izračun omejitev pozicij, ne bi smela ustvarjati novih ovir za razvoj novih izvedenih finančnih instrumentov na blago, bi moral ESMA pri oblikovanju metodologije za izračun zagotoviti, da se razvoj novih izvedenih finančnih instrumentov na blago ne bo mogel uporabljati za izogibanje režimu omejitev pozicij.

| (131) | Omejitev pozicije bi bilo treba določiti za vsako posamezno pogodbo za izveden finančni instrument na blago. Da se prepreči izogibanje režimu omejitev pozicij s stalnim razvijanjem novih pogodb za izvedene finančne instrumente na blago, bi moral ESMA zagotoviti, da metodologija za izračun preprečuje vsako izogibanje z upoštevanjem splošne odprte pozicije v drugih izvedenih finančnih instrumentih na blago za enako osnovno blago. |
| --- | --- |

(131)

Omejitev pozicije bi bilo treba določiti za vsako posamezno pogodbo za izveden finančni instrument na blago. Da se prepreči izogibanje režimu omejitev pozicij s stalnim razvijanjem novih pogodb za izvedene finančne instrumente na blago, bi moral ESMA zagotoviti, da metodologija za izračun preprečuje vsako izogibanje z upoštevanjem splošne odprte pozicije v drugih izvedenih finančnih instrumentih na blago za enako osnovno blago.

| (132) | Zaželeno je, da se malim in srednjim podjetjem (MSP) olajša dostop do kapitala in da se omogoči nadaljnji razvoj specializiranih trgov, prilagojenih potrebam malih in srednjih izdajateljev. Ti trgi, ki so v okviru te direktive običajno dejavni kot MTF, so splošneje znani kot zagonski trgi MSP, zagonski trgi ali mladi trgi. Vzpostavitev nove podkategorije zagonskih trgov MSP znotraj kategorije MTF in registracija teh trgov naj bi povečala njihovo prepoznavnosti in pomen ter prispevala k razvoju skupnih normativnih standardov v Uniji za te trge. Pozornost bi bilo treba osredotočiti na to, kako naj bi ureditev v prihodnosti dodatno spodbujala in podpirala uporabo tega trga, da bi bil privlačen za vlagatelje, ter zagotavljala zmanjšanje upravnega bremena in dodatne spodbude za MSP, da bi na kapitalske trge dostopala prek zagonskih trgov MSP. |
| --- | --- |

(132)

Zaželeno je, da se malim in srednjim podjetjem (MSP) olajša dostop do kapitala in da se omogoči nadaljnji razvoj specializiranih trgov, prilagojenih potrebam malih in srednjih izdajateljev. Ti trgi, ki so v okviru te direktive običajno dejavni kot MTF, so splošneje znani kot zagonski trgi MSP, zagonski trgi ali mladi trgi. Vzpostavitev nove podkategorije zagonskih trgov MSP znotraj kategorije MTF in registracija teh trgov naj bi povečala njihovo prepoznavnosti in pomen ter prispevala k razvoju skupnih normativnih standardov v Uniji za te trge. Pozornost bi bilo treba osredotočiti na to, kako naj bi ureditev v prihodnosti dodatno spodbujala in podpirala uporabo tega trga, da bi bil privlačen za vlagatelje, ter zagotavljala zmanjšanje upravnega bremena in dodatne spodbude za MSP, da bi na kapitalske trge dostopala prek zagonskih trgov MSP.

| (133) | Zahteve, ki veljajo za to novo kategorijo trgov, morajo omogočati zadostno prožnost, da lahko zajamejo celotno paleto uspešnih modelov trgov, ki trenutno obstajajo v Evropi. Prav tako morajo zagotoviti ustrezno ravnotežje med ohranjanjem visoke ravni zaščite vlagateljev, ki je nujna za spodbujanje zaupanja vlagateljev v izdajatelje, in zmanjšanjem nepotrebnega upravnega bremena za izdajatelje na teh trgih. Predlaga se, da se v delegiranih aktih ali tehničnih standardih predpišejo dodatne podrobnosti o zahtevah za zagonske trge MSP, na primer glede meril za sprejem v trgovanje na takih trgih. |
| --- | --- |

(133)

Zahteve, ki veljajo za to novo kategorijo trgov, morajo omogočati zadostno prožnost, da lahko zajamejo celotno paleto uspešnih modelov trgov, ki trenutno obstajajo v Evropi. Prav tako morajo zagotoviti ustrezno ravnotežje med ohranjanjem visoke ravni zaščite vlagateljev, ki je nujna za spodbujanje zaupanja vlagateljev v izdajatelje, in zmanjšanjem nepotrebnega upravnega bremena za izdajatelje na teh trgih. Predlaga se, da se v delegiranih aktih ali tehničnih standardih predpišejo dodatne podrobnosti o zahtevah za zagonske trge MSP, na primer glede meril za sprejem v trgovanje na takih trgih.

| (134) | Ker je pomembno, da te zahteve ne bodo imele negativnih posledic za uspešne obstoječe trge, bi bilo treba upravljavcem trgov, namenjenih malim in srednjim izdajateljem, omogočiti, da lahko še naprej upravljajo take trge v skladu z zahtevami te direktive in ni nujno, da se registrirajo kot zagonski trg MSP. Od izdajatelja, ki je MSP, se ne bi smelo zahtevati, da mora zaprositi za sprejem svojih finančnih instrumentov v trgovanje na zagonskem trgu MSP. |
| --- | --- |

(134)

Ker je pomembno, da te zahteve ne bodo imele negativnih posledic za uspešne obstoječe trge, bi bilo treba upravljavcem trgov, namenjenih malim in srednjim izdajateljem, omogočiti, da lahko še naprej upravljajo take trge v skladu z zahtevami te direktive in ni nujno, da se registrirajo kot zagonski trg MSP. Od izdajatelja, ki je MSP, se ne bi smelo zahtevati, da mora zaprositi za sprejem svojih finančnih instrumentov v trgovanje na zagonskem trgu MSP.

| (135) | Da bi ta nova kategorija trgov prinesla koristi MSP, bi moralo biti vsaj 50 % izdajateljev, s finančnimi instrumenti katerih se trguje na zagonskem trgu MSP, MSP. To bi se moralo oceniti vsako leto. Navedeno merilo vsaj 50 % izdajateljev bi bilo treba izvajati prožno. Začasno neizpolnjevanje tega merila ne bi smelo pomeniti, da se mestu trgovanja takoj odvzame dovoljenje ali se mu zavrne izdajo dovoljenja, da deluje kot zagonski trg MSP, če se upravičeno pričakuje, da bo leto zatem izpolnilo merilo 50 %. Ocena o tem, ali je izdajatelj podjetje kategorije MSP, bi morala temeljiti na tržni kapitalizaciji predhodnih treh koledarskih let. Na ta način naj bi tem izdajateljem zagotovili nemoten prehod s specializiranih trgov na glavne trge. |
| --- | --- |

(135)

Da bi ta nova kategorija trgov prinesla koristi MSP, bi moralo biti vsaj 50 % izdajateljev, s finančnimi instrumenti katerih se trguje na zagonskem trgu MSP, MSP. To bi se moralo oceniti vsako leto. Navedeno merilo vsaj 50 % izdajateljev bi bilo treba izvajati prožno. Začasno neizpolnjevanje tega merila ne bi smelo pomeniti, da se mestu trgovanja takoj odvzame dovoljenje ali se mu zavrne izdajo dovoljenja, da deluje kot zagonski trg MSP, če se upravičeno pričakuje, da bo leto zatem izpolnilo merilo 50 %. Ocena o tem, ali je izdajatelj podjetje kategorije MSP, bi morala temeljiti na tržni kapitalizaciji predhodnih treh koledarskih let. Na ta način naj bi tem izdajateljem zagotovili nemoten prehod s specializiranih trgov na glavne trge.

| (136) | Morebitne zaupne informacije, ki jih prejme kontaktna točka ene države članice prek kontaktne točke druge države članice, ne bi smele veljati za popolnoma domače. |
| --- | --- |

(136)

Morebitne zaupne informacije, ki jih prejme kontaktna točka ene države članice prek kontaktne točke druge države članice, ne bi smele veljati za popolnoma domače.

| (137) | Treba je povečati konvergenco pooblastil pristojnih organov, da bi utrli pot k enakomerni intenzivnosti uveljavljanja po integriranem finančnem trgu. Splošni minimalni niz pooblastil, skupaj s primernimi viri, bi moral zagotavljati učinkovitost nadzora. V tej direktivi bi bilo zato treba določiti minimalni sklop nadzornih in preiskovalnih pooblastil, ki bi se morala podeliti pristojnim organom držav članic v skladu z nacionalno zakonodajo. Kadar to zahteva nacionalna zakonodaja, bi bilo treba ta pooblastila izvajati z vložitvijo zahteve pri pristojnem sodnem organu. Pristojni organi bi morali pri izvajanju pooblastil v okviru te direktive delovati objektivno in nepristransko ter odločati neodvisno. |
| --- | --- |

(137)

Treba je povečati konvergenco pooblastil pristojnih organov, da bi utrli pot k enakomerni intenzivnosti uveljavljanja po integriranem finančnem trgu. Splošni minimalni niz pooblastil, skupaj s primernimi viri, bi moral zagotavljati učinkovitost nadzora. V tej direktivi bi bilo zato treba določiti minimalni sklop nadzornih in preiskovalnih pooblastil, ki bi se morala podeliti pristojnim organom držav članic v skladu z nacionalno zakonodajo. Kadar to zahteva nacionalna zakonodaja, bi bilo treba ta pooblastila izvajati z vložitvijo zahteve pri pristojnem sodnem organu. Pristojni organi bi morali pri izvajanju pooblastil v okviru te direktive delovati objektivno in nepristransko ter odločati neodvisno.

| (138) | Ta direktiva določa minimalen sklop pooblastil, ki bi jih morali imeti pristojni organi, pri čemer se morajo ta pooblastila izvajati v okviru celotnega sistema nacionalne zakonodaje, ki zagotavlja spoštovanje temeljnih pravic, vključno s pravico do zasebnosti. Za izvajanje teh pooblastil, ki lahko resno posežejo v pravico do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja, stanovanja ter komunikacij, bi države članice morale imeti na voljo učinkovite varnostne ukrepe proti zlorabam, na primer predhodno dovoljenje sodnega organa zadevne države članice, če je to ustrezno. Države članice bi morale pristojnim organom omogočiti izvajanje pooblastil, ki pomenijo grob poseg v zasebnost, kolikor je to potrebno za ustrezno preiskavo resnih primerov, za katere ni enakovrednih načinov za učinkovito doseganje enakih rezultatov. |
| --- | --- |

(138)

Ta direktiva določa minimalen sklop pooblastil, ki bi jih morali imeti pristojni organi, pri čemer se morajo ta pooblastila izvajati v okviru celotnega sistema nacionalne zakonodaje, ki zagotavlja spoštovanje temeljnih pravic, vključno s pravico do zasebnosti. Za izvajanje teh pooblastil, ki lahko resno posežejo v pravico do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja, stanovanja ter komunikacij, bi države članice morale imeti na voljo učinkovite varnostne ukrepe proti zlorabam, na primer predhodno dovoljenje sodnega organa zadevne države članice, če je to ustrezno. Države članice bi morale pristojnim organom omogočiti izvajanje pooblastil, ki pomenijo grob poseg v zasebnost, kolikor je to potrebno za ustrezno preiskavo resnih primerov, za katere ni enakovrednih načinov za učinkovito doseganje enakih rezultatov.

| (139) | Noben pristojni organ ali ESMA pri opravljanju svojih nalog s svojim ukrepanjem ne bi smel neposredno ali posredno diskriminirati nobene države članice ali skupine držav članic kot mesta za izvajanje investicijskih storitev ali poslov v kateri koli valuti. |
| --- | --- |

(139)

Noben pristojni organ ali ESMA pri opravljanju svojih nalog s svojim ukrepanjem ne bi smel neposredno ali posredno diskriminirati nobene države članice ali skupine držav članic kot mesta za izvajanje investicijskih storitev ali poslov v kateri koli valuti.

| (140) | Zaradi pomembnega vpliva in tržnih deležev, ki so si jih pridobili različni MTF, je ustrezno zagotoviti, da se sklenejo ustrezni dogovori o sodelovanju med pristojnim organom za MTF in pristojnim organom v državi, v kateri MTF opravlja storitve. To ureditev bi bilo treba razširiti tudi na OTF zaradi morebitnega podobnega razvoja v prihodnosti. |
| --- | --- |

(140)

Zaradi pomembnega vpliva in tržnih deležev, ki so si jih pridobili različni MTF, je ustrezno zagotoviti, da se sklenejo ustrezni dogovori o sodelovanju med pristojnim organom za MTF in pristojnim organom v državi, v kateri MTF opravlja storitve. To ureditev bi bilo treba razširiti tudi na OTF zaradi morebitnega podobnega razvoja v prihodnosti.

| (141) | Za zagotovitev, da investicijska podjetja, upravljavci trga, ki imajo dovoljenje za upravljanje MTF ali OTF, regulirani trgi, APA, CTP ali odobreni mehanizmi poročanja (ARM), organi, ki dejansko nadzorujejo njihovo poslovanje, ter člani upravljalnih organov investicijskih podjetij in reguliranih trgov izpolnjujejo obveznosti iz te direktive in Uredbe (EU) št. 600/2014 ter da se v Uniji obravnavajo na podoben način, bi morale države članice določiti učinkovite, sorazmerne in odvračilne sankcije in ukrepe. Upravne sankcije in ukrepi, ki jih določijo države članice, bi morali izpolnjevati nekatere bistvene zahteve v zvezi z naslovniki, merili, ki jih je treba upoštevati pri uporabi sankcije ali ukrepa, objavo, ključnimi pooblastili za naložitev sankcij in višino upravnih denarnih kazni. |
| --- | --- |

(141)

Za zagotovitev, da investicijska podjetja, upravljavci trga, ki imajo dovoljenje za upravljanje MTF ali OTF, regulirani trgi, APA, CTP ali odobreni mehanizmi poročanja (ARM), organi, ki dejansko nadzorujejo njihovo poslovanje, ter člani upravljalnih organov investicijskih podjetij in reguliranih trgov izpolnjujejo obveznosti iz te direktive in Uredbe (EU) št. 600/2014 ter da se v Uniji obravnavajo na podoben način, bi morale države članice določiti učinkovite, sorazmerne in odvračilne sankcije in ukrepe. Upravne sankcije in ukrepi, ki jih določijo države članice, bi morali izpolnjevati nekatere bistvene zahteve v zvezi z naslovniki, merili, ki jih je treba upoštevati pri uporabi sankcije ali ukrepa, objavo, ključnimi pooblastili za naložitev sankcij in višino upravnih denarnih kazni.

| (142) | Pristojni organi bi morali biti zlasti pooblaščeni za nalaganje denarnih kazni, ki so dovolj visoke, da ustrezajo koristim, ki jih je mogoče pričakovati, in odvračilne tudi za večje institucije in njihovo vodstvo. |
| --- | --- |

(142)

Pristojni organi bi morali biti zlasti pooblaščeni za nalaganje denarnih kazni, ki so dovolj visoke, da ustrezajo koristim, ki jih je mogoče pričakovati, in odvračilne tudi za večje institucije in njihovo vodstvo.

| (143) | Pristojni organi morajo imeti tudi možnost dostopa do prostorov fizičnih in pravnih oseb, in sicer v skladu z nacionalnim pravom in Listino. Možnost vstopa v te prostore je nujna v primeru utemeljenega suma, da obstajajo dokumenti in drugi podatki, povezani z vsebino preiskave, ki so lahko pomembni za dokazovanje kršenja te direktive ali Uredbe (EU) št. 600/2014. Poleg tega je dostop do takih prostorov potreben, kadar oseba v celoti ali delno ni izpolnila že predložene zahteve po informacijah ali kadar obstajajo utemeljeni razlogi za sum, da zahteva po informacijah, če bi bila predložena, ne bi bila izpolnjena ali da bi bili zahtevani dokumenti ali informacije odstranjeni, spremenjeni ali uničeni. Če je potrebno predhodno dovoljenje sodnega organa zadevne države članice, bi se morala v skladu z nacionalnim pravom takšna pooblastila za dostop do prostorov uporabiti šele po pridobitvi predhodnega dovoljenja sodnih organov. |
| --- | --- |

(143)

Pristojni organi morajo imeti tudi možnost dostopa do prostorov fizičnih in pravnih oseb, in sicer v skladu z nacionalnim pravom in Listino. Možnost vstopa v te prostore je nujna v primeru utemeljenega suma, da obstajajo dokumenti in drugi podatki, povezani z vsebino preiskave, ki so lahko pomembni za dokazovanje kršenja te direktive ali Uredbe (EU) št. 600/2014. Poleg tega je dostop do takih prostorov potreben, kadar oseba v celoti ali delno ni izpolnila že predložene zahteve po informacijah ali kadar obstajajo utemeljeni razlogi za sum, da zahteva po informacijah, če bi bila predložena, ne bi bila izpolnjena ali da bi bili zahtevani dokumenti ali informacije odstranjeni, spremenjeni ali uničeni. Če je potrebno predhodno dovoljenje sodnega organa zadevne države članice, bi se morala v skladu z nacionalnim pravom takšna pooblastila za dostop do prostorov uporabiti šele po pridobitvi predhodnega dovoljenja sodnih organov.

| (144) | Obstoječi posnetki telefonskih pogovorov in evidence o podatkovnem prometu investicijskih podjetij, ki izvršujejo in dokumentirajo izvršitve poslov, pa tudi obstoječe evidence telekomunikacijskih operaterjev o telefonskem in podatkovnem prometu predstavljajo bistveni in včasih edini dokaz za odkrivanje in dokazovanje obstoja zlorabe trga ter za preverjanje, če podjetja upoštevajo varstvo vlagateljev in druge zahteve iz te direktive ali iz Uredbe (EU) št. 600/2014. Zato bi morali imeti pristojni organi možnost zahtevati obstoječe posnetke telefonskih pogovorov, evidence elektronskih komunikacij in podatkovnega prometa, ki jih hrani investicijsko podjetje ali kreditna institucija. Dostop do podatkovnih in telefonskih evidenc je potreben za odkrivanje in sankcioniranje zlorab trga ali kršitev zahtev iz te direktive ali iz Uredbe (EU) št. 600/2014.
  Za uvedbo enakih konkurenčnih pogojev v Uniji, kar zadeva dostop do telefonskih evidenc in obstoječih evidenc o podatkovnem prometu, ki jih ima telekomunikacijski operater, ali obstoječih posnetkov telefonskih pogovorov in podatkovnega prometa, ki jih ima investicijsko podjetje, bi morali imeti pristojni organi v skladu z nacionalnim pravom možnost zahtevati obstoječe telefonske evidence in obstoječe evidence o podatkovnem prometu, ki jih ima telekomunikacijski operater, kolikor je to dovoljeno v okviru nacionalnega prava, obstoječe posnetke telefonskih pogovorov in evidence podatkovnega prometa, ki jih hrani investicijsko podjetje, pa v primerih, ko obstaja utemeljen sum, da utegnejo biti teke evidence, ki so povezane z vsebino inšpekcijskega pregleda ali preiskave, pomembne za dokazovanje ravnanja, ki je prepovedano z Uredbo (EU) št. 596/2014, ali kršenja zahtev iz te direktive ali Uredbe (EU) št. 600/2014. Dostop do telefonskih evidenc in evidenc o podatkovnem prometu, ki jih hrani telekomunikacijski operater, ne bi smel vključevati vsebine govorne komunikacije prek telefona. |
| --- | --- |

(144)

Obstoječi posnetki telefonskih pogovorov in evidence o podatkovnem prometu investicijskih podjetij, ki izvršujejo in dokumentirajo izvršitve poslov, pa tudi obstoječe evidence telekomunikacijskih operaterjev o telefonskem in podatkovnem prometu predstavljajo bistveni in včasih edini dokaz za odkrivanje in dokazovanje obstoja zlorabe trga ter za preverjanje, če podjetja upoštevajo varstvo vlagateljev in druge zahteve iz te direktive ali iz Uredbe (EU) št. 600/2014. Zato bi morali imeti pristojni organi možnost zahtevati obstoječe posnetke telefonskih pogovorov, evidence elektronskih komunikacij in podatkovnega prometa, ki jih hrani investicijsko podjetje ali kreditna institucija. Dostop do podatkovnih in telefonskih evidenc je potreben za odkrivanje in sankcioniranje zlorab trga ali kršitev zahtev iz te direktive ali iz Uredbe (EU) št. 600/2014.

Za uvedbo enakih konkurenčnih pogojev v Uniji, kar zadeva dostop do telefonskih evidenc in obstoječih evidenc o podatkovnem prometu, ki jih ima telekomunikacijski operater, ali obstoječih posnetkov telefonskih pogovorov in podatkovnega prometa, ki jih ima investicijsko podjetje, bi morali imeti pristojni organi v skladu z nacionalnim pravom možnost zahtevati obstoječe telefonske evidence in obstoječe evidence o podatkovnem prometu, ki jih ima telekomunikacijski operater, kolikor je to dovoljeno v okviru nacionalnega prava, obstoječe posnetke telefonskih pogovorov in evidence podatkovnega prometa, ki jih hrani investicijsko podjetje, pa v primerih, ko obstaja utemeljen sum, da utegnejo biti teke evidence, ki so povezane z vsebino inšpekcijskega pregleda ali preiskave, pomembne za dokazovanje ravnanja, ki je prepovedano z Uredbo (EU) št. 596/2014, ali kršenja zahtev iz te direktive ali Uredbe (EU) št. 600/2014. Dostop do telefonskih evidenc in evidenc o podatkovnem prometu, ki jih hrani telekomunikacijski operater, ne bi smel vključevati vsebine govorne komunikacije prek telefona.

| (145) | Za zagotovitev dosledne uporabe sankcij po Uniji bi morale imeti države članice obveznost zagotavljanja, da pristojni organi pri določanju vrste upravnih sankcij ali ukrepov in višine upravnih denarnih kazni upoštevajo vse ustrezne okoliščine. |
| --- | --- |

(145)

Za zagotovitev dosledne uporabe sankcij po Uniji bi morale imeti države članice obveznost zagotavljanja, da pristojni organi pri določanju vrste upravnih sankcij ali ukrepov in višine upravnih denarnih kazni upoštevajo vse ustrezne okoliščine.

| (146) | Za zagotovitev, da odločitve pristojnih organov na splošno odvračilno vplivajo na javnost, bi jih bilo treba praviloma objaviti. Objava odločitev je tudi pomembno orodje, s katerim pristojni organi obveščajo udeležence na trgu o tem, katera ravnanja štejejo za kršitev te direktive, in spodbujajo splošno dobro ravnanje udeležencev na trgu. Če taka objava povzroči nesorazmerno škodo vpletenim osebam, ogrozila stabilnost finančnih trgov ali preiskavo, ki je v teku, bi moral pristojni organ sankcije in ukrepe objaviti v anonimni obliki in skladno z nacionalnim pravom ali objavo preložiti.
  Pristojni organi bi morali imeti možnost, da sankcij ne objavijo, kadar šteje, da anonimna ali odložena objava ni dovolj za zagotovitev, da stabilnost trgov ni ogrožena. Prav tako za pristojne organe ni obvezno, da objavijo ukrepe, za katere šteje, da so manjšega obsega, če bi bila objava nesorazmerna. Ustrezno je zagotoviti mehanizem za poročanje neobjavljenih sankcij ESMA, da bi jih pristojni organi lahko upoštevali pri nadzoru, ki ga izvajajo. S to direktivo se ne zahteva, pa tudi ne preprečuje, objava kazenskih sankcij, naloženih zaradi kršenja te direktive ali Uredbe (EU) št. 600/2014. |
| --- | --- |

(146)

Za zagotovitev, da odločitve pristojnih organov na splošno odvračilno vplivajo na javnost, bi jih bilo treba praviloma objaviti. Objava odločitev je tudi pomembno orodje, s katerim pristojni organi obveščajo udeležence na trgu o tem, katera ravnanja štejejo za kršitev te direktive, in spodbujajo splošno dobro ravnanje udeležencev na trgu. Če taka objava povzroči nesorazmerno škodo vpletenim osebam, ogrozila stabilnost finančnih trgov ali preiskavo, ki je v teku, bi moral pristojni organ sankcije in ukrepe objaviti v anonimni obliki in skladno z nacionalnim pravom ali objavo preložiti.

Pristojni organi bi morali imeti možnost, da sankcij ne objavijo, kadar šteje, da anonimna ali odložena objava ni dovolj za zagotovitev, da stabilnost trgov ni ogrožena. Prav tako za pristojne organe ni obvezno, da objavijo ukrepe, za katere šteje, da so manjšega obsega, če bi bila objava nesorazmerna. Ustrezno je zagotoviti mehanizem za poročanje neobjavljenih sankcij ESMA, da bi jih pristojni organi lahko upoštevali pri nadzoru, ki ga izvajajo. S to direktivo se ne zahteva, pa tudi ne preprečuje, objava kazenskih sankcij, naloženih zaradi kršenja te direktive ali Uredbe (EU) št. 600/2014.

| (147) | Za ugotavljanje morebitnih kršitev bi morali imeti pristojni organi potrebna preiskovalna pooblastila ter vzpostaviti učinkovite in zanesljive mehanizme za spodbujanje poročanja o potencialnih ali dejanskih kršitvah, vključno z zaščito zaposlenih, ki poročajo o kršitvah v svojih institucijah. Ti mehanizmi ne smejo posegati v ustrezno zaščito obtožencev. Vzpostaviti bi bilo treba ustrezne postopke za zagotovitev, da je obtožena oseba ustrezno zaščitena, zlasti glede pravice do zaščite osebnih podatkov te osebe in postopkov za zagotavljanje pravice obtožene osebe do obrambe in pravice, da se izjavi, pred sprejetjem odločitve v zvezi z njo ter pravice do učinkovitega pravnega sredstva pred sodiščem zoper odločitev v zvezi z njo. |
| --- | --- |

(147)

Za ugotavljanje morebitnih kršitev bi morali imeti pristojni organi potrebna preiskovalna pooblastila ter vzpostaviti učinkovite in zanesljive mehanizme za spodbujanje poročanja o potencialnih ali dejanskih kršitvah, vključno z zaščito zaposlenih, ki poročajo o kršitvah v svojih institucijah. Ti mehanizmi ne smejo posegati v ustrezno zaščito obtožencev. Vzpostaviti bi bilo treba ustrezne postopke za zagotovitev, da je obtožena oseba ustrezno zaščitena, zlasti glede pravice do zaščite osebnih podatkov te osebe in postopkov za zagotavljanje pravice obtožene osebe do obrambe in pravice, da se izjavi, pred sprejetjem odločitve v zvezi z njo ter pravice do učinkovitega pravnega sredstva pred sodiščem zoper odločitev v zvezi z njo.

| (148) | Da se zajamejo vsi ukrepi, ki se uporabijo po dejanski kršitvi in so namenjeni preprečevanju nadaljnjih kršitev, bi se morala ta direktiva nanašati na sankcije in ukrepe, ne glede na to, ali je ukrep v skladu z nacionalnim pravom opredeljen kot sankcija ali ukrep. |
| --- | --- |

(148)

Da se zajamejo vsi ukrepi, ki se uporabijo po dejanski kršitvi in so namenjeni preprečevanju nadaljnjih kršitev, bi se morala ta direktiva nanašati na sankcije in ukrepe, ne glede na to, ali je ukrep v skladu z nacionalnim pravom opredeljen kot sankcija ali ukrep.

| (149) | Ta direktiva ne bi smela posegati v določbe prava držav članic v zvezi s kazenskimi sankcijami. |
| --- | --- |

(149)

Ta direktiva ne bi smela posegati v določbe prava držav članic v zvezi s kazenskimi sankcijami.

| (150) | Čeprav državam članicam nič ne preprečuje, da bi za enake kršitve določile pravila za upravne in kazenske sankcije, od njih ne bi smeli zahtevati, da določijo pravila o upravnih sankcijah za kršitve te direktive ali Uredbe (EU) št. 600/2014, za katere velja nacionalno kazensko pravo. V skladu z nacionalnim pravom ni treba, da države članice za isto kaznivo dejanje naložijo obenem upravne in kazenske sankcije, lahko pa bi to lahko storile, če jim to dovoljuje nacionalno pravo. Vendar pa dejstvo, da se za kršitve te direktive ali Uredbe (EU) št. 600/2014 namesto upravnih sankcij ohranijo kazenske sankcije, ne bi smelo zmanjšati ali drugače vplivati na možnost pristojnih organov, da za namene te direktive in Uredbe (EU) št. 600/2014 sodelujejo s pristojnimi organi v drugih državah članicah, imajo dostop do njihovih informacij in z njimi pravočasno izmenjujejo informacije, tudi po napotitvi zadevnih kršitev na pristojni pravosodni organ za kazenski pregon. |
| --- | --- |

(150)

Čeprav državam članicam nič ne preprečuje, da bi za enake kršitve določile pravila za upravne in kazenske sankcije, od njih ne bi smeli zahtevati, da določijo pravila o upravnih sankcijah za kršitve te direktive ali Uredbe (EU) št. 600/2014, za katere velja nacionalno kazensko pravo. V skladu z nacionalnim pravom ni treba, da države članice za isto kaznivo dejanje naložijo obenem upravne in kazenske sankcije, lahko pa bi to lahko storile, če jim to dovoljuje nacionalno pravo. Vendar pa dejstvo, da se za kršitve te direktive ali Uredbe (EU) št. 600/2014 namesto upravnih sankcij ohranijo kazenske sankcije, ne bi smelo zmanjšati ali drugače vplivati na možnost pristojnih organov, da za namene te direktive in Uredbe (EU) št. 600/2014 sodelujejo s pristojnimi organi v drugih državah članicah, imajo dostop do njihovih informacij in z njimi pravočasno izmenjujejo informacije, tudi po napotitvi zadevnih kršitev na pristojni pravosodni organ za kazenski pregon.

| (151) | Z namenom zaščititi stranke in brez poseganja v pravico strank do sodnega varstva, je ustrezno, da države članice zagotovijo, da se ustanovijo javna ali zasebna telesa za zunajsodno poravnavanje sporov in sodelovanje pri reševanju čezmejnih sporov ob upoštevanju Priporočila Komisije 98/257/ES (36) in Priporočila Komisije 2001/310/ES (37). Pri izvajanju določb glede pritožb in pravnega varstva pri zunajsodnih postopkih bi morali države članice spodbujati k uporabi obstoječih mehanizmov čezmejnega sodelovanja, zlasti Mreže za pritožbe v zvezi s finančnimi storitvami (FIN-Net). |
| --- | --- |

(151)

Z namenom zaščititi stranke in brez poseganja v pravico strank do sodnega varstva, je ustrezno, da države članice zagotovijo, da se ustanovijo javna ali zasebna telesa za zunajsodno poravnavanje sporov in sodelovanje pri reševanju čezmejnih sporov ob upoštevanju Priporočila Komisije 98/257/ES (36) in Priporočila Komisije 2001/310/ES (37). Pri izvajanju določb glede pritožb in pravnega varstva pri zunajsodnih postopkih bi morali države članice spodbujati k uporabi obstoječih mehanizmov čezmejnega sodelovanja, zlasti Mreže za pritožbe v zvezi s finančnimi storitvami (FIN-Net).

| (152) | Vsaka izmenjava ali prenos informacij med pristojnimi organi, drugimi organi, telesi ali osebami bi morala biti v skladu s pravili o posredovanju osebnih podatkov tretjim državam, določenimi v Direktivi 95/46/ES. Kakršna koli izmenjava osebnih podatkov, ki jo izvede ESMA s tretjimi državami, bi morala biti v skladu s pravili o prenosu osebnih podatkov iz Uredbe (ES) št. 45/2001. |
| --- | --- |

(152)

Vsaka izmenjava ali prenos informacij med pristojnimi organi, drugimi organi, telesi ali osebami bi morala biti v skladu s pravili o posredovanju osebnih podatkov tretjim državam, določenimi v Direktivi 95/46/ES. Kakršna koli izmenjava osebnih podatkov, ki jo izvede ESMA s tretjimi državami, bi morala biti v skladu s pravili o prenosu osebnih podatkov iz Uredbe (ES) št. 45/2001.

| (153) | Treba je okrepiti določbe o izmenjavi informacij med nacionalnimi pristojnimi organi in okrepiti medsebojne dolžnosti pomoči in sodelovanja. Zaradi naraščajoče čezmejne dejavnosti bi si morali pristojni organi medsebojno zagotavljati ustrezne informacije za opravljanje svojih funkcij, da bi poskrbeli za učinkovito uveljavljanje te direktive, tudi v primerih, ko kršitve ali domnevne kršitve zadevajo organe v dveh ali več državah članicah. Pri izmenjavi informacij je potrebna stroga poklicna skrivnost za zagotovitev nemotenega posredovanja informacij in zaščite pravic posameznikov. |
| --- | --- |

(153)

Treba je okrepiti določbe o izmenjavi informacij med nacionalnimi pristojnimi organi in okrepiti medsebojne dolžnosti pomoči in sodelovanja. Zaradi naraščajoče čezmejne dejavnosti bi si morali pristojni organi medsebojno zagotavljati ustrezne informacije za opravljanje svojih funkcij, da bi poskrbeli za učinkovito uveljavljanje te direktive, tudi v primerih, ko kršitve ali domnevne kršitve zadevajo organe v dveh ali več državah članicah. Pri izmenjavi informacij je potrebna stroga poklicna skrivnost za zagotovitev nemotenega posredovanja informacij in zaščite pravic posameznikov.

| (154) | Kadar delovanje mesta trgovanja, ki ima vzpostavljene ureditve v državi članici gostiteljici, postane znatnega pomena za delovanje trgov vrednostnih papirjev in zaščito vlagateljev v tej državi članici gostiteljici, bi morali skleniti sorazmerne dogovore o sodelovanju v ustrezni razpoložljivi obliki sodelovanja med pristojnimi organi domače države članice in države članice gostiteljice, ki so sorazmerni s potrebo po čezmejnem sodelovanju na področju nadzora, ki zlasti izhaja iz narave in obsega vpliva na trge vrednostnih papirjev in zaščite vlagateljev v državi članici gostiteljici, kot so ad hoc ali redne izmenjave informacij, posvetovanja in pomoč. |
| --- | --- |

(154)

Kadar delovanje mesta trgovanja, ki ima vzpostavljene ureditve v državi članici gostiteljici, postane znatnega pomena za delovanje trgov vrednostnih papirjev in zaščito vlagateljev v tej državi članici gostiteljici, bi morali skleniti sorazmerne dogovore o sodelovanju v ustrezni razpoložljivi obliki sodelovanja med pristojnimi organi domače države članice in države članice gostiteljice, ki so sorazmerni s potrebo po čezmejnem sodelovanju na področju nadzora, ki zlasti izhaja iz narave in obsega vpliva na trge vrednostnih papirjev in zaščite vlagateljev v državi članici gostiteljici, kot so ad hoc ali redne izmenjave informacij, posvetovanja in pomoč.

| (155) | Za dosego ciljev iz te direktive bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 PDEU v zvezi s podrobnostmi glede izvzetij, pojasnitve opredelitev, meril za ocenjevanje predlaganih pridobitev investicijskih podjetij, organizacijskih zahtev za investicijska podjetja, APA in CTP, upravljanja nasprotij interesov, obveznosti, ki izhajajo iz pravil o poslovanju pri opravljanju investicijskih storitev, izvrševanja naročil pod pogoji, ki so za stranko najugodnejši, obravnavanja naročil strank, poslov s primernimi nasprotnimi strankami, okoliščin, ki sprožijo zahtevo o obveščanju za investicijska podjetja in upravljavce trgov, ki upravljajo MTF ali OTF, ter za upravljavce reguliranih trgov, okoliščin, ki pomenijo znatno škodo za interese vlagateljev in pravilno delovanje trga za namene začasne ustavitve trgovanja s finančnimi instrumenti ali njihov umik iz trgovanja na MTF, OTF ali reguliranem trgu, zagonskih trgov MSP, pragov, nad katerimi velja obveznost poročanja o pozicijah, in meril, po katerih se za poslovanje mesta trgovanja v državi članici gostiteljici lahko šteje, da je znatnega pomena za delovanje trgov vrednostnih papirjev in zaščito vlagateljev. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. |
| --- | --- |

(155)

Za dosego ciljev iz te direktive bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 PDEU v zvezi s podrobnostmi glede izvzetij, pojasnitve opredelitev, meril za ocenjevanje predlaganih pridobitev investicijskih podjetij, organizacijskih zahtev za investicijska podjetja, APA in CTP, upravljanja nasprotij interesov, obveznosti, ki izhajajo iz pravil o poslovanju pri opravljanju investicijskih storitev, izvrševanja naročil pod pogoji, ki so za stranko najugodnejši, obravnavanja naročil strank, poslov s primernimi nasprotnimi strankami, okoliščin, ki sprožijo zahtevo o obveščanju za investicijska podjetja in upravljavce trgov, ki upravljajo MTF ali OTF, ter za upravljavce reguliranih trgov, okoliščin, ki pomenijo znatno škodo za interese vlagateljev in pravilno delovanje trga za namene začasne ustavitve trgovanja s finančnimi instrumenti ali njihov umik iz trgovanja na MTF, OTF ali reguliranem trgu, zagonskih trgov MSP, pragov, nad katerimi velja obveznost poročanja o pozicijah, in meril, po katerih se za poslovanje mesta trgovanja v državi članici gostiteljici lahko šteje, da je znatnega pomena za delovanje trgov vrednostnih papirjev in zaščito vlagateljev. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način.

| (156) | S tehničnimi standardi v finančnih storitvah je treba zagotoviti dosledno harmonizacijo in ustrezno zaščito vlagateljev, vključno s tistimi, ki vlagajo v strukturirane vloge, in potrošnikov po vsej Uniji. Ker je ESMA strokovno visoko specializiran organ, bi bilo učinkovito in ustrezno, da se mu zaupa priprava osnutkov regulativnih in izvedbenih tehničnih standardov, ki ne vključujejo odločitev v zvezi s politiko, za predložitev Komisiji. Za zagotovitev skladnega varstva vlagateljev in potrošnikov v vseh sektorjih finančnih storitev, bi moral ESMA svoje naloge, kolikor je mogoče, opravljati v tesnem sodelovanju z Evropskim nadzornim organom (Evropski bančni organ) (EBA), ustanovljenim z Uredbo (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (38), in EIOPA. |
| --- | --- |

(156)

S tehničnimi standardi v finančnih storitvah je treba zagotoviti dosledno harmonizacijo in ustrezno zaščito vlagateljev, vključno s tistimi, ki vlagajo v strukturirane vloge, in potrošnikov po vsej Uniji. Ker je ESMA strokovno visoko specializiran organ, bi bilo učinkovito in ustrezno, da se mu zaupa priprava osnutkov regulativnih in izvedbenih tehničnih standardov, ki ne vključujejo odločitev v zvezi s politiko, za predložitev Komisiji. Za zagotovitev skladnega varstva vlagateljev in potrošnikov v vseh sektorjih finančnih storitev, bi moral ESMA svoje naloge, kolikor je mogoče, opravljati v tesnem sodelovanju z Evropskim nadzornim organom (Evropski bančni organ) (EBA), ustanovljenim z Uredbo (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (38), in EIOPA.

| (157) | Komisija bi morala sprejeti osnutke regulativnih tehničnih standardov, ki jih pripravi ESMA, v zvezi z izvzetji, ki se nanašajo na dejavnosti, ki štejejo za pomožne glede na glavno dejavnost, v zvezi z informacijami, ki jih je treba zagotoviti, in nekaterih zahtevah v okviru postopkov za izdajo dovoljenja ali zavrnitev zahtevkov za izdajo dovoljenja investicijskim podjetjem, v zvezi s pridobitvijo kvalificiranega deleža, v zvezi z algoritemskim trgovanjem, v zvezi z obveznostjo izvrševanja naročil pod pogoji, ki so za stranko najugodnejši, v zvezi z začasno ustavitvijo trgovanja s finančnimi instrumenti ali njihov umik iz trgovanja na reguliranem trgu, na MTF ali v OTF, v zvezi z svobodo opravljanja investicijskih storitev in poslov, v zvezi z ustanovitvijo podružnice, v zvezi z odpornostjo sistemov, sistemi prekinitve trgovanja in elektronskim trgovanjem, v zvezi s koraki kotacije, v zvezi uskladitvijo poslovnih ur, v zvezi sprejemom finančnih instrumentov v trgovanje, v zvezi z omejitvami pozicij in nadziranjem upravljanja pozicij za izvedene finančne instrumente na blago, v zvezi s postopki za izdajo dovoljenja ali zavrnitvijo zahtevkov za izdajo dovoljenja izvajalcem storitev sporočanja podatkov, v zvezi z organizacijskimi zahtevami za APA in CTP in ARM ter v zvezi s sodelovanjem med pristojnimi organi. Komisija bi morala navedene osnutke tehničnih standardov sprejeti z delegiranimi akti v skladu s členom 290 PDEU in členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010. |
| --- | --- |

(157)

Komisija bi morala sprejeti osnutke regulativnih tehničnih standardov, ki jih pripravi ESMA, v zvezi z izvzetji, ki se nanašajo na dejavnosti, ki štejejo za pomožne glede na glavno dejavnost, v zvezi z informacijami, ki jih je treba zagotoviti, in nekaterih zahtevah v okviru postopkov za izdajo dovoljenja ali zavrnitev zahtevkov za izdajo dovoljenja investicijskim podjetjem, v zvezi s pridobitvijo kvalificiranega deleža, v zvezi z algoritemskim trgovanjem, v zvezi z obveznostjo izvrševanja naročil pod pogoji, ki so za stranko najugodnejši, v zvezi z začasno ustavitvijo trgovanja s finančnimi instrumenti ali njihov umik iz trgovanja na reguliranem trgu, na MTF ali v OTF, v zvezi z svobodo opravljanja investicijskih storitev in poslov, v zvezi z ustanovitvijo podružnice, v zvezi z odpornostjo sistemov, sistemi prekinitve trgovanja in elektronskim trgovanjem, v zvezi s koraki kotacije, v zvezi uskladitvijo poslovnih ur, v zvezi sprejemom finančnih instrumentov v trgovanje, v zvezi z omejitvami pozicij in nadziranjem upravljanja pozicij za izvedene finančne instrumente na blago, v zvezi s postopki za izdajo dovoljenja ali zavrnitvijo zahtevkov za izdajo dovoljenja izvajalcem storitev sporočanja podatkov, v zvezi z organizacijskimi zahtevami za APA in CTP in ARM ter v zvezi s sodelovanjem med pristojnimi organi. Komisija bi morala navedene osnutke tehničnih standardov sprejeti z delegiranimi akti v skladu s členom 290 PDEU in členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

| (158) | Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo tudi za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov z izvedbenimi akti v skladu s členom 291 PDEU ter členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010. ESMA bi bilo treba zaupati pripravo izvedbenih tehničnih standardov za predložitev Komisiji v zvezi s postopki za izdajo dovoljenja ali zavrnitvijo zahtevkov za izdajo dovoljenja investicijskim podjetjem, v zvezi s pridobitvijo kvalificiranega deleža, v zvezi s postopki trgovanja in zaključkom poslov v okviru MTF in OTF, v zvezi z začasno ustavitvijo trgovanja s finančnimi instrumenti in njihov umikom iz trgovanja, v zvezi s svobodo opravljanja investicijskih storitev in poslov, v zvezi z ustanavljanjem podružnic, v zvezi s poročanjem o pozicijah po kategorijah imetnikov pozicij, v zvezi s postopki za izdajo dovoljenja ali zavrnitvijo zahtevkov za izdajo dovoljenja, v zvezi s postopki in obrazci za predložitev informacij glede objave odločitev, v zvezi z obveznostjo sodelovanja, v zvezi s sodelovanjem med pristojnimi organi, v zvezi z izmenjavo informacij ter v zvezi z posvetovanjem pred izdajo dovoljenja investicijskemu podjetju. |
| --- | --- |

(158)

Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo tudi za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov z izvedbenimi akti v skladu s členom 291 PDEU ter členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010. ESMA bi bilo treba zaupati pripravo izvedbenih tehničnih standardov za predložitev Komisiji v zvezi s postopki za izdajo dovoljenja ali zavrnitvijo zahtevkov za izdajo dovoljenja investicijskim podjetjem, v zvezi s pridobitvijo kvalificiranega deleža, v zvezi s postopki trgovanja in zaključkom poslov v okviru MTF in OTF, v zvezi z začasno ustavitvijo trgovanja s finančnimi instrumenti in njihov umikom iz trgovanja, v zvezi s svobodo opravljanja investicijskih storitev in poslov, v zvezi z ustanavljanjem podružnic, v zvezi s poročanjem o pozicijah po kategorijah imetnikov pozicij, v zvezi s postopki za izdajo dovoljenja ali zavrnitvijo zahtevkov za izdajo dovoljenja, v zvezi s postopki in obrazci za predložitev informacij glede objave odločitev, v zvezi z obveznostjo sodelovanja, v zvezi s sodelovanjem med pristojnimi organi, v zvezi z izmenjavo informacij ter v zvezi z posvetovanjem pred izdajo dovoljenja investicijskemu podjetju.

| (159) | Komisija bi morala Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti poročilo o oceni delovanja OTF, delovanja ureditve za zagonske trge MSP, učinka zahtev glede avtomatiziranega in visokofrekvenčnega trgovanja, izkušenj z mehanizmom za prepoved določenih produktov ali praks ter učinka ukrepov v zvezi s trgi izvedenih finančnih instrumentov na blago. |
| --- | --- |

(159)

Komisija bi morala Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti poročilo o oceni delovanja OTF, delovanja ureditve za zagonske trge MSP, učinka zahtev glede avtomatiziranega in visokofrekvenčnega trgovanja, izkušenj z mehanizmom za prepoved določenih produktov ali praks ter učinka ukrepov v zvezi s trgi izvedenih finančnih instrumentov na blago.

| (160) | Komisija bi morala do 1. januarja 2018 pripraviti poročilo o oceni morebitnega vpliva izteka prehodnega obdobja, predvidenega za uporabo obveznosti poravnave in zahtev v zvezi s kritjem, določenih v Uredbi (EU) št. 648/2012, na cene energije in delovanje energetskega trga. Če je ustrezno, bi morala Komisija predložiti zakonodajni predlog za pripravo ustrezne zakonodaje ali njeno spremembo, vključno s posebno sektorsko zakonodajo, kot je Uredba (EU) št. 1227/2011. |
| --- | --- |

(160)

Komisija bi morala do 1. januarja 2018 pripraviti poročilo o oceni morebitnega vpliva izteka prehodnega obdobja, predvidenega za uporabo obveznosti poravnave in zahtev v zvezi s kritjem, določenih v Uredbi (EU) št. 648/2012, na cene energije in delovanje energetskega trga. Če je ustrezno, bi morala Komisija predložiti zakonodajni predlog za pripravo ustrezne zakonodaje ali njeno spremembo, vključno s posebno sektorsko zakonodajo, kot je Uredba (EU) št. 1227/2011.

| (161) | Direktiva 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta (39) omogoča državam članicam, da upraviteljem alternativnih investicijskih skladov (UAIS) dajo dovoljenje za zagotavljanje nekaterih investicijskih storitev poleg kolektivnega upravljanja alternativnih investicijskih skladov (AIS), vključno s storitvami upravljanja portfeljev naložb, investicijskega svetovanja, hrambe in opravljanja upravnih nalog v zvezi z deleži ali enotami kolektivnih naložbenih podjemov ter prenosa naročil v zvezi s finančnimi instrumenti. Ker so v Uniji zahteve glede zagotavljanja teh storitev usklajene, UAIS, ki od pristojnih organov v njihovi matični državi članici pridobijo dovoljenje za zagotavljanje teh storitev, ne bi bilo treba pridobiti dodatnega dovoljenja v državah članicah gostiteljicah oziroma se zanje ne bi smeli uporabljati drugi ukrepi z enakim učinkom. |
| --- | --- |

(161)

Direktiva 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta (39) omogoča državam članicam, da upraviteljem alternativnih investicijskih skladov (UAIS) dajo dovoljenje za zagotavljanje nekaterih investicijskih storitev poleg kolektivnega upravljanja alternativnih investicijskih skladov (AIS), vključno s storitvami upravljanja portfeljev naložb, investicijskega svetovanja, hrambe in opravljanja upravnih nalog v zvezi z deleži ali enotami kolektivnih naložbenih podjemov ter prenosa naročil v zvezi s finančnimi instrumenti. Ker so v Uniji zahteve glede zagotavljanja teh storitev usklajene, UAIS, ki od pristojnih organov v njihovi matični državi članici pridobijo dovoljenje za zagotavljanje teh storitev, ne bi bilo treba pridobiti dodatnega dovoljenja v državah članicah gostiteljicah oziroma se zanje ne bi smeli uporabljati drugi ukrepi z enakim učinkom.

| (162) | V veljavnem pravnem okviru morajo UAIS, ki imajo dovoljenje za zagotavljanje teh investicijskih storitev in jih nameravajo zagotavljati v državah članicah, ki niso njihova matična država članica, izpolnjevati dodatne nacionalne zahteve, vključno z ustanovitvijo ločene pravne osebe. Da bi odpravili ovire za čezmejno zagotavljanje harmoniziranih investicijskih storitev in zagotovili enake konkurenčne pogoje za subjekte, ki zagotavljajo iste investicijske storitve v skladu z enakimi pravnimi zahtevami, bi moral UAIS, ki ima dovoljenje za zagotavljanje teh storitev, imeti možnost, da na podlagi dovoljenja, pridobljenega od pristojnih organov v svoji matični državi članici, te storitve zagotavlja na čezmejni ravni v skladu z ustreznimi zahtevami glede obveščanja. |
| --- | --- |

(162)

V veljavnem pravnem okviru morajo UAIS, ki imajo dovoljenje za zagotavljanje teh investicijskih storitev in jih nameravajo zagotavljati v državah članicah, ki niso njihova matična država članica, izpolnjevati dodatne nacionalne zahteve, vključno z ustanovitvijo ločene pravne osebe. Da bi odpravili ovire za čezmejno zagotavljanje harmoniziranih investicijskih storitev in zagotovili enake konkurenčne pogoje za subjekte, ki zagotavljajo iste investicijske storitve v skladu z enakimi pravnimi zahtevami, bi moral UAIS, ki ima dovoljenje za zagotavljanje teh storitev, imeti možnost, da na podlagi dovoljenja, pridobljenega od pristojnih organov v svoji matični državi članici, te storitve zagotavlja na čezmejni ravni v skladu z ustreznimi zahtevami glede obveščanja.

| (163) | Direktivo 2011/61/EU bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(163)

Direktivo 2011/61/EU bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (164) | Ker cilja te direktive, in sicer ustvariti integrirani finančni trg, na katerem bi bili vlagatelji učinkovito zaščiteni ter zagotovljena učinkovitost in celovitost celotnega trga, zahteva uvedbo skupnih regulativnih zahtev, ki se nanašajo na investicijska podjetja, ne glede na to, kje v Uniji pridobijo dovoljenje, in urejajo delovanje reguliranih trgov in drugih sistemov trgovanja za preprečitev, da bi nepreglednost ali motnje na enem trgu spodkopale učinkovito delovanje finančnega sistema Unije kot celote, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in vplivov te direktive lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za dosego navedenega cilja. |
| --- | --- |

(164)

Ker cilja te direktive, in sicer ustvariti integrirani finančni trg, na katerem bi bili vlagatelji učinkovito zaščiteni ter zagotovljena učinkovitost in celovitost celotnega trga, zahteva uvedbo skupnih regulativnih zahtev, ki se nanašajo na investicijska podjetja, ne glede na to, kje v Uniji pridobijo dovoljenje, in urejajo delovanje reguliranih trgov in drugih sistemov trgovanja za preprečitev, da bi nepreglednost ali motnje na enem trgu spodkopale učinkovito delovanje finančnega sistema Unije kot celote, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in vplivov te direktive lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za dosego navedenega cilja.

| (165) | Glede na to, da ta direktiva in Uredba (EU) št. 600/2014 nalagata ESMA dodatne naloge, bi morali Evropski parlament, Svet in Komisija zagotoviti, da ima na voljo zadostne kadrovske in finančne vire. |
| --- | --- |

(165)

Glede na to, da ta direktiva in Uredba (EU) št. 600/2014 nalagata ESMA dodatne naloge, bi morali Evropski parlament, Svet in Komisija zagotoviti, da ima na voljo zadostne kadrovske in finančne vire.

| (166) | Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in načela, priznana v Listini, zlasti pravico do varstva osebnih podatkov, svobodo gospodarske pobude, pravico do varstva potrošnikov, pravico do učinkovitega pravnega sredstva in nepristranskega sodišča ter pravico, da se za isto kaznivo dejanje kazensko ne preganja ali kaznuje dvakrat, in jo je treba izvajati v skladu s temi pravicami in načeli. |
| --- | --- |

(166)

Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in načela, priznana v Listini, zlasti pravico do varstva osebnih podatkov, svobodo gospodarske pobude, pravico do varstva potrošnikov, pravico do učinkovitega pravnega sredstva in nepristranskega sodišča ter pravico, da se za isto kaznivo dejanje kazensko ne preganja ali kaznuje dvakrat, in jo je treba izvajati v skladu s temi pravicami in načeli.

| (167) | V skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001 je bilo opravljeno posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, ki je svoje mnenje podal 10. februarja 2012 (40). |
| --- | --- |

(167)

V skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001 je bilo opravljeno posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, ki je svoje mnenje podal 10. februarja 2012 (40).

| (168) | V skladu s Skupno politično izjavo držav članic in Komisije o obrazložitvenih dokumentih z dne 28. septembra 2011 (41) so se države članice zavezale, da bodo v upravičenih primerih obvestilu o ukrepih za prenos priložile en ali več dokumentov, v katerih se pojasni razmerje med sestavnimi elementi direktive in ustrezajočimi deli nacionalnih instrumentov za prenos. Zakonodajalec meni, da je posredovanje takšnih dokumentov v primeru te direktive upravičeno. |
| --- | --- |

(168)

V skladu s Skupno politično izjavo držav članic in Komisije o obrazložitvenih dokumentih z dne 28. septembra 2011 (41) so se države članice zavezale, da bodo v upravičenih primerih obvestilu o ukrepih za prenos priložile en ali več dokumentov, v katerih se pojasni razmerje med sestavnimi elementi direktive in ustrezajočimi deli nacionalnih instrumentov za prenos. Zakonodajalec meni, da je posredovanje takšnih dokumentov v primeru te direktive upravičeno.

| (169) | Obveznost prenosa te direktive v nacionalno pravo bi morala biti omejena na tiste določbe, ki pomenijo vsebinske spremembe v primerjavi s prejšnjimi direktivami. Obveznost prenosa določb, ki so nespremenjene, izhaja iz prejšnjih direktiv. |
| --- | --- |

(169)

Obveznost prenosa te direktive v nacionalno pravo bi morala biti omejena na tiste določbe, ki pomenijo vsebinske spremembe v primerjavi s prejšnjimi direktivami. Obveznost prenosa določb, ki so nespremenjene, izhaja iz prejšnjih direktiv.

| (170) | Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic v zvezi z roki za prenos v nacionalno pravo in dnevi začetka uporabe direktiv iz dela B Priloge III – |
| --- | --- |

(170)

Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic v zvezi z roki za prenos v nacionalno pravo in dnevi začetka uporabe direktiv iz dela B Priloge III –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

NASLOV I

PODROČJE UPORABE IN OPREDELITEV POJMOV

Člen 1

Področje uporabe

1.   Ta direktiva se uporablja za investicijska podjetja, upravljavce trga, izvajalce storitev sporočanja podatkov in podjetja iz tretjih držav, ki opravljajo investicijske storitve ali investicijske posle prek ustanovitve podružnice v Uniji.

2.   Ta direktiva določa zahteve v zvezi z:

| (a) | izdajanjem dovoljenj in pogoji poslovanja za investicijska podjetja; |
| --- | --- |

(a)

izdajanjem dovoljenj in pogoji poslovanja za investicijska podjetja;

| (b) | opravljanjem investicijskih storitev ali poslov s strani podjetij iz tretjih držav prek ustanovitve podružnice; |
| --- | --- |

(b)

opravljanjem investicijskih storitev ali poslov s strani podjetij iz tretjih držav prek ustanovitve podružnice;

| (c) | izdajanjem dovoljenj za regulirane trge in njihovim poslovanjem; |
| --- | --- |

(c)

izdajanjem dovoljenj za regulirane trge in njihovim poslovanjem;

| (d) | izdajanjem dovoljenj za izvajalce storitev sporočanja podatkov in njihovim poslovanjem ter |
| --- | --- |

(d)

izdajanjem dovoljenj za izvajalce storitev sporočanja podatkov in njihovim poslovanjem ter

| (e) | izvajanjem nadzora, sodelovanjem in izvrševanjem s strani pristojnih organov. |
| --- | --- |

(e)

izvajanjem nadzora, sodelovanjem in izvrševanjem s strani pristojnih organov.

3.   Naslednje določbe se uporabljajo tudi za kreditne institucije, ki imajo dovoljenje v skladu z Direktivo 2013/36/EU, če opravljajo eno ali več investicijskih storitev in/ali poslov:

| (a) | člen 2(2), člen 9(3) ter členi 14 in 16 do 20; |
| --- | --- |

(a)

člen 2(2), člen 9(3) ter členi 14 in 16 do 20;

| (b) | poglavje II naslova II, razen drugega pododstavka člena 29(2); |
| --- | --- |

(b)

poglavje II naslova II, razen drugega pododstavka člena 29(2);

| (c) | poglavje III naslova II, razen člena 34(2) in (3) ter člena 37(2) do (6) in (9); |
| --- | --- |

(c)

poglavje III naslova II, razen člena 34(2) in (3) ter člena 37(2) do (6) in (9);

| (d) | členi 67 do 75 ter členi 80, 85 in 86. |
| --- | --- |

(d)

členi 67 do 75 ter členi 80, 85 in 86.

4.   Naslednje določbe se uporabljajo tudi za investicijska podjetja in kreditne institucije, ki imajo dovoljenje v skladu z Direktivo 2013/36/EU, kadar strankam prodajajo strukturirane vloge ali jim svetujejo v zvezi z njimi:

| (a) | člen 9(3), člen 14 ter člen 16(2), (3) in (6); |
| --- | --- |

(a)

člen 9(3), člen 14 ter člen 16(2), (3) in (6);

| (b) | členi 23 do 26, člen 28 in člen 29, z izjemo drugega pododstavka odstavka 2 člena 29, in člen 30; ter |
| --- | --- |

(b)

členi 23 do 26, člen 28 in člen 29, z izjemo drugega pododstavka odstavka 2 člena 29, in člen 30; ter

| (c) | členi 67 do 75. |
| --- | --- |

(c)

členi 67 do 75.

5.   Člen 17(1) do (6) se uporabljajo tudi za člane ali udeležence reguliranih trgov in MTF, ki v skladu s točkami (a), (e), (i) in (j) člena 2(1) ne potrebujejo dovoljenja na podlagi te direktive.

6.   Člena 57 in 58 se uporabljata tudi za osebe, ki so izvzete v skladu s členom 2.

7.   Vsi večstranski sistemi za finančne instrumente delujejo v skladu z določbami naslova II glede MTF ali OTF ali naslova III glede reguliranih trgov.

Vsako investicijsko podjetje, ki organizirano, pogosto, sistematično in v znatni meri posluje za svoj račun pri izvrševanju naročil strank zunaj reguliranega trga, MTF ali OTF, deluje v skladu z naslovom III Uredbe (EU) št. 600/2014.

Brez poseganja v člena 23 in 28 Uredbe (EU) št. 600/2014 so vsi posli s finančnimi instrumenti iz prvega in drugega pododstavka, ki niso sklenjeni v večstranskih sistemih ali v sistematičnih internalizatorjih, skladni z ustreznimi določbami naslova III Uredbe (EU) št. 600/2014.

Člen 2

Izvzetja

1.   Ta direktiva se ne uporablja za:

| (a) | zavarovalnice ali podjetja, ki opravljajo dejavnosti pozavarovanja in retrocesije iz Direktive 2009/138/ES pri opravljanju dejavnosti iz navedene direktive; |
| --- | --- |

(a)

zavarovalnice ali podjetja, ki opravljajo dejavnosti pozavarovanja in retrocesije iz Direktive 2009/138/ES pri opravljanju dejavnosti iz navedene direktive;

| (b) | osebe, ki zagotavljajo investicijske storitve izključno za svoja obvladujoča podjetja, za svoja odvisna podjetja ali za druga odvisna podjetja svojih obvladujočih podjetij; |
| --- | --- |

(b)

osebe, ki zagotavljajo investicijske storitve izključno za svoja obvladujoča podjetja, za svoja odvisna podjetja ali za druga odvisna podjetja svojih obvladujočih podjetij;

| (c) | osebe, ki zagotovijo investicijsko storitev, če je ta storitev zagotovljena priložnostno v okviru poklicne dejavnosti in je ta dejavnost urejena z zakonskimi ali podzakonskimi določbami ali etičnim kodeksom, ki veljajo za to dejavnost in ne izključujejo zagotavljanja te storitve; |
| --- | --- |

(c)

osebe, ki zagotovijo investicijsko storitev, če je ta storitev zagotovljena priložnostno v okviru poklicne dejavnosti in je ta dejavnost urejena z zakonskimi ali podzakonskimi določbami ali etičnim kodeksom, ki veljajo za to dejavnost in ne izključujejo zagotavljanja te storitve;

| (d) | osebe, ki poslujejo za svoj račun s finančnimi instrumenti, ki niso izvedeni finančni instrumenti na blago, ali pravice do emisije ali njihovi izvedeni finančni instrumenti, in ki ne opravljajo nobenih drugih investicijskih storitev ali investicijskih poslov v zvezi s finančnimi instrumenti, ki niso izvedeni finančni instrumenti na blago, ali pravice do emisije ali njihovi izvedeni finančni instrumenti, razen če take osebe:






  (i) | so vzdrževalci trga; |
| --- | --- | --- |

(d)

osebe, ki poslujejo za svoj račun s finančnimi instrumenti, ki niso izvedeni finančni instrumenti na blago, ali pravice do emisije ali njihovi izvedeni finančni instrumenti, in ki ne opravljajo nobenih drugih investicijskih storitev ali investicijskih poslov v zvezi s finančnimi instrumenti, ki niso izvedeni finančni instrumenti na blago, ali pravice do emisije ali njihovi izvedeni finančni instrumenti, razen če take osebe:

(i)

so vzdrževalci trga;

| (ii) | so člani ali udeleženci reguliranega trga ali MTF ali imajo neposreden elektronski dostop do mesta trgovanja; |
| --- | --- |

(ii)

so člani ali udeleženci reguliranega trga ali MTF ali imajo neposreden elektronski dostop do mesta trgovanja;

| (iii) | uporabljajo tehniko visokofrekvenčnega algoritemskega trgovanja ali |
| --- | --- |

(iii)

uporabljajo tehniko visokofrekvenčnega algoritemskega trgovanja ali

| (iv) | poslujejo za svoj račun pri izvrševanju naročil strank. |
| --- | --- |

(iv)

poslujejo za svoj račun pri izvrševanju naročil strank.

Osebam, izvzetim na podlagi točk (a), (i) ali (j), ni treba izpolnjevati pogojev, določenih v tej točki, da bi bile izvzete;

| (e) | upravljavce, za katere veljajo obveznosti glede skladnosti iz Direktive 2003/87/ES, ki pri poslovanju s pravicami do emisije ne izvršujejo naročil strank in ki ne opravljajo investicijskih storitev ali investicijskih poslov, razen trgovanja za svoj račun, če te osebe ne uporabljajo tehnike visokofrekvenčnega algoritemskega trgovanja; |
| --- | --- |

(e)

upravljavce, za katere veljajo obveznosti glede skladnosti iz Direktive 2003/87/ES, ki pri poslovanju s pravicami do emisije ne izvršujejo naročil strank in ki ne opravljajo investicijskih storitev ali investicijskih poslov, razen trgovanja za svoj račun, če te osebe ne uporabljajo tehnike visokofrekvenčnega algoritemskega trgovanja;

| (f) | osebe, ki opravljajo investicijske storitve, ki zajemajo samo upravljanje programov udeležbe zaposlenih; |
| --- | --- |

(f)

osebe, ki opravljajo investicijske storitve, ki zajemajo samo upravljanje programov udeležbe zaposlenih;

| (g) | osebe, ki opravljajo investicijske storitve, ki zajemajo samo upravljanje programov udeležbe zaposlenih in zagotavljanje investicijskih storitev izključno za njihova obvladujoča podjetja, za svoja odvisna podjetja ali za druga odvisna podjetja svojih obvladujočih podjetij; |
| --- | --- |

(g)

osebe, ki opravljajo investicijske storitve, ki zajemajo samo upravljanje programov udeležbe zaposlenih in zagotavljanje investicijskih storitev izključno za njihova obvladujoča podjetja, za svoja odvisna podjetja ali za druga odvisna podjetja svojih obvladujočih podjetij;

| (h) | članice ESCB in druga nacionalna telesa, ki opravljajo podobne funkcije v Uniji, druga javna telesa, ki so zadolžena za upravljanje javnega dolga ali ki posredujejo pri upravljanju javnega dolga v Uniji, ter mednarodne finančne institucije, ki jih ustanovita dve državi članici ali več držav članic, katerih namen je zagotoviti financiranje in finančno pomoč za svoje članice, ki imajo resne finančne težave ali jim te grozijo; |
| --- | --- |

(h)

članice ESCB in druga nacionalna telesa, ki opravljajo podobne funkcije v Uniji, druga javna telesa, ki so zadolžena za upravljanje javnega dolga ali ki posredujejo pri upravljanju javnega dolga v Uniji, ter mednarodne finančne institucije, ki jih ustanovita dve državi članici ali več držav članic, katerih namen je zagotoviti financiranje in finančno pomoč za svoje članice, ki imajo resne finančne težave ali jim te grozijo;

| (i) | kolektivne naložbene podjeme in pokojninske sklade, usklajene na ravni Unije ali ne, ter depozitarje in poslovodje takih podjemov; |
| --- | --- |

(i)

kolektivne naložbene podjeme in pokojninske sklade, usklajene na ravni Unije ali ne, ter depozitarje in poslovodje takih podjemov;

| (j) | osebe, ki:






  (i) | poslujejo za svoj račun z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago, ali pravicami do emisije ali njihovimi izvedenimi finančnimi instrumenti, vključno z vzdrževalci trga, razen oseb, ki poslujejo za svoj račun pri izvrševanju naročil strank; ali |
| --- | --- | --- |

(j)

osebe, ki:

(i)

poslujejo za svoj račun z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago, ali pravicami do emisije ali njihovimi izvedenimi finančnimi instrumenti, vključno z vzdrževalci trga, razen oseb, ki poslujejo za svoj račun pri izvrševanju naročil strank; ali

| (ii) | opravljajo investicijske storitve, razen poslovanja za svoj račun, v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago ali pravicami do emisije ali njihovimi izvedenimi finančnimi instrumenti za stranke ali izvajalce svoje glavne dejavnosti, |
| --- | --- |

(ii)

opravljajo investicijske storitve, razen poslovanja za svoj račun, v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago ali pravicami do emisije ali njihovimi izvedenimi finančnimi instrumenti za stranke ali izvajalce svoje glavne dejavnosti,

pod pogojem da:

| — | je v vsakem od teh primerov posamezno in združeno pomožna dejavnost k njihovi glavni dejavnosti gledano na ravni skupine ter da glavna dejavnost ni opravljanje investicijskih storitev v smislu te direktive ali bančnih dejavnosti v skladu z Direktivo 2013/36/EU oziroma delovanje v vlogi vzdrževalca trga v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago; |
| --- | --- |

—

je v vsakem od teh primerov posamezno in združeno pomožna dejavnost k njihovi glavni dejavnosti gledano na ravni skupine ter da glavna dejavnost ni opravljanje investicijskih storitev v smislu te direktive ali bančnih dejavnosti v skladu z Direktivo 2013/36/EU oziroma delovanje v vlogi vzdrževalca trga v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago;

| — | te osebe ne uporabljajo tehnike visokofrekvenčnega algoritemskega trgovanja; in |
| --- | --- |

—

te osebe ne uporabljajo tehnike visokofrekvenčnega algoritemskega trgovanja; in

| — | te osebe ustrezni pristojni organ letno uradno obvestijo, da bodo uporabile to izvzetje, in na zahtevo poročajo pristojnemu organu, na podlagi česa menijo, da je njihova dejavnost, ki sodi pod točke (i) in (ii), pomožna dejavnost k njihovi glavni dejavnosti; |
| --- | --- |

—

te osebe ustrezni pristojni organ letno uradno obvestijo, da bodo uporabile to izvzetje, in na zahtevo poročajo pristojnemu organu, na podlagi česa menijo, da je njihova dejavnost, ki sodi pod točke (i) in (ii), pomožna dejavnost k njihovi glavni dejavnosti;

| (k) | osebe, ki izvajajo investicijsko svetovanje v okviru opravljanja druge poklicne dejavnosti, za katero ta direktiva ne velja, pod pogojem, da izvajanje takega svetovanja ni posebej nagrajeno; |
| --- | --- |

(k)

osebe, ki izvajajo investicijsko svetovanje v okviru opravljanja druge poklicne dejavnosti, za katero ta direktiva ne velja, pod pogojem, da izvajanje takega svetovanja ni posebej nagrajeno;

| (l) | združenja, ki jih ustanovijo danski in finski pokojninski skladi z edinim namenom upravljati premoženje pokojninskih skladov članov teh združenj; |
| --- | --- |

(l)

združenja, ki jih ustanovijo danski in finski pokojninski skladi z edinim namenom upravljati premoženje pokojninskih skladov članov teh združenj;

| (m) | „agenti di cambio“, za dejavnost in funkcije katerih velja člen 201 italijanske zakonodajne odredbe št. 58 z dne 24. februarja 1998; |
| --- | --- |

(m)

„agenti di cambio“, za dejavnost in funkcije katerih velja člen 201 italijanske zakonodajne odredbe št. 58 z dne 24. februarja 1998;

| (n) | operaterje prenosnega sistema, kakor so opredeljeni v členu 2(4) Direktive 2009/72/ES ali členu 2(4) Direktive 2009/73/ES, kadar opravljajo svoje naloge v skladu z navedenima direktivama, v skladu z Uredbo (ES) št. 714/2009, v skladu z Uredbo (ES) št. 715/2009 ali v skladu s kodeksi omrežij ali smernicami, sprejetimi v skladu z navedenima uredbama, nobeno osebo, ki deluje kot izvajalec storitev v njihovem imenu, da bi izpolnila svoje naloge v skladu z navedenimi zakonodajnimi akti ali v skladu s kodeksi omrežij ali smernicami, sprejetimi v skladu z navedenima uredbama, in nobenega operaterja ali upravitelja mehanizma za energetsko ravnovesje, plinovodnega omrežja ali sistema, ki ohranja ravnovesje dobave in uporabe energije pri opravljanju takih nalog.
  To izvzetje se za osebe, ki opravljajo dejavnosti iz te točke, uporablja le, kadar opravljajo investicijske posle ali investicijske storitve v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago za namen opravljanja teh storitev. To izvzetje se ne uporablja za delovanje sekundarnega trga, vključno s platformo za sekundarno trgovanje s pravicami do finančnega prenosa; |
| --- | --- |

(n)

operaterje prenosnega sistema, kakor so opredeljeni v členu 2(4) Direktive 2009/72/ES ali členu 2(4) Direktive 2009/73/ES, kadar opravljajo svoje naloge v skladu z navedenima direktivama, v skladu z Uredbo (ES) št. 714/2009, v skladu z Uredbo (ES) št. 715/2009 ali v skladu s kodeksi omrežij ali smernicami, sprejetimi v skladu z navedenima uredbama, nobeno osebo, ki deluje kot izvajalec storitev v njihovem imenu, da bi izpolnila svoje naloge v skladu z navedenimi zakonodajnimi akti ali v skladu s kodeksi omrežij ali smernicami, sprejetimi v skladu z navedenima uredbama, in nobenega operaterja ali upravitelja mehanizma za energetsko ravnovesje, plinovodnega omrežja ali sistema, ki ohranja ravnovesje dobave in uporabe energije pri opravljanju takih nalog.

To izvzetje se za osebe, ki opravljajo dejavnosti iz te točke, uporablja le, kadar opravljajo investicijske posle ali investicijske storitve v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago za namen opravljanja teh storitev. To izvzetje se ne uporablja za delovanje sekundarnega trga, vključno s platformo za sekundarno trgovanje s pravicami do finančnega prenosa;

| (o) | CDD, ki so kot take urejene s pravom Unije, kolikor jih ureja to pravo Unije. |
| --- | --- |

(o)

CDD, ki so kot take urejene s pravom Unije, kolikor jih ureja to pravo Unije.

2.   Pravice iz te direktive se ne razširijo na zagotavljanje storitev kot pogodbena stranka v poslih, ki jih izvajajo javna telesa v zvezi z upravljanjem javnega dolga ali člani ESCB, ki opravljajo svoje naloge, kakor predvidevata PDEU in Protokol (št. 4) o Statut Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke, ali ki opravljajo enakovredne funkcije v skladu z nacionalnimi predpisi.

3.   Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 89, da za namene točke (c) odstavka 1 pojasni, kdaj se dejavnost opravlja priložnostno.

4.   ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, s katerimi z namene točke (j) odstavka 2(1) opredeli merila za določitev, kdaj dejavnost šteje za pomožno dejavnost h glavni dejavnosti na ravni skupine.

V teh merilih za določitev se upoštevajo vsaj naslednji elementi:

| (a) | potreba po tem, da pomožne dejavnosti predstavljajo manjšinski delež dejavnosti na ravni skupine; |
| --- | --- |

(a)

potreba po tem, da pomožne dejavnosti predstavljajo manjšinski delež dejavnosti na ravni skupine;

| (b) | obseg njihove trgovalne dejavnosti v primerjavi s celotno trgovalno dejavnostjo na trgu v tem razredu sredstev. |
| --- | --- |

(b)

obseg njihove trgovalne dejavnosti v primerjavi s celotno trgovalno dejavnostjo na trgu v tem razredu sredstev.

Pri določanju obsega, v katerem pomožne dejavnosti predstavljajo manjšinski delež dejavnosti na ravni skupine, lahko ESMA določi, da se upošteva kapital, ki se uporablja za opravljanje pomožne dejavnosti, glede na kapital, ki se uporablja za opravljanje glavne dejavnosti. Vendar ta dejavnik nikakor ne sme zadostovati kot dokaz, da je dejavnost pomožna glede na glavno dejavnost skupine.

Dejavnost iz tega odstavka se obravnavajo na ravni skupine.

Iz elementov iz drugega in tretjega pododstavka so izključeni:

| (a) | posli znotraj skupine iz člena 3 Uredbe (EU) št. 648/2012, ki služijo upravljanju likvidnosti ali tveganj na ravni celotne skupine; |
| --- | --- |

(a)

posli znotraj skupine iz člena 3 Uredbe (EU) št. 648/2012, ki služijo upravljanju likvidnosti ali tveganj na ravni celotne skupine;

| (b) | posli z izvedenimi finančnimi instrumenti, kjer je mogoče objektivno izmeriti, da zmanjšujejo tveganja, ki so neposredno povezana s poslovno dejavnostjo ali dejavnostjo financiranja zakladnice; |
| --- | --- |

(b)

posli z izvedenimi finančnimi instrumenti, kjer je mogoče objektivno izmeriti, da zmanjšujejo tveganja, ki so neposredno povezana s poslovno dejavnostjo ali dejavnostjo financiranja zakladnice;

| (c) | posli z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago in pravicami do emisije, sklenjeni zaradi izpolnjevanja obveznosti zagotavljanja likvidnosti na mestu trgovanja, če te obveznosti zahtevajo regulativni organi, v skladu s pravom Unije ali nacionalnimi zakoni in drugimi predpisi, ali mesta trgovanja. |
| --- | --- |

(c)

posli z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago in pravicami do emisije, sklenjeni zaradi izpolnjevanja obveznosti zagotavljanja likvidnosti na mestu trgovanja, če te obveznosti zahtevajo regulativni organi, v skladu s pravom Unije ali nacionalnimi zakoni in drugimi predpisi, ali mesta trgovanja.

ESMA te osnutke regulativnih tehničnih standardov Komisiji predloži do 3. julija 2015.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 3

Izbirna izvzetja

1.   Države članice se lahko odločijo, da te direktive ne uporabljajo za osebe, za katere so matična država članica, če imajo te osebe dovoljenje za opravljanje dejavnosti ter so njihove dejavnosti zakonsko urejene na nacionalni ravni in ki:

| (a) | jim ni dovoljeno imeti sredstev ali vrednostnih papirjev strank in jim zato ni dovoljeno, da bi se kadar koli zadolžile pri svojih strankah; |
| --- | --- |

(a)

jim ni dovoljeno imeti sredstev ali vrednostnih papirjev strank in jim zato ni dovoljeno, da bi se kadar koli zadolžile pri svojih strankah;

| (b) | jim ni dovoljeno zagotavljati kakršnih koli investicijskih storitev, razen sprejemanja in posredovanja naročil za prenosljive vrednostne papirje in enote kolektivnih naložbenih podjemov in/ali izvajanja investicijskega svetovanja v zvezi s takimi finančnimi instrumenti; in |
| --- | --- |

(b)

jim ni dovoljeno zagotavljati kakršnih koli investicijskih storitev, razen sprejemanja in posredovanja naročil za prenosljive vrednostne papirje in enote kolektivnih naložbenih podjemov in/ali izvajanja investicijskega svetovanja v zvezi s takimi finančnimi instrumenti; in

| (c) | jim je v okviru zagotavljanja te storitve dovoljeno posredovati naročila samo:






  (i) | investicijskim podjetjem s pridobljenim dovoljenjem v skladu s to direktivo; |
| --- | --- | --- |

(c)

jim je v okviru zagotavljanja te storitve dovoljeno posredovati naročila samo:

(i)

investicijskim podjetjem s pridobljenim dovoljenjem v skladu s to direktivo;

| (ii) | kreditnim institucijam s pridobljenim dovoljenjem v skladu z Direktivo 2013/36/EU; |
| --- | --- |

(ii)

kreditnim institucijam s pridobljenim dovoljenjem v skladu z Direktivo 2013/36/EU;

| (iii) | podružnicam investicijskih podjetij ali kreditnih institucij, ki so dovoljenje pridobile v tretji državi ter za katere veljajo pravila v skladu z načelom skrbnega in varnega poslovanja in ki ta pravila spoštujejo, če pristojni organi menijo, da so ta pravila vsaj tako stroga, kot tista iz te direktive, Uredbe (EU) št. 575/2013 ali iz Direktive 2013/36/EU; |
| --- | --- |

(iii)

podružnicam investicijskih podjetij ali kreditnih institucij, ki so dovoljenje pridobile v tretji državi ter za katere veljajo pravila v skladu z načelom skrbnega in varnega poslovanja in ki ta pravila spoštujejo, če pristojni organi menijo, da so ta pravila vsaj tako stroga, kot tista iz te direktive, Uredbe (EU) št. 575/2013 ali iz Direktive 2013/36/EU;

| (iv) | kolektivnim naložbenim podjemom, ki so pridobili dovoljenje v skladu z zakonodajo države članice, da prodajajo enote javnosti in upravljavcem takih podjemov; |
| --- | --- |

(iv)

kolektivnim naložbenim podjemom, ki so pridobili dovoljenje v skladu z zakonodajo države članice, da prodajajo enote javnosti in upravljavcem takih podjemov;

| (v) | investicijskim družbam s trajnimi sredstvi, kakor so opredeljene v členu 17(7) Direktive 2012/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta (42), katerih vrednostni papirji so uvrščeni na reguliran trg v državi članici ali se z njimi na takem trgu trguje; ali |
| --- | --- |

(v)

investicijskim družbam s trajnimi sredstvi, kakor so opredeljene v členu 17(7) Direktive 2012/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta (42), katerih vrednostni papirji so uvrščeni na reguliran trg v državi članici ali se z njimi na takem trgu trguje; ali

| (d) | investicijske storitve opravljajo izključno na področju blaga, pravic do emisije in/ali njihovih izvedenih finančnih instrumentov z edinim namenom zmanjšati poslovna tveganja, ki so jim izpostavljene njihove stranke, kadar so te stranke izključno lokalna elektroenergetska podjetja, kot so opredeljena v členu 2(35) Direktive 2009/72/ES, in/ali podjetja plinskega gospodarstva, kot so opredeljena v členu 2(1) Direktive 2009/73/ES, in pod pogojem, da imajo te stranke skupaj v lasti 100 % kapitala ali glasovalnih pravic navedenih oseb, izvajajo skupen nadzor in so izvzete na podlagi točke (j) člena 2(1) te direktive, če same opravljajo navedene investicijske storitve; ali |
| --- | --- |

(d)

investicijske storitve opravljajo izključno na področju blaga, pravic do emisije in/ali njihovih izvedenih finančnih instrumentov z edinim namenom zmanjšati poslovna tveganja, ki so jim izpostavljene njihove stranke, kadar so te stranke izključno lokalna elektroenergetska podjetja, kot so opredeljena v členu 2(35) Direktive 2009/72/ES, in/ali podjetja plinskega gospodarstva, kot so opredeljena v členu 2(1) Direktive 2009/73/ES, in pod pogojem, da imajo te stranke skupaj v lasti 100 % kapitala ali glasovalnih pravic navedenih oseb, izvajajo skupen nadzor in so izvzete na podlagi točke (j) člena 2(1) te direktive, če same opravljajo navedene investicijske storitve; ali

| (e) | investicijske storitve opravljajo izključno na področju pravic do emisije in/ali njihovih izvedenih finančnih instrumentov z edinim namenom zmanjšati poslovna tveganja, ki so jim izpostavljene njihove stranke, kadar so te stranke izključno upravljavci, kot so opredeljeni v točki (f) člena 3 Direktive 2003/87/ES in pod pogojem, da imajo te stranke skupaj v lasti 100 % kapitala ali glasovalnih pravic navedenih oseb, izvajajo skupen nadzor in so izvzete na podlagi točke (j) člena 2(1) te direktive, če same opravljajo navedene investicijske storitve. |
| --- | --- |

(e)

investicijske storitve opravljajo izključno na področju pravic do emisije in/ali njihovih izvedenih finančnih instrumentov z edinim namenom zmanjšati poslovna tveganja, ki so jim izpostavljene njihove stranke, kadar so te stranke izključno upravljavci, kot so opredeljeni v točki (f) člena 3 Direktive 2003/87/ES in pod pogojem, da imajo te stranke skupaj v lasti 100 % kapitala ali glasovalnih pravic navedenih oseb, izvajajo skupen nadzor in so izvzete na podlagi točke (j) člena 2(1) te direktive, če same opravljajo navedene investicijske storitve.

2.   V ureditvah držav članic bi se morale za osebe iz odstavka 1 tega člena uporabljati zahteve, ki so vsaj enakovredne naslednjim zahtevam iz te direktive:

| (a) | pogoji in postopki za izdajo dovoljenj in stalen nadzor iz člena 5(1) in (3) ter členih 7 do 10, 21, 22 in 23 ter ustreznih delegiranih aktov, ki jih sprejme Komisija v skladu s členom 89; |
| --- | --- |

(a)

pogoji in postopki za izdajo dovoljenj in stalen nadzor iz člena 5(1) in (3) ter členih 7 do 10, 21, 22 in 23 ter ustreznih delegiranih aktov, ki jih sprejme Komisija v skladu s členom 89;

| (b) | obveznosti v zvezi s poslovanjem iz člena 24(1), (3), (4), (5), (7) in (10), člena 25(2), (5) in (6) ter – kadar nacionalna ureditev tem osebam dovoljuje imenovanje vezanih zastopnikov – člena 29 in ustreznih izvedbenih ukrepov; |
| --- | --- |

(b)

obveznosti v zvezi s poslovanjem iz člena 24(1), (3), (4), (5), (7) in (10), člena 25(2), (5) in (6) ter – kadar nacionalna ureditev tem osebam dovoljuje imenovanje vezanih zastopnikov – člena 29 in ustreznih izvedbenih ukrepov;

| (c) | organizacijske zahteve, kot je določeno v prvem, šestem in sedmem pododstavku člena 16(3), členu 16(6) in (7) ter ustreznih delegiranih aktih, ki jih sprejme Komisija v skladu s členom 89. |
| --- | --- |

(c)

organizacijske zahteve, kot je določeno v prvem, šestem in sedmem pododstavku člena 16(3), členu 16(6) in (7) ter ustreznih delegiranih aktih, ki jih sprejme Komisija v skladu s členom 89.

Države članice zahtevajo, da so osebe, ki so na podlagi odstavka 1 tega člena izvzete iz te direktive, zajete v okviru odškodninske sheme za vlagatelje, priznane v skladu z Direktivo 97/9/ES. Države članice lahko investicijskim podjetjem dovolijo, da niso zajeta v taki shemi, če imajo zavarovanje poklicne odgovornosti, s katerim je ob upoštevanju velikosti, profila tveganja in pravnega značaja oseb, izvzetih v skladu z odstavkom 1 tega člena, njihovim strankam zagotovljena enakovredna zaščita.

Države članice, ki že imajo take nacionalne zakone ali druge predpise pred 2. julijem 2014, lahko do 3. julija 2019 z odstopanjem od drugega pododstavka tega odstavka zahtevajo, da so osebe, izvzete iz te direktive na podlagi odstavka 1 tega člena, kadar opravljajo storitve sprejemanja in posredovanja naročil in/ali investicijskega svetovanja glede enot kolektivnih naložbenih podjemov ter delujejo kot posrednik z družbo za upravljanje, kot je opredeljeno v Direktivi 2009/65/ES, solidarno z družbo za upravljanje odgovorne za vsakršno škodo, ki nastane stranki v zvezi s temi storitvami.

3.   Osebe, ki so v skladu z odstavkom 1 izvzete iz te direktive, ne morejo svobodno opravljati storitev ali poslov ali ustanavljati podružnic, kakor je določeno v členih 34 oziroma 35.

4.   Države članice Komisijo in ESMA uradno obvestijo o izvajanju možnosti na podlagi tega člena ter zagotovijo, da je v vsakem dovoljenju, izdanem v skladu z odstavkom 1, navedeno, da je dovoljenje izdano v skladu s tem členom.

5.   Države članice ESMA sporočijo, katere določbe nacionalne zakonodaje ustrezajo zahtevam te direktive iz odstavka 2.

Člen 4

Opredelitev pojmov

1.   V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „investicijsko podjetje“ pomeni pravno osebo, katere redna dejavnost ali posel je profesionalno opravljanje ene ali več investicijskih storitev za tretje stranke in/ali profesionalno opravljanje enega ali več investicijskih poslov.
  Države članice lahko v opredelitev investicijskih podjetij vključijo podjetja, ki niso pravne osebe, če:






  (a) | njihov pravni status zagotavlja stopnjo zaščite interesov tretjih oseb, enakovredno stopnji, ki jo zagotavljajo pravne osebe; in |
| --- | --- | --- |

(1)

„investicijsko podjetje“ pomeni pravno osebo, katere redna dejavnost ali posel je profesionalno opravljanje ene ali več investicijskih storitev za tretje stranke in/ali profesionalno opravljanje enega ali več investicijskih poslov.

Države članice lahko v opredelitev investicijskih podjetij vključijo podjetja, ki niso pravne osebe, če:

(a)

njihov pravni status zagotavlja stopnjo zaščite interesov tretjih oseb, enakovredno stopnji, ki jo zagotavljajo pravne osebe; in

| (b) | so predmet enakovrednega skrbnega nadzora, ki ustreza njihovi pravni obliki. |
| --- | --- |

(b)

so predmet enakovrednega skrbnega nadzora, ki ustreza njihovi pravni obliki.

Vendar se lahko fizična oseba, če opravlja storitve, ki zajemajo posedovanje sredstev ali prenosljivih vrednostnih papirjev tretjih strank, šteje za investicijsko podjetje za namene te direktive in Uredbe (EU) št. 600/2014 le, če ta oseba brez poseganja v druge zahteve iz te direktive, Uredbe (EU) št. 600/2014 in Direktive 2013/36/EU izpolnjuje naslednje pogoje:

| (a) | zaščitena mora biti lastninska pravica tretjih oseb v zvezi z instrumenti in sredstvi, zlasti v primeru plačilne nesposobnosti podjetja ali njegovih lastnikov, rubeža, pobota ali kakršnega koli drugega ukrepa upnikov podjetja ali njegovih lastnikov; |
| --- | --- |

(a)

zaščitena mora biti lastninska pravica tretjih oseb v zvezi z instrumenti in sredstvi, zlasti v primeru plačilne nesposobnosti podjetja ali njegovih lastnikov, rubeža, pobota ali kakršnega koli drugega ukrepa upnikov podjetja ali njegovih lastnikov;

| (b) | za podjetje morajo veljati pravila za spremljanje plačilne sposobnosti podjetja in njegovih lastnikov; |
| --- | --- |

(b)

za podjetje morajo veljati pravila za spremljanje plačilne sposobnosti podjetja in njegovih lastnikov;

| (c) | letne računovodske izkaze podjetja mora revidirati ena ali več oseb, pooblaščenih v skladu z nacionalnim pravom za revidiranje računovodskih izkazov; |
| --- | --- |

(c)

letne računovodske izkaze podjetja mora revidirati ena ali več oseb, pooblaščenih v skladu z nacionalnim pravom za revidiranje računovodskih izkazov;

| (d) | kadar ima podjetje le enega lastnika, mora ta oseba poskrbeti za zaščito vlagateljev v primeru prenehanja poslovanja podjetja po smrti ali poslovni nesposobnosti lastnika ali kakršnega koli drugega takega dogodka; |
| --- | --- |

(d)

kadar ima podjetje le enega lastnika, mora ta oseba poskrbeti za zaščito vlagateljev v primeru prenehanja poslovanja podjetja po smrti ali poslovni nesposobnosti lastnika ali kakršnega koli drugega takega dogodka;

| (2) | „investicijske storitve in posli“ pomeni katero koli od storitev in poslov s seznama iz oddelka A Priloge I v zvezi s katerim koli od instrumentov s seznama iz oddelka C Priloge I.
  Komisija v skladu s členom 89 sprejme delegirane akte, v katerih določi:






  (a) | pogodbe na izvedene finančne instrumente iz oddelka C.6 Priloge I, ki imajo značilnosti veleprodajnih energetskih proizvodov, ki morajo biti fizično poravnani, in pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih na energente iz C.6; |
| --- | --- | --- |

(2)

„investicijske storitve in posli“ pomeni katero koli od storitev in poslov s seznama iz oddelka A Priloge I v zvezi s katerim koli od instrumentov s seznama iz oddelka C Priloge I.

Komisija v skladu s členom 89 sprejme delegirane akte, v katerih določi:

(a)

pogodbe na izvedene finančne instrumente iz oddelka C.6 Priloge I, ki imajo značilnosti veleprodajnih energetskih proizvodov, ki morajo biti fizično poravnani, in pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih na energente iz C.6;

| (b) | pogodbe na izvedene finančne instrumente iz oddelka C.7 Priloge I, ki imajo značilnosti drugih izvedenih finančnih instrumentov; |
| --- | --- |

(b)

pogodbe na izvedene finančne instrumente iz oddelka C.7 Priloge I, ki imajo značilnosti drugih izvedenih finančnih instrumentov;

| (c) | pogodbe na izvedene finančne instrumente iz oddelka C.10 Priloge I, ki imajo značilnosti drugih izvedenih finančnih instrumentov, ob upoštevanju, med drugim, ali se z njimi trguje na reguliranem trgu, MTF ali OTF; |
| --- | --- |

(c)

pogodbe na izvedene finančne instrumente iz oddelka C.10 Priloge I, ki imajo značilnosti drugih izvedenih finančnih instrumentov, ob upoštevanju, med drugim, ali se z njimi trguje na reguliranem trgu, MTF ali OTF;

| (3) | „pomožne storitve“ pomeni katero koli od storitev s seznama iz oddelka B Priloge I; |
| --- | --- |

(3)

„pomožne storitve“ pomeni katero koli od storitev s seznama iz oddelka B Priloge I;

| (4) | „investicijsko svetovanje“ pomeni dajanje osebnih priporočil stranki na njeno zahtevo ali na pobudo investicijskega podjetja glede enega ali več poslov v zvezi s finančnimi instrumenti; |
| --- | --- |

(4)

„investicijsko svetovanje“ pomeni dajanje osebnih priporočil stranki na njeno zahtevo ali na pobudo investicijskega podjetja glede enega ali več poslov v zvezi s finančnimi instrumenti;

| (5) | „izvrševanje naročil v imenu strank“ pomeni delovanje s ciljem sklepanja sporazumov o nakupu ali prodaji enega ali več finančnih instrumentov za račun stranke in vključuje sklepanje sporazumov o prodaji finančnih instrumentov, ki jih izda investicijsko podjetje ali kreditna institucija, v času njihove izdaje; |
| --- | --- |

(5)

„izvrševanje naročil v imenu strank“ pomeni delovanje s ciljem sklepanja sporazumov o nakupu ali prodaji enega ali več finančnih instrumentov za račun stranke in vključuje sklepanje sporazumov o prodaji finančnih instrumentov, ki jih izda investicijsko podjetje ali kreditna institucija, v času njihove izdaje;

| (6) | „poslovanje za svoj račun“ pomeni trgovanje v breme lastnega kapitala, katerega rezultat je sklenitev poslov z enim ali več finančnimi instrumenti; |
| --- | --- |

(6)

„poslovanje za svoj račun“ pomeni trgovanje v breme lastnega kapitala, katerega rezultat je sklenitev poslov z enim ali več finančnimi instrumenti;

| (7) | „vzdrževalec trga“ pomeni osebo, ki kontinuirano nastopa na finančnih trgih kot pripravljena na poslovanje za svoj račun s kupovanjem in prodajanjem finančnih instrumentov v breme lastnega kapitala te osebe po cenah, ki jih določi ta oseba; |
| --- | --- |

(7)

„vzdrževalec trga“ pomeni osebo, ki kontinuirano nastopa na finančnih trgih kot pripravljena na poslovanje za svoj račun s kupovanjem in prodajanjem finančnih instrumentov v breme lastnega kapitala te osebe po cenah, ki jih določi ta oseba;

| (8) | „upravljanje portfeljev“ pomeni upravljanje portfeljev v skladu s pooblastili strank po lastni presoji za vsako stranko posebej, pri čemer taki portfelji zajemajo enega ali več finančnih instrumentov; |
| --- | --- |

(8)

„upravljanje portfeljev“ pomeni upravljanje portfeljev v skladu s pooblastili strank po lastni presoji za vsako stranko posebej, pri čemer taki portfelji zajemajo enega ali več finančnih instrumentov;

| (9) | „stranka“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo, za katero investicijsko podjetje opravlja investicijske ali pomožne storitve; |
| --- | --- |

(9)

„stranka“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo, za katero investicijsko podjetje opravlja investicijske ali pomožne storitve;

| (10) | „profesionalna stranka“ pomeni stranko, ki izpolnjuje merila iz Priloge II; |
| --- | --- |

(10)

„profesionalna stranka“ pomeni stranko, ki izpolnjuje merila iz Priloge II;

| (11) | „neprofesionalna stranka“ pomeni stranko, ki ni profesionalna stranka; |
| --- | --- |

(11)

„neprofesionalna stranka“ pomeni stranko, ki ni profesionalna stranka;

| (12) | „zagonski trg MSP“ pomeni MTF, ki je registriran kot zagonski trg MSP v skladu s členom 33; |
| --- | --- |

(12)

„zagonski trg MSP“ pomeni MTF, ki je registriran kot zagonski trg MSP v skladu s členom 33;

| (13) | „mala in srednja podjetja“ v tej direktivi pomeni podjetja, katerih povprečna tržna kapitalizacija na podlagi ponudb ob zaključku leta za pretekla tri koledarska leta je znašala manj kot 200 000 000 EUR; |
| --- | --- |

(13)

„mala in srednja podjetja“ v tej direktivi pomeni podjetja, katerih povprečna tržna kapitalizacija na podlagi ponudb ob zaključku leta za pretekla tri koledarska leta je znašala manj kot 200 000 000 EUR;

| (14) | „naročilo z omejitvijo“ pomeni naročilo nakupa ali prodaje finančnega instrumenta po navedeni mejni ceni ali bolje in v navedenem obsegu; |
| --- | --- |

(14)

„naročilo z omejitvijo“ pomeni naročilo nakupa ali prodaje finančnega instrumenta po navedeni mejni ceni ali bolje in v navedenem obsegu;

| (15) | „finančni instrument“ pomeni instrumente iz oddelka C Priloge I; |
| --- | --- |

(15)

„finančni instrument“ pomeni instrumente iz oddelka C Priloge I;

| (16) | „pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih na energente C6“ pomeni opcije, terminske pogodbe, menjalne posle in vse druge pogodbe na izvedene finančne instrumente, navedene v oddelku C.6 Priloge I v zvezi s premogom ali nafto, s katerimi se trguje v OTF in jih je treba fizično poravnati; |
| --- | --- |

(16)

„pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih na energente C6“ pomeni opcije, terminske pogodbe, menjalne posle in vse druge pogodbe na izvedene finančne instrumente, navedene v oddelku C.6 Priloge I v zvezi s premogom ali nafto, s katerimi se trguje v OTF in jih je treba fizično poravnati;

| (17) | „instrumenti denarnega trga“ pomeni tisti razred instrumentov, s katerimi se navadno posluje na denarnem trgu, kot so zakladne menice, potrdila o denarnih depozitih in komercialni zapisi, razen plačilnih instrumentov; |
| --- | --- |

(17)

„instrumenti denarnega trga“ pomeni tisti razred instrumentov, s katerimi se navadno posluje na denarnem trgu, kot so zakladne menice, potrdila o denarnih depozitih in komercialni zapisi, razen plačilnih instrumentov;

| (18) | „upravljavec trga“ pomeni osebo ali osebe, ki vodijo in/ali upravljajo posle na reguliranem trgu in je lahko tudi sam regulirani trg; |
| --- | --- |

(18)

„upravljavec trga“ pomeni osebo ali osebe, ki vodijo in/ali upravljajo posle na reguliranem trgu in je lahko tudi sam regulirani trg;

| (19) | „večstranski sistem“ pomeni sistem ali infrastrukturo, v kateri lahko vzajemno delujejo nakupni in prodajni trgovski interesi več tretjih oseb v zvezi s finančnimi instrumenti; |
| --- | --- |

(19)

„večstranski sistem“ pomeni sistem ali infrastrukturo, v kateri lahko vzajemno delujejo nakupni in prodajni trgovski interesi več tretjih oseb v zvezi s finančnimi instrumenti;

| (20) | „sistematični internalizator“ pomeni investicijsko podjetje, ki organizirano, pogosto, sistematično in v znatnem obsegu posluje za svoj račun pri izvrševanju naročila strank zunaj reguliranega trga, MTF ali OTF, ne da bi upravljalo večstranski sistem.
  Pogostost in sistematičnost se meri s številom poslov s finančnim instrumentom, ki jih investicijsko podjetje izvede na OTC za svoj račun tako, da izvršuje naročila strank. Znatni obseg trgovanja se meri bodisi z obsegom trgovanja investicijskega podjetja na OTC v primerjavi s celotnim trgovanjem investicijskega podjetja s specifičnim finančnim instrumentom bodisi z obsegom trgovanja investicijskega podjetja na OTC v primerjavi s celotnim trgovanjem s specifičnim finančnim instrumentom v Uniji. Opredelitev sistematičnega internalizatorja se uporablja le, kadar sta vnaprej določeni omejitvi pogostosti in sistematičnosti ter znatnosti obsega obe prekoračeni in kadar se investicijsko podjetje odloči za delovanje v sistemu sistematičnega internalizatorja; |
| --- | --- |

(20)

„sistematični internalizator“ pomeni investicijsko podjetje, ki organizirano, pogosto, sistematično in v znatnem obsegu posluje za svoj račun pri izvrševanju naročila strank zunaj reguliranega trga, MTF ali OTF, ne da bi upravljalo večstranski sistem.

Pogostost in sistematičnost se meri s številom poslov s finančnim instrumentom, ki jih investicijsko podjetje izvede na OTC za svoj račun tako, da izvršuje naročila strank. Znatni obseg trgovanja se meri bodisi z obsegom trgovanja investicijskega podjetja na OTC v primerjavi s celotnim trgovanjem investicijskega podjetja s specifičnim finančnim instrumentom bodisi z obsegom trgovanja investicijskega podjetja na OTC v primerjavi s celotnim trgovanjem s specifičnim finančnim instrumentom v Uniji. Opredelitev sistematičnega internalizatorja se uporablja le, kadar sta vnaprej določeni omejitvi pogostosti in sistematičnosti ter znatnosti obsega obe prekoračeni in kadar se investicijsko podjetje odloči za delovanje v sistemu sistematičnega internalizatorja;

| (21) | „regulirani trg“ pomeni večstranski sistem, ki ga upravlja in/ali vodi upravljavec trga, ki združuje ali omogoča združevanje nakupnih in prodajnih interesov več tretjih oseb v zvezi s finančnimi instrumenti – znotraj sistema in v skladu s pravili, ki niso diskrecijska –, pri čemer se sklene pogodba v zvezi s finančnimi instrumenti, uvrščenimi v trgovanje v skladu z njegovimi pravili in/ali sistemi, za katerega je pridobljeno dovoljenje ter ki deluje redno in v skladu z naslovom III te direktive; |
| --- | --- |

(21)

„regulirani trg“ pomeni večstranski sistem, ki ga upravlja in/ali vodi upravljavec trga, ki združuje ali omogoča združevanje nakupnih in prodajnih interesov več tretjih oseb v zvezi s finančnimi instrumenti – znotraj sistema in v skladu s pravili, ki niso diskrecijska –, pri čemer se sklene pogodba v zvezi s finančnimi instrumenti, uvrščenimi v trgovanje v skladu z njegovimi pravili in/ali sistemi, za katerega je pridobljeno dovoljenje ter ki deluje redno in v skladu z naslovom III te direktive;

| (22) | „večstranski sistem trgovanja“ ali „MTF“ pomeni večstranski sistem, ki ga upravlja investicijsko podjetje ali upravljavec trga ter združuje nakupne in prodajne interese več tretjih oseb v zvezi s finančnimi instrumenti – znotraj sistema in v skladu s pravili, ki niso diskrecijska –, pri čemer se sklene pogodba v skladu z naslovom II te direktive; |
| --- | --- |

(22)

„večstranski sistem trgovanja“ ali „MTF“ pomeni večstranski sistem, ki ga upravlja investicijsko podjetje ali upravljavec trga ter združuje nakupne in prodajne interese več tretjih oseb v zvezi s finančnimi instrumenti – znotraj sistema in v skladu s pravili, ki niso diskrecijska –, pri čemer se sklene pogodba v skladu z naslovom II te direktive;

| (23) | „organizirani sistem trgovanja“ ali „OTF“ pomeni večstranski sistem, ki ni regulirani trg ali MTF ter v katerem lahko medsebojno vplivajo nakupni in prodajni interesi več tretjih oseb v zvezi z obveznicami, strukturiranimi finančnimi produkti, pravicami do emisije ali izvedenimi finančnimi instrumenti, pri čemer se sklene pogodba v skladu z naslovom II te direktive; |
| --- | --- |

(23)

„organizirani sistem trgovanja“ ali „OTF“ pomeni večstranski sistem, ki ni regulirani trg ali MTF ter v katerem lahko medsebojno vplivajo nakupni in prodajni interesi več tretjih oseb v zvezi z obveznicami, strukturiranimi finančnimi produkti, pravicami do emisije ali izvedenimi finančnimi instrumenti, pri čemer se sklene pogodba v skladu z naslovom II te direktive;

| (24) | „mesto trgovanja“ pomeni regulirani trg, MTF ali OTF; |
| --- | --- |

(24)

„mesto trgovanja“ pomeni regulirani trg, MTF ali OTF;

| (25) | „likvidni trg“ pomeni: trg finančnega instrumenta ali razreda finančnih instrumentov, na katerem so stalno prisotni pripravljeni kupci in prodajalci, trg pa se ocenjuje v skladu z naslednjimi merili, ob upoštevanju specifičnih tržnih struktur določenega finančnega instrumenta ali določenega razreda finančnih instrumentov:






  (a) | povprečna pogostost in obseg poslov v različnih tržnih pogojih, ob upoštevanju narave in življenjskega cikla produktov v razredu finančnih instrumentov; |
| --- | --- | --- |

(25)

„likvidni trg“ pomeni: trg finančnega instrumenta ali razreda finančnih instrumentov, na katerem so stalno prisotni pripravljeni kupci in prodajalci, trg pa se ocenjuje v skladu z naslednjimi merili, ob upoštevanju specifičnih tržnih struktur določenega finančnega instrumenta ali določenega razreda finančnih instrumentov:

(a)

povprečna pogostost in obseg poslov v različnih tržnih pogojih, ob upoštevanju narave in življenjskega cikla produktov v razredu finančnih instrumentov;

| (b) | število in vrsta udeležencev na trgu, vključno z razmerjem med udeleženci na trgu in finančnimi instrumenti za posamičen produkt, s katerimi se trguje; |
| --- | --- |

(b)

število in vrsta udeležencev na trgu, vključno z razmerjem med udeleženci na trgu in finančnimi instrumenti za posamičen produkt, s katerimi se trguje;

| (c) | povprečna velikost razponov, kadar je na voljo; |
| --- | --- |

(c)

povprečna velikost razponov, kadar je na voljo;

| (26) | „pristojni organ“ pomeni organ, ki ga imenuje posamezna država članica v skladu s členom 67, razen če je v tej direktivi določeno drugače; |
| --- | --- |

(26)

„pristojni organ“ pomeni organ, ki ga imenuje posamezna država članica v skladu s členom 67, razen če je v tej direktivi določeno drugače;

| (27) | „kreditna institucija“ pomeni kreditno institucijo, kakor je opredeljena v točki (1) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- |

(27)

„kreditna institucija“ pomeni kreditno institucijo, kakor je opredeljena v točki (1) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013;

| (28) | „družba za upravljanje KNPVP“ pomeni družbo za upravljanje, kakor je opredeljena v točki (b) člena 2(1) Direktive 2009/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta (43); |
| --- | --- |

(28)

„družba za upravljanje KNPVP“ pomeni družbo za upravljanje, kakor je opredeljena v točki (b) člena 2(1) Direktive 2009/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta (43);

| (29) | „vezani zastopnik“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki z neomejeno in brezpogojno odgovornostjo samo enega investicijskega podjetja, v imenu katerega deluje, spodbuja investicijske in/ali pomožne storitve pri strankah ali potencialnih strankah, sprejema in posreduje navodila ali naročila strank v zvezi z investicijskimi storitvami ali finančnimi instrumenti, plasira finančne instrumente ali svetuje strankam ali potencialnim strankam glede teh finančnih instrumentov ali storitev; |
| --- | --- |

(29)

„vezani zastopnik“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki z neomejeno in brezpogojno odgovornostjo samo enega investicijskega podjetja, v imenu katerega deluje, spodbuja investicijske in/ali pomožne storitve pri strankah ali potencialnih strankah, sprejema in posreduje navodila ali naročila strank v zvezi z investicijskimi storitvami ali finančnimi instrumenti, plasira finančne instrumente ali svetuje strankam ali potencialnim strankam glede teh finančnih instrumentov ali storitev;

| (30) | „podružnica“ pomeni poslovno enoto, ki ni glavna uprava in ki je del investicijskega podjetja, ki nima statusa pravne osebe, ki opravlja investicijske storitve in/ali posle in ki lahko opravlja tudi pomožne storitve, za katere je dovoljenje pridobilo investicijsko podjetje; vse poslovne enote, ki jih v isti državi članici ustanovi investicijsko podjetje s sedežem v drugi državi članici, se štejejo za eno samo podružnico; |
| --- | --- |

(30)

„podružnica“ pomeni poslovno enoto, ki ni glavna uprava in ki je del investicijskega podjetja, ki nima statusa pravne osebe, ki opravlja investicijske storitve in/ali posle in ki lahko opravlja tudi pomožne storitve, za katere je dovoljenje pridobilo investicijsko podjetje; vse poslovne enote, ki jih v isti državi članici ustanovi investicijsko podjetje s sedežem v drugi državi članici, se štejejo za eno samo podružnico;

| (31) | „kvalificirani delež“ pomeni neposredni ali posredni delež v investicijskem podjetju, ki predstavlja 10 % ali več kapitala ali glasovalnih pravic, kot je določeno v členih 9 in 10 Direktive 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta (44), ob upoštevanju pogojev o združevanju teh pravic, določenih v členu 12(4) in (5) navedene direktive, ali ki omogoča pomembno vplivanje na upravljanje investicijskega podjetja, v katerem je ta delež; |
| --- | --- |

(31)

„kvalificirani delež“ pomeni neposredni ali posredni delež v investicijskem podjetju, ki predstavlja 10 % ali več kapitala ali glasovalnih pravic, kot je določeno v členih 9 in 10 Direktive 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta (44), ob upoštevanju pogojev o združevanju teh pravic, določenih v členu 12(4) in (5) navedene direktive, ali ki omogoča pomembno vplivanje na upravljanje investicijskega podjetja, v katerem je ta delež;

| (32) | „obvladujoče podjetje“ pomeni obvladujoče podjetje v smislu členov 2(9) in 22 Direktive 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (45); |
| --- | --- |

(32)

„obvladujoče podjetje“ pomeni obvladujoče podjetje v smislu členov 2(9) in 22 Direktive 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (45);

| (33) | „odvisno podjetje“ pomeni odvisno podjetje v smislu členov 2(10) in 22 Direktive 2013/34/EU, vključno s katerim koli odvisnim podjetjem odvisnega podjetja vrhovnega obvladujočega podjetja; |
| --- | --- |

(33)

„odvisno podjetje“ pomeni odvisno podjetje v smislu členov 2(10) in 22 Direktive 2013/34/EU, vključno s katerim koli odvisnim podjetjem odvisnega podjetja vrhovnega obvladujočega podjetja;

| (34) | „skupina“ pomeni skupino, kot je opredeljena v členu 2(11) Direktive 2013/34/EU; |
| --- | --- |

(34)

„skupina“ pomeni skupino, kot je opredeljena v členu 2(11) Direktive 2013/34/EU;

| (35) | „tesna povezanost“ pomeni položaj, v katerem sta dve ali je več fizičnih ali pravnih oseb povezanih prek:






  (a) | udeležbe v obliki neposrednega ali posrednega lastništva s katerim se pridobi 20 % ali več glasovalnih pravic ali kapitala v podjetju; |
| --- | --- | --- |

(35)

„tesna povezanost“ pomeni položaj, v katerem sta dve ali je več fizičnih ali pravnih oseb povezanih prek:

(a)

udeležbe v obliki neposrednega ali posrednega lastništva s katerim se pridobi 20 % ali več glasovalnih pravic ali kapitala v podjetju;

| (b) | obvladovanja, ki pomeni odnos med obvladujočim in odvisnim podjetjem v vseh primerih iz člena 22(1) in (2) Direktive 2013/34/EU ali podoben odnos med katero koli fizično ali pravno osebo in podjetjem, pri čemer se tudi morebitno odvisno podjetje odvisnega podjetja šteje za odvisno podjetje obvladujočega podjetja, ki je na čelu teh podjetij; |
| --- | --- |

(b)

obvladovanja, ki pomeni odnos med obvladujočim in odvisnim podjetjem v vseh primerih iz člena 22(1) in (2) Direktive 2013/34/EU ali podoben odnos med katero koli fizično ali pravno osebo in podjetjem, pri čemer se tudi morebitno odvisno podjetje odvisnega podjetja šteje za odvisno podjetje obvladujočega podjetja, ki je na čelu teh podjetij;

| (c) | položaja, v katerem so fizične ali pravne osebe stalno povezane z eno in isto osebo prek odnosa obvladovanja; |
| --- | --- |

(c)

položaja, v katerem so fizične ali pravne osebe stalno povezane z eno in isto osebo prek odnosa obvladovanja;

| (36) | „upravljalni organ“ pomeni organ ali organe investicijskega podjetja, upravljavca trga ali izvajalca storitev sporočanja podatkov, ki so imenovani v skladu z nacionalno zakonodajo, ki so pristojni za določanje strategije, ciljev in splošnih usmeritev subjekta ter nadzirajo in spremljajo sprejemanje vodstvenih odločitev, vključuje pa osebe, ki dejansko vodijo posle subjekta.
  Kadar se ta direktiva sklicuje na upravljalni organ in kadar so v skladu z nacionalnim pravom vodstvene in nadzorne funkcije upravljalnega organa dodeljene različnim organom ali različnim članom znotraj enega organa, država članica določi organe ali člane upravljalnega organa, ki so odgovorni v skladu z nacionalnim pravom, razen če je v direktivi drugače določeno. |
| --- | --- |

(36)

„upravljalni organ“ pomeni organ ali organe investicijskega podjetja, upravljavca trga ali izvajalca storitev sporočanja podatkov, ki so imenovani v skladu z nacionalno zakonodajo, ki so pristojni za določanje strategije, ciljev in splošnih usmeritev subjekta ter nadzirajo in spremljajo sprejemanje vodstvenih odločitev, vključuje pa osebe, ki dejansko vodijo posle subjekta.

Kadar se ta direktiva sklicuje na upravljalni organ in kadar so v skladu z nacionalnim pravom vodstvene in nadzorne funkcije upravljalnega organa dodeljene različnim organom ali različnim članom znotraj enega organa, država članica določi organe ali člane upravljalnega organa, ki so odgovorni v skladu z nacionalnim pravom, razen če je v direktivi drugače določeno.

| (37) | „višje vodstvo“ pomeni fizične osebe, ki v investicijskem podjetju, pri upravljavcu trga ali izvajalcu storitev sporočanja podatkov opravljajo izvršno funkcijo ter so pristojni in odgovorni upravljalnemu organu za vsakodnevno vodenje subjekta, vključno z izvajanjem politike v zvezi s prodajo storitev in produktov strankam s strani podjetja in njegovih zaposlenih; |
| --- | --- |

(37)

„višje vodstvo“ pomeni fizične osebe, ki v investicijskem podjetju, pri upravljavcu trga ali izvajalcu storitev sporočanja podatkov opravljajo izvršno funkcijo ter so pristojni in odgovorni upravljalnemu organu za vsakodnevno vodenje subjekta, vključno z izvajanjem politike v zvezi s prodajo storitev in produktov strankam s strani podjetja in njegovih zaposlenih;

| (38) | „trgovanje s hkratnim nakupom in prodajo“ pomeni posel, pri katerem spodbujevalec posreduje pri poslu med kupcem in prodajalcem tako, da ni pri izvedbi posla nikoli izpostavljen tržnemu tveganju, pri čemer sta obe strani posla izvršeni istočasno, posel pa je sklenjen po ceni, po kateri spodbujevalec razen predhodno razkrite provizije, pristojbine ali bremenitve ne ustvari ne dobička ne izgube; |
| --- | --- |

(38)

„trgovanje s hkratnim nakupom in prodajo“ pomeni posel, pri katerem spodbujevalec posreduje pri poslu med kupcem in prodajalcem tako, da ni pri izvedbi posla nikoli izpostavljen tržnemu tveganju, pri čemer sta obe strani posla izvršeni istočasno, posel pa je sklenjen po ceni, po kateri spodbujevalec razen predhodno razkrite provizije, pristojbine ali bremenitve ne ustvari ne dobička ne izgube;

| (39) | „algoritemsko trgovanje“ pomeni trgovanje s finančnimi instrumenti, pri katerem računalniški algoritem samodejno določa posamezne parametre naročil, kot so ali naj se naročilo začne izvrševati, čas izvršitve naročila, cena ali količina naročila ali kako upravljati naročilo po prejemu, z omejenim človeškim posredovanjem ali brez njega, in ne vključuje nobenega sistema, ki se uporablja samo za usmerjanje naročil na eno ali več mest trgovanja ali za obdelavo naročil, pri katerih ni določenih parametrov trgovanja, ali za potrjevanje naročil ali obdelavo izvršenih poslov po trgovanju; |
| --- | --- |

(39)

„algoritemsko trgovanje“ pomeni trgovanje s finančnimi instrumenti, pri katerem računalniški algoritem samodejno določa posamezne parametre naročil, kot so ali naj se naročilo začne izvrševati, čas izvršitve naročila, cena ali količina naročila ali kako upravljati naročilo po prejemu, z omejenim človeškim posredovanjem ali brez njega, in ne vključuje nobenega sistema, ki se uporablja samo za usmerjanje naročil na eno ali več mest trgovanja ali za obdelavo naročil, pri katerih ni določenih parametrov trgovanja, ali za potrjevanje naročil ali obdelavo izvršenih poslov po trgovanju;

| (40) | „tehnika visokofrekvenčnega algoritemskega trgovanja“ pomeni vsako tehniko algoritemskega trgovanja z naslednjimi značilnostmi:






  (a) | infrastruktura, katere namen je zmanjševati zakasnitve zaradi omrežja in druge zakasnitve, vključno z vsaj eno izmed naslednjih zmogljivosti za algoritemski vnos naročil: kolokacija, gostovanje v bližini ali hiter neposredni elektronski dostop; |
| --- | --- | --- |

(40)

„tehnika visokofrekvenčnega algoritemskega trgovanja“ pomeni vsako tehniko algoritemskega trgovanja z naslednjimi značilnostmi:

(a)

infrastruktura, katere namen je zmanjševati zakasnitve zaradi omrežja in druge zakasnitve, vključno z vsaj eno izmed naslednjih zmogljivosti za algoritemski vnos naročil: kolokacija, gostovanje v bližini ali hiter neposredni elektronski dostop;

| (b) | sistem brez človeškega posredovanja določi sprožanje, ustvarjanje, preusmerjanje in izvrševanje naročil za individualno trgovanje ali naročila ter |
| --- | --- |

(b)

sistem brez človeškega posredovanja določi sprožanje, ustvarjanje, preusmerjanje in izvrševanje naročil za individualno trgovanje ali naročila ter

| (c) | visoko število dnevnih sporočil, ki predstavljajo naročila, ponudbe ali preklice; |
| --- | --- |

(c)

visoko število dnevnih sporočil, ki predstavljajo naročila, ponudbe ali preklice;

| (41) | „neposredni elektronski dostop“ pomeni ureditev, pri kateri član ali udeleženec ali stranka mesta trgovanja osebi dovoli, da uporablja njegovo identifikacijsko kodo, tako da lahko oseba elektronsko posreduje naročila v zvezi s finančnim instrumentom neposredno mestu trgovanja in zajema ureditev, pri kateri oseba za posredovanje naročil (neposredni dostop do trga) uporablja tudi infrastrukturo člana ali udeleženca ali stranke, oziroma sistem za dostopanje, ki ga zagotavlja član ali udeleženec ali stranka in ureditev, pri katerih ta oseba ne uporablja te infrastrukture (sponzorirani dostop); |
| --- | --- |

(41)

„neposredni elektronski dostop“ pomeni ureditev, pri kateri član ali udeleženec ali stranka mesta trgovanja osebi dovoli, da uporablja njegovo identifikacijsko kodo, tako da lahko oseba elektronsko posreduje naročila v zvezi s finančnim instrumentom neposredno mestu trgovanja in zajema ureditev, pri kateri oseba za posredovanje naročil (neposredni dostop do trga) uporablja tudi infrastrukturo člana ali udeleženca ali stranke, oziroma sistem za dostopanje, ki ga zagotavlja član ali udeleženec ali stranka in ureditev, pri katerih ta oseba ne uporablja te infrastrukture (sponzorirani dostop);

| (42) | „navzkrižna prodaja“ pomeni ponujanje investicijske storitve skupaj z drugo storitvijo ali produktom kot del svežnja ali kot pogoj za isto pogodbo oziroma sveženj; |
| --- | --- |

(42)

„navzkrižna prodaja“ pomeni ponujanje investicijske storitve skupaj z drugo storitvijo ali produktom kot del svežnja ali kot pogoj za isto pogodbo oziroma sveženj;

| (43) | „strukturirana vloga“ pomeni vlogo, kakor je opredeljena v točki (c) člena 2(1) Direktive 2014/49/EU Evropskega parlamenta in Sveta (46), ki je v celoti izplačljiva ob zapadlosti pod pogoji, pod katerimi se povrnejo ali so ogrožene vse obresti ali premije, in sicer na podlagi izračuna, ki upošteva dejavnike, kot so:






  (a) | indeks ali kombinacija indeksov, razen vloge z variabilno obrestno mero, katerih rentabilnost je neposredno povezana z indeksom obrestnih mer, kot sta Euribor ali Libor; |
| --- | --- | --- |

(43)

„strukturirana vloga“ pomeni vlogo, kakor je opredeljena v točki (c) člena 2(1) Direktive 2014/49/EU Evropskega parlamenta in Sveta (46), ki je v celoti izplačljiva ob zapadlosti pod pogoji, pod katerimi se povrnejo ali so ogrožene vse obresti ali premije, in sicer na podlagi izračuna, ki upošteva dejavnike, kot so:

(a)

indeks ali kombinacija indeksov, razen vloge z variabilno obrestno mero, katerih rentabilnost je neposredno povezana z indeksom obrestnih mer, kot sta Euribor ali Libor;

| (b) | finančni instrument ali kombinacija finančnih instrumentov; |
| --- | --- |

(b)

finančni instrument ali kombinacija finančnih instrumentov;

| (c) | blago ali kombinacija blaga ali drugih fizičnih ali nefizičnih sredstev nezamenljivega značaja; ali |
| --- | --- |

(c)

blago ali kombinacija blaga ali drugih fizičnih ali nefizičnih sredstev nezamenljivega značaja; ali

| (d) | menjalni tečaj ali kombinacija menjalnih tečajev; |
| --- | --- |

(d)

menjalni tečaj ali kombinacija menjalnih tečajev;

| (44) | „prenosljivi vrednostni papirji“ pomeni tiste razrede vrednostnih papirjev, ki se lahko tržijo na trgu kapitala, razen plačilnih instrumentov, kot so:






  (a) | delnice družb in drugi vrednostni papirji, enakovredni delnicam v podjetjih, partnerskih podjetjih ali drugih subjektih, ter potrdila o lastništvu v zvezi z delnicami; |
| --- | --- | --- |

(44)

„prenosljivi vrednostni papirji“ pomeni tiste razrede vrednostnih papirjev, ki se lahko tržijo na trgu kapitala, razen plačilnih instrumentov, kot so:

(a)

delnice družb in drugi vrednostni papirji, enakovredni delnicam v podjetjih, partnerskih podjetjih ali drugih subjektih, ter potrdila o lastništvu v zvezi z delnicami;

| (b) | obveznice in druge oblike listinjenega dolga, vključno s potrdili o lastništvu v zvezi s takimi vrednostnimi papirji; |
| --- | --- |

(b)

obveznice in druge oblike listinjenega dolga, vključno s potrdili o lastništvu v zvezi s takimi vrednostnimi papirji;

| (c) | vsi drugi vrednostni papirji, ki dajejo pravico do pridobitve ali prodaje kakršnega koli takega prenosljivega vrednostnega papirja ali ki privedejo do denarnega plačila, določeni glede na prenosljive vrednostne papirje, valute, obrestne mere ali donose, blago ali druge indekse ali ukrepe; |
| --- | --- |

(c)

vsi drugi vrednostni papirji, ki dajejo pravico do pridobitve ali prodaje kakršnega koli takega prenosljivega vrednostnega papirja ali ki privedejo do denarnega plačila, določeni glede na prenosljive vrednostne papirje, valute, obrestne mere ali donose, blago ali druge indekse ali ukrepe;

| (45) | „potrdila o lastništvu“ pomeni vrednostne papirje, s katerimi se lahko trguje na kapitalskih trgih in ki pomenijo lastništvo vrednostnih papirjev nerezidenčnega izdajatelja, pri čemer so lahko uvrščeni v trgovanje na reguliranem trgu in se z njimi trguje neodvisno od vrednostnih papirjev nerezidenčnega izdajatelja; |
| --- | --- |

(45)

„potrdila o lastništvu“ pomeni vrednostne papirje, s katerimi se lahko trguje na kapitalskih trgih in ki pomenijo lastništvo vrednostnih papirjev nerezidenčnega izdajatelja, pri čemer so lahko uvrščeni v trgovanje na reguliranem trgu in se z njimi trguje neodvisno od vrednostnih papirjev nerezidenčnega izdajatelja;

| (46) | „investicijski sklad, s katerim se trguje na borzi“ pomeni sklad, za katerega velja, da se vsaj z eno njegovo enoto ali razredom deležev trguje ves dan na najmanj enem mestu trgovanja in z vsaj enim vzdrževalcem trga, ki sprejme ukrepe za zagotovitev, da se cena njegovih enot oziroma deležev na mestu trgovanja ne razlikuje bistveno od neto vrednosti njegovega premoženja in, kjer je primerno, od okvirne neto vrednosti njegovega premoženja; |
| --- | --- |

(46)

„investicijski sklad, s katerim se trguje na borzi“ pomeni sklad, za katerega velja, da se vsaj z eno njegovo enoto ali razredom deležev trguje ves dan na najmanj enem mestu trgovanja in z vsaj enim vzdrževalcem trga, ki sprejme ukrepe za zagotovitev, da se cena njegovih enot oziroma deležev na mestu trgovanja ne razlikuje bistveno od neto vrednosti njegovega premoženja in, kjer je primerno, od okvirne neto vrednosti njegovega premoženja;

| (47) | „certifikati“ pomeni certifikate, kot so opredeljeni v členu 2(1)(27) Uredbe (EU) št. 600/2014; |
| --- | --- |

(47)

„certifikati“ pomeni certifikate, kot so opredeljeni v členu 2(1)(27) Uredbe (EU) št. 600/2014;

| (48) | „strukturirani finančni produkti“ pomeni strukturirane finančne produkte, kot so opredeljeni v členu 2(1)(28) Uredbe (EU) št. 600/2014; |
| --- | --- |

(48)

„strukturirani finančni produkti“ pomeni strukturirane finančne produkte, kot so opredeljeni v členu 2(1)(28) Uredbe (EU) št. 600/2014;

| (49) | „izvedeni finančni instrumenti“ pomeni izvedene finančne instrumente, kot so opredeljeni v členu 2(1)(29) Uredbe (EU) št. 600/2014; |
| --- | --- |

(49)

„izvedeni finančni instrumenti“ pomeni izvedene finančne instrumente, kot so opredeljeni v členu 2(1)(29) Uredbe (EU) št. 600/2014;

| (50) | „izvedeni finančni instrumenti na blago“ pomeni izvedene finančne instrumente na blago, kot so opredeljeni v členu 2(1)(30) Uredbe (EU) št. 600/2014; |
| --- | --- |

(50)

„izvedeni finančni instrumenti na blago“ pomeni izvedene finančne instrumente na blago, kot so opredeljeni v členu 2(1)(30) Uredbe (EU) št. 600/2014;

| (51) | „CNS“ pomeni CNS, kot je opredeljena v členu 2(1) Uredbe (EU) št. 648/2012; |
| --- | --- |

(51)

„CNS“ pomeni CNS, kot je opredeljena v členu 2(1) Uredbe (EU) št. 648/2012;

| (52) | „sistem odobrenih objav“ ali „APA“ pomeni osebo, ki je v skladu s to direktivo pooblaščena za zagotavljanje storitve objavljanja poročil o trgovanju v imenu investicijskih podjetij v skladu s členoma 20 in 21 Uredbe (EU) št. 600/2014; |
| --- | --- |

(52)

„sistem odobrenih objav“ ali „APA“ pomeni osebo, ki je v skladu s to direktivo pooblaščena za zagotavljanje storitve objavljanja poročil o trgovanju v imenu investicijskih podjetij v skladu s členoma 20 in 21 Uredbe (EU) št. 600/2014;

| (53) | „ponudnik stalnih informacij“ ali „CTP“ pomeni osebo, ki je v skladu s to direktivo pooblaščena za zagotavljanje storitve zbiranja poročil o trgovanju za finančne instrumente iz členov 6, 7, 10, 12 in 13, 20 in 21 Uredbe (EU) št. 600/2014 iz reguliranih trgov, MTF, OTF in APA ter njihovo združevanje v stalni elektronski tok podatkov v živo, ki zagotavlja podatke o ceni in količini podatkov za posamezen finančni instrument; |
| --- | --- |

(53)

„ponudnik stalnih informacij“ ali „CTP“ pomeni osebo, ki je v skladu s to direktivo pooblaščena za zagotavljanje storitve zbiranja poročil o trgovanju za finančne instrumente iz členov 6, 7, 10, 12 in 13, 20 in 21 Uredbe (EU) št. 600/2014 iz reguliranih trgov, MTF, OTF in APA ter njihovo združevanje v stalni elektronski tok podatkov v živo, ki zagotavlja podatke o ceni in količini podatkov za posamezen finančni instrument;

| (54) | „odobreni mehanizem poročanja“ ali „ARM“ pomeni osebo, ki je v skladu s to direktivo pooblaščena za zagotavljanje storitve poročanja o podrobnostih poslov pristojnim organom ali ESMA v imenu investicijskih podjetij; |
| --- | --- |

(54)

„odobreni mehanizem poročanja“ ali „ARM“ pomeni osebo, ki je v skladu s to direktivo pooblaščena za zagotavljanje storitve poročanja o podrobnostih poslov pristojnim organom ali ESMA v imenu investicijskih podjetij;

| (55) | „matična država članica“ pomeni:






  (a) | v primeru investicijskih podjetij:






  (i) | če je investicijsko podjetje fizična oseba, državo članico, v kateri se nahaja njegov glavni sedež; |
| --- | --- | --- | --- |

(55)

„matična država članica“ pomeni:

(a)

v primeru investicijskih podjetij:

(i)

če je investicijsko podjetje fizična oseba, državo članico, v kateri se nahaja njegov glavni sedež;

| (ii) | če je investicijsko podjetje pravna oseba, državo članico, v kateri se nahaja njegov registrirani sedež; |
| --- | --- |

(ii)

če je investicijsko podjetje pravna oseba, državo članico, v kateri se nahaja njegov registrirani sedež;

| (iii) | če investicijsko podjetje v skladu z nacionalno zakonodajo nima registriranega sedeža, državo članico, v kateri se nahaja njegov glavni sedež; |
| --- | --- |

(iii)

če investicijsko podjetje v skladu z nacionalno zakonodajo nima registriranega sedeža, državo članico, v kateri se nahaja njegov glavni sedež;

| (b) | v primeru reguliranega trga državo članico, v kateri je registriran regulirani trg, ali, če v skladu s pravom te države članice nima registriranega sedeža, državo članico, v kateri se nahaja glavni sedež reguliranega trga; |
| --- | --- |

(b)

v primeru reguliranega trga državo članico, v kateri je registriran regulirani trg, ali, če v skladu s pravom te države članice nima registriranega sedeža, državo članico, v kateri se nahaja glavni sedež reguliranega trga;

| (c) | v primeru APA, CTP ali ARM:






  (i) | če je APA, CTP ali ARM fizična oseba, državo članico, v kateri se nahaja njegov glavni sedež; |
| --- | --- | --- |

(c)

v primeru APA, CTP ali ARM:

(i)

če je APA, CTP ali ARM fizična oseba, državo članico, v kateri se nahaja njegov glavni sedež;

| (ii) | če je APA, CTP ali ARM pravna oseba, državo članico, v kateri se nahaja njegov registrirani sedež; |
| --- | --- |

(ii)

če je APA, CTP ali ARM pravna oseba, državo članico, v kateri se nahaja njegov registrirani sedež;

| (iii) | če APA, CTP ali ARM v skladu z nacionalnim pravom nima registriranega sedeža, državo članico, v kateri se nahaja njegov glavni sedež; |
| --- | --- |

(iii)

če APA, CTP ali ARM v skladu z nacionalnim pravom nima registriranega sedeža, državo članico, v kateri se nahaja njegov glavni sedež;

| (56) | „država članica gostiteljica“ pomeni državo članico, ki ni matična država članica in v kateri ima investicijsko podjetje podružnico ali zagotavlja investicijske storitve in/ali posle, ali državo članico, v kateri regulirani trg zagotavlja ustrezno ureditev, s čimer oddaljenim članom ali udeležencem s sedežem v tej isti državi članici omogoča dostop do trgovanja v svojem sistemu; |
| --- | --- |

(56)

„država članica gostiteljica“ pomeni državo članico, ki ni matična država članica in v kateri ima investicijsko podjetje podružnico ali zagotavlja investicijske storitve in/ali posle, ali državo članico, v kateri regulirani trg zagotavlja ustrezno ureditev, s čimer oddaljenim članom ali udeležencem s sedežem v tej isti državi članici omogoča dostop do trgovanja v svojem sistemu;

| (57) | „podjetje tretje države“ pomeni podjetje, ki bi bilo kreditna institucija, ki zagotavlja investicijske storitve ali opravlja investicijske podle, ali investicijsko podjetje, če bi se njegov glavni sedež ali registrirani sedež nahajal v Uniji; |
| --- | --- |

(57)

„podjetje tretje države“ pomeni podjetje, ki bi bilo kreditna institucija, ki zagotavlja investicijske storitve ali opravlja investicijske podle, ali investicijsko podjetje, če bi se njegov glavni sedež ali registrirani sedež nahajal v Uniji;

| (58) | „energetski proizvod na debelo“ pomeni energetski proizvod na debelo, kot je opredeljen v točki (4) člena 2 Uredbe (EU) št. 1227/2011; |
| --- | --- |

(58)

„energetski proizvod na debelo“ pomeni energetski proizvod na debelo, kot je opredeljen v točki (4) člena 2 Uredbe (EU) št. 1227/2011;

| (59) | „izvedeni finančni instrumenti na kmetijske proizvode“ pomeni pogodbe na izvedene finančne instrumente v zvezi s proizvodi, naštetimi v členu 1 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (47) ter delih I do XX in XXIV/1 Priloge I k navedeni uredbi; |
| --- | --- |

(59)

„izvedeni finančni instrumenti na kmetijske proizvode“ pomeni pogodbe na izvedene finančne instrumente v zvezi s proizvodi, naštetimi v členu 1 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (47) ter delih I do XX in XXIV/1 Priloge I k navedeni uredbi;

| (60) | „izdajatelj državnega vrednostnega papirja“ pomeni katerega koli od naslednjih subjektov, ki izdajo dolžniški instrument:






  (i) | Unijo; |
| --- | --- | --- |

(60)

„izdajatelj državnega vrednostnega papirja“ pomeni katerega koli od naslednjih subjektov, ki izdajo dolžniški instrument:

(i)

Unijo;

| (ii) | državo članico, vključno z vladnim oddelkom, agencijo ali pravno osebo s posebnim namenom v državi članici; |
| --- | --- |

(ii)

državo članico, vključno z vladnim oddelkom, agencijo ali pravno osebo s posebnim namenom v državi članici;

| (iii) | v primeru zvezne države članice, eno od zveznih enot; |
| --- | --- |

(iii)

v primeru zvezne države članice, eno od zveznih enot;

| (iv) | pravno osebo s posebnim namenom za več držav članic; |
| --- | --- |

(iv)

pravno osebo s posebnim namenom za več držav članic;

| (v) | mednarodno finančno institucijo, ki sta jo ustanovili dve državi članici ali več in ima namen zagotoviti financiranje in finančno pomoč za svoje članice, ki imajo resne finančne težave ali jim te grozijo, ali |
| --- | --- |

(v)

mednarodno finančno institucijo, ki sta jo ustanovili dve državi članici ali več in ima namen zagotoviti financiranje in finančno pomoč za svoje članice, ki imajo resne finančne težave ali jim te grozijo, ali

| (vi) | Evropsko investicijsko banko; |
| --- | --- |

(vi)

Evropsko investicijsko banko;

| (61) | „državni vrednostni papir“ pomeni dolžniški instrument, ki ga izda izdajatelj državnega vrednostnega papirja; |
| --- | --- |

(61)

„državni vrednostni papir“ pomeni dolžniški instrument, ki ga izda izdajatelj državnega vrednostnega papirja;

| (62) | „trajni nosilec podatkov“ pomeni vsak instrument, ki:






  (a) | stranki omogoča shranjevanje nanjo naslovljenih podatkov tako, da so ji dostopni za poznejšo uporabo in v obdobju, primernem glede na namen podatkov, ter |
| --- | --- | --- |

(62)

„trajni nosilec podatkov“ pomeni vsak instrument, ki:

(a)

stranki omogoča shranjevanje nanjo naslovljenih podatkov tako, da so ji dostopni za poznejšo uporabo in v obdobju, primernem glede na namen podatkov, ter

| (b) | ji omogoča nespremenjeni prikaz shranjenih podatkov; |
| --- | --- |

(b)

ji omogoča nespremenjeni prikaz shranjenih podatkov;

| (63) | „izvajalec storitev sporočanja podatkov“ pomeni APA, CTP ali ARM. |
| --- | --- |

(63)

„izvajalec storitev sporočanja podatkov“ pomeni APA, CTP ali ARM.

2.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 89 v zvezi z ukrepi za določitev nekaterih tehničnih elementov opredelitev iz odstavka 1, njihovo prilagoditev razvoju trgov, tehnološkemu razvoju in izkušnjam z ravnanji, prepovedanimi z Uredbo (EU) št. 596/2014, in zagotovitev enotne uporabe te direktive.

NASLOV II

DOVOLJENJE IN POGOJI POSLOVANJA INVESTICIJSKIH PODJETIJ

POGLAVJE I

Pogoji in postopki za dovoljenje

Člen 5

Zahteva za dovoljenje

1.   Vsaka država članica zahteva, da je za izvajanje investicijskih storitev in/ali profesionalno opravljanje investicijskih poslov kot redne dejavnosti ali posla potrebno predhodno dovoljenje v skladu s tem poglavjem. Tako dovoljenje izda pristojni organ matične države članice, določen v skladu s členom 67.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 države članice izdajo dovoljenje kateremu koli upravljavcu trga, da upravlja MTF ali OTF, pri čemer je treba predhodno preveriti njegovo skladnost s tem poglavjem.

3.   Države članice registrirajo vsa investicijska podjetja. Register je javno dostopen in vsebuje informacije o storitvah ali poslih, za katere je investicijsko podjetje pridobilo dovoljenje. Register se redno posodablja. Vsako dovoljenje se priglasi ESMA.

ESMA pripravi seznam vseh investicijskih podjetij v Uniji. Ta seznam vsebuje informacije o storitvah ali poslih, za katere je vsako investicijsko podjetje pridobilo dovoljenje, in se redno posodablja. ESMA ta seznam objavi na svojem spletnem mestu in ga posodablja.

Če je pristojni organ odvzel dovoljenje v skladu s točkami (b), (c) in (d) člena 8, se ta odvzem objavi v registru za obdobje petih let.

4.   Vsaka država članica zahteva:

| (a) | da ima investicijsko podjetje, ki je pravna oseba, svoj glavni sedež v isti državi članici kot registrirani sedež; |
| --- | --- |

(a)

da ima investicijsko podjetje, ki je pravna oseba, svoj glavni sedež v isti državi članici kot registrirani sedež;

| (b) | da ima investicijsko podjetje, ki ni pravna oseba, ali investicijsko podjetje, ki je pravna oseba, vendar v skladu z nacionalnim pravom nima registriranega sedeža, svoj glavni sedež v državi članici, v kateri dejansko posluje. |
| --- | --- |

(b)

da ima investicijsko podjetje, ki ni pravna oseba, ali investicijsko podjetje, ki je pravna oseba, vendar v skladu z nacionalnim pravom nima registriranega sedeža, svoj glavni sedež v državi članici, v kateri dejansko posluje.

Člen 6

Področje uporabe dovoljenja

1.   Matična država članica zagotovi, da so v dovoljenju navedene investicijske storitve ali posli, za opravljanje katerih se izda dovoljenje. Dovoljenje lahko zajema eno ali več pomožnih storitev iz oddelka B Priloge I. Dovoljenje se v nobenem primeru ne izda samo za opravljanje pomožnih storitev.

2.   Investicijsko podjetje, ki želi dovoljenje za razširitev svoje dejavnosti na dodatne investicijske storitve ali posle ali pomožne storitve, ki niso bile predvidene v prvotnem dovoljenju, predloži zahtevo za razširitev svojega dovoljenja.

3.   Dovoljenje je veljavno v celotni Uniji in investicijskemu podjetju dovoljuje, da v celotni Uniji opravlja storitve ali posle, za katere je pooblaščeno, prek pravice do ustanovitve, med drugim prek podružnice, ali prek svobode opravljanja storitev.

Člen 7

Postopki za izdajo dovoljenja ali zavrnitev zahtevkov za izdajo dovoljenja

1.   Pristojni organ izda dovoljenje šele takrat, ko je v celoti prepričan, da prosilec izpolnjuje vse zahteve v skladu s predpisi, sprejetimi skladno s to direktivo.

2.   Investicijsko podjetje predloži vse informacije, vključno s poslovnim načrtom, ki med drugim navaja vrste predvidenih dejavnosti in organizacijsko strukturo, potrebne pristojnemu organu, da se lahko prepriča o tem, da je investicijsko podjetje v času izdaje začetnega dovoljenja uredilo vse potrebno za izpolnjevanje svojih obveznosti v skladu s tem poglavjem.

3.   Prosilec je o izdaji dovoljenja ali zavrnitvi izdaje dovoljenja obveščen v šestih mesecih po predložitvi popolnega zahtevka.

4.   ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, da se navedejo:

| (a) | informacije, ki se predložijo pristojnim organom v skladu z odstavkom 2 tega člena, vključno s poslovnim načrtom; |
| --- | --- |

(a)

informacije, ki se predložijo pristojnim organom v skladu z odstavkom 2 tega člena, vključno s poslovnim načrtom;

| (b) | zahteve glede vodenja investicijskih podjetij v skladu s členom 9(6) in informacije za obvestila v skladu s členom 9(5); |
| --- | --- |

(b)

zahteve glede vodenja investicijskih podjetij v skladu s členom 9(6) in informacije za obvestila v skladu s členom 9(5);

| (c) | zahteve, ki veljajo za delničarje in družbenike s kvalificiranimi deleži, ter ovire, ki utegnejo preprečevati učinkovito izvajanje nadzornih funkcij pristojnega organa, v skladu s členom 10(1) in (2). |
| --- | --- |

(c)

zahteve, ki veljajo za delničarje in družbenike s kvalificiranimi deleži, ter ovire, ki utegnejo preprečevati učinkovito izvajanje nadzornih funkcij pristojnega organa, v skladu s členom 10(1) in (2).

ESMA te osnutke regulativnih tehničnih standardov Komisiji predloži do 3. julija 2015.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

5.   ESMA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov za določitev standardnih obrazcev, predlog in postopkov za obvestilo ali sporočanje informacij v skladu z odstavkom 2 tega člena in členom 9(5).

ESMA te osnutke izvedbenih tehničnih standardov Komisiji predloži do 3. januarja 2016.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 8

Odvzem dovoljenja

Pristojni organ lahko investicijskemu podjetju odvzame izdano dovoljenje, kadar tako investicijsko podjetje:

| (a) | dovoljenja ne uporabi v 12 mesecih, se izrecno odpove dovoljenju ali ni v zadnjih šestih mesecih opravilo nobenih investicijskih storitev ali poslov, razen če država članica določi, da dovoljenje v takih primerih preneha veljati; |
| --- | --- |

(a)

dovoljenja ne uporabi v 12 mesecih, se izrecno odpove dovoljenju ali ni v zadnjih šestih mesecih opravilo nobenih investicijskih storitev ali poslov, razen če država članica določi, da dovoljenje v takih primerih preneha veljati;

| (b) | pridobi dovoljenje z navajanjem lažnih podatkov ali na kakršen koli drug nepravilen način; |
| --- | --- |

(b)

pridobi dovoljenje z navajanjem lažnih podatkov ali na kakršen koli drug nepravilen način;

| (c) | ne izpolnjuje več pogojev, pod katerimi je bilo dovoljenje izdano, kot je skladnost s pogoji iz Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- |

(c)

ne izpolnjuje več pogojev, pod katerimi je bilo dovoljenje izdano, kot je skladnost s pogoji iz Uredbe (EU) št. 575/2013;

| (d) | hudo in sistematično krši predpise, sprejete v skladu s to direktivo ali Uredbo (EU) št. 600/2014, ki veljajo za pogoje poslovanja investicijskih podjetij; |
| --- | --- |

(d)

hudo in sistematično krši predpise, sprejete v skladu s to direktivo ali Uredbo (EU) št. 600/2014, ki veljajo za pogoje poslovanja investicijskih podjetij;

| (e) | spada v katerega koli od primerov, v katerih nacionalna zakonodaja glede zadev izven področja uporabe te direktive določa odvzem. |
| --- | --- |

(e)

spada v katerega koli od primerov, v katerih nacionalna zakonodaja glede zadev izven področja uporabe te direktive določa odvzem.

O vsakem odvzemu dovoljenja se obvesti ESMA.

Člen 9

Upravljalni organ

1.   Pristojni organi, ki izdajo dovoljenje v skladu s členom 5, zagotovijo, da investicijska podjetja in njihovi upravljalni organi spoštujejo člen 88 in člen 91 Direktive 2013/36/EU.

ESMA in EBA skupaj sprejmeta smernice o elementih iz člena 91(12) Direktive 2013/36/EU.

2.   Pristojni organi lahko pri izdaji dovoljenja v skladu s členom 5 članom upravljalnega organa dovolijo opravljati dodatno funkcijo neizvršnega direktorja, kot je določeno v skladu s členom 91(3) Direktive 2013/36/EU. Pristojni organi redno poročajo ESMA o teh dovoljenjih.

EBA in ESMA usklajujeta zbiranje informacij, kot je določeno v prvem pododstavku tega odstavka in v skladu s členom 91(6) Direktive 2013/36/EU v zvezi z investicijskimi podjetji.

3.   Države članice zagotovijo, da upravljalni organ investicijskega podjetja opredeli, nadzira in je odgovorna za izvajanje ureditve upravljanja, ki zagotavlja učinkovito in skrbno vodenje investicijskega podjetja, vključno z ločevanjem dolžnosti znotraj investicijskega podjetja in preprečevanjem nasprotja interesov na način, ki spodbuja celovitost trga in podpira interese strank.

Brez poseganja v zahteve iz člena 88(1) Direktive 2013/36/EU, navedena ureditev tudi zagotavlja da upravljalni organ opredeli, potrdi in nadzira:

| (a) | organizacijo podjetja za opravljanju investicijskih storitev in poslov ter pomožnih storitev, vključno s spretnostmi, znanjem in izkušnjami, ki se zahtevajo od zaposlenih, ter viri, postopki in dogovori glede opravljanja storitev in poslov podjetja ob upoštevanju narave, obsega in zapletenosti teh dejavnosti ter vseh zahtev, ki jih mora izpolnjevati podjetje; |
| --- | --- |

(a)

organizacijo podjetja za opravljanju investicijskih storitev in poslov ter pomožnih storitev, vključno s spretnostmi, znanjem in izkušnjami, ki se zahtevajo od zaposlenih, ter viri, postopki in dogovori glede opravljanja storitev in poslov podjetja ob upoštevanju narave, obsega in zapletenosti teh dejavnosti ter vseh zahtev, ki jih mora izpolnjevati podjetje;

| (b) | politiko glede storitev, poslov in produktov, ki se jih ponuja ali zagotavlja, v skladu z dovoljenim tveganjem podjetja ter značilnostmi in potrebami strank podjetja, ki jim bodo navedene storitve ponujene ali zagotovljene, vključno z opravljanjem stresnih testov, kadar je primerno; |
| --- | --- |

(b)

politiko glede storitev, poslov in produktov, ki se jih ponuja ali zagotavlja, v skladu z dovoljenim tveganjem podjetja ter značilnostmi in potrebami strank podjetja, ki jim bodo navedene storitve ponujene ali zagotovljene, vključno z opravljanjem stresnih testov, kadar je primerno;

| (c) | politiko prejemkov oseb, udeleženih pri opravljanju storitev za stranke, katere cilj je spodbujati odgovorno poslovanje, pošteno obravnavanje strank ter preprečevati nasprotja interesov v odnosih s strankami. |
| --- | --- |

(c)

politiko prejemkov oseb, udeleženih pri opravljanju storitev za stranke, katere cilj je spodbujati odgovorno poslovanje, pošteno obravnavanje strank ter preprečevati nasprotja interesov v odnosih s strankami.

Upravljalni organ spremlja in redno ocenjuje primernost ter izvajanje strateških ciljev podjetja pri opravljanju investicijskih storitev in poslov ter pomožnih storitev, učinkovitost ureditve upravljanja podjetja in ustreznosti politik glede zagotavljanja storitev strankam ter sprejme ustrezne ukrepe za odpravo morebitnih pomanjkljivosti

Člani upravljalnega organa imajo ustrezen dostop do informacij in dokumentov, ki so potrebni za nadziranje in spremljanje odločitev glede vodenja.

4.   Pristojni organ zavrne izdajo dovoljenja, če ugotovi, da člani upravljalnega organa investicijskega podjetja niso dovolj ugledni, nimajo dovolj znanja, spretnosti in izkušenj ter da opravljanju svojih funkcij ne namenijo dovolj časa, ali če obstajajo objektivni in dokazljivi razlogi za prepričanje, da lahko upravljalni organ podjetja predstavlja nevarnost za učinkovito, varno in skrbno upravljanje ter za ustrezno upoštevanje interesov strank podjetja in celovitosti trga.

5.   Države članice od investicijskih podjetij zahtevajo, da pristojni organ obvestijo o vseh članih svojega upravljalnega organa in o morebitnih spremembah članstva, skupaj z vsemi informacijami, ki so potrebne za ocenitev, ali podjetje izpolnjuje zahteve iz odstavkov 1, 2 in 3.

6.   Države članice zahtevajo, da vsaj dve osebi, ki izpolnjujeta zahteve iz odstavka 1, dejansko vodita posle investicijskega podjetja, ki zaprosi za dovoljenje.

Z odstopanjem od prvega pododstavka lahko države članice izdajo dovoljenje investicijskim podjetjem, ki so fizične osebe, ali investicijskim podjetjem, ki so pravne osebe in jih vodi ena sama fizična oseba, v skladu z njihovimi ustanovnimi pravili in nacionalno zakonodajo. Države članice vseeno zahtevajo da:

| (a) | se vzpostavi alternativna ureditev za zagotovitev zdravega in skrbnega vodenja takih investicijskih podjetij ter da se ustrezno upoštevajo interesi strank in celovitost trga; |
| --- | --- |

(a)

se vzpostavi alternativna ureditev za zagotovitev zdravega in skrbnega vodenja takih investicijskih podjetij ter da se ustrezno upoštevajo interesi strank in celovitost trga;

| (b) | imajo zadevne fizične osebe zadosten ugled, ustrezno znanje, spretnosti in izkušnje ter da opravljanju svojih nalog namenijo dovolj časa. |
| --- | --- |

(b)

imajo zadevne fizične osebe zadosten ugled, ustrezno znanje, spretnosti in izkušnje ter da opravljanju svojih nalog namenijo dovolj časa.

Člen 10

Delničarji in člani s kvalificiranim deležem

1.   Pristojni organi investicijskemu podjetju ne smejo izdati dovoljenja za opravljanje investicijskih storitev ali izvajanje investicijskih poslov, dokler niso obveščeni o imenih delničarjev ali družbenikov, neposrednih ali posrednih, fizičnih ali pravnih oseb, ki imajo kvalificirane deleže in višine teh deležev.

Pristojni organ zavrne izdajo dovoljenja, če ob upoštevanju potrebe po zagotovitvi zdravega in skrbnega vodenja investicijskega podjetja ni zadovoljivo prepričan v primernost delničarjev ali družbenikov s kvalificiranimi deleži.

Kadar med investicijskim podjetjem in drugo fizično ali pravno osebo obstajajo tesne povezave, pristojni organ izda dovoljenje samo, če te povezave ne preprečujejo učinkovitega izvajanja nadzornih funkcij pristojnega organa.

2.   Pristojni organ zavrne izdajo dovoljenja, če zakoni ali drugi predpisi tretje države, ki veljajo za eno ali več fizičnih ali pravnih oseb, s katerimi ima podjetje tesne povezave, ali težave v zvezi z njihovim uveljavljanjem, preprečujejo učinkovito izvajanje njegovih nadzornih funkcij.

3.   Države članice zahtevajo, da v primeru, ko bi osebe iz prvega pododstavka odstavka 1 verjetno škodljivo vplivale na zdravo in skrbno vodenje investicijskega podjetja, pristojni organ sprejme ustrezne ukrepe za prenehanje takega položaja.

Taki ukrepi lahko vključujejo vložitev zahtevka za sodno varstvo ali uvedbo sankcij proti direktorjem in osebam, odgovornim za vodenje, ali zadržanje uveljavljanja glasovalnih pravic, ki izhajajo iz delnic ali deležev, katerih imetniki so zadevni delničarji ali družbeniki.

Člen 11

Obvestilo o predlaganih pridobitvah

1.   Države članice zahtevajo od vsake fizične ali pravne osebe ali oseb, ki delujejo usklajeno (v nadaljnjem besedilu: bodoči pridobitelj) in ki so se odločile, da neposredno ali posredno pridobijo ali dodatno povečajo kvalificirani delež v investicijskem podjetju, in bi zaradi tega bil njihov delež glasovalnih pravic ali delež kapitala enak ali večji od 20 %, 30 % ali 50 % ali takšen, da bi investicijsko podjetje postalo njihovo odvisno podjetje (v nadaljnjem besedilu: predlagana pridobitev), da najprej pisno obvestijo pristojne organe investicijskega podjetja, v katerem skušajo pridobiti ali povečati kvalificirani delež, o velikosti predvidenega deleža, in jim sporočijo ustrezne informacije iz člena 13(4).

Države članice zahtevajo od vsake fizične ali pravne osebe, ki se je odločila, da bi neposredno ali posredno odsvojila kvalificirani delež v investicijskem podjetju, da najprej o tem pisno uradno obvesti pristojne organe in jim sporoči, kolikšen je ta nameravani delež. Taka oseba pristojne organe uradno obvesti tudi, če se je odločila, da bi zmanjšala svoj kvalificirani delež, tako da bi bil njen delež glasovalnih pravic ali delež kapitala manjši od 20 %, 30 % ali 50 % ali da bi investicijsko podjetje prenehalo biti njeno odvisno podjetje.

Državam članicam ni treba uporabiti 30-odstotnega praga, če v skladu s točko (a) člena 9(3) Direktive 2004/109/ES uporabljajo prag ene tretjine.

Pri ugotavljanju, ali so izpolnjena merila za kvalificirani delež iz člena 10 in tega člena, države članice ne upoštevajo glasovalnih pravic ali deležev, ki so jih investicijska podjetja ali kreditne institucije morda pridobile prek prodaje prve izdaje finančnih instrumentov in/ali plasiranja finančnih instrumentov z obveznostjo odkupa iz točke 6 oddelka A Priloge I, pod pogojem, da se te pravice ne uveljavljajo ali drugače uporabljajo za poseganje v upravljanje izdajatelja in se prodajo v enem letu od pridobitve.

2.   Ustrezni pristojni organi se med tem, ko opravljajo ocenjevanje v skladu s členom 13(1) (v nadaljnjem besedilu: ocenjevanje) med seboj o vsem posvetujejo, če je bodoči pridobitelj:

| (a) | kreditna institucija, zavarovalnica, pozavarovalnica, investicijsko podjetje ali družba za upravljanje KNPVP, ki je pridobila dovoljenje v drugi državi članici ali v drugem sektorju kot pa tistem, v katerem naj bi prišlo do pridobitve; |
| --- | --- |

(a)

kreditna institucija, zavarovalnica, pozavarovalnica, investicijsko podjetje ali družba za upravljanje KNPVP, ki je pridobila dovoljenje v drugi državi članici ali v drugem sektorju kot pa tistem, v katerem naj bi prišlo do pridobitve;

| (b) | obvladujoče podjetje kreditne institucije, zavarovalnice, pozavarovalnice, investicijskega podjetja ali družbe za upravljanje KNPVP, ki je pridobila dovoljenje v drugi državi članici ali v drugem sektorju kot pa tistem, v katerem naj bi prišlo do pridobitve; ali |
| --- | --- |

(b)

obvladujoče podjetje kreditne institucije, zavarovalnice, pozavarovalnice, investicijskega podjetja ali družbe za upravljanje KNPVP, ki je pridobila dovoljenje v drugi državi članici ali v drugem sektorju kot pa tistem, v katerem naj bi prišlo do pridobitve; ali

| (c) | fizična ali pravna oseba, ki obvladuje kreditno institucijo, zavarovalnico, pozavarovalnico, investicijsko podjetje ali družbo za upravljanje KNPVP, ki je pridobila dovoljenje v drugi državi članici ali v drugem sektorju kot pa tistem, v katerem naj bi prišlo do pridobitve. |
| --- | --- |

(c)

fizična ali pravna oseba, ki obvladuje kreditno institucijo, zavarovalnico, pozavarovalnico, investicijsko podjetje ali družbo za upravljanje KNPVP, ki je pridobila dovoljenje v drugi državi članici ali v drugem sektorju kot pa tistem, v katerem naj bi prišlo do pridobitve.

Pristojni organi si brez nepotrebnih zamud zagotavljajo informacije, ki so bistvene ali pomembne za ocenjevanje. V zvezi s tem si pristojni organi sporočajo vse pomembne informacije na zahtevo, vse bistvene informacije pa na lastno pobudo. Pri odločitvi pristojnega organa, ki je izdal dovoljenje investicijskemu podjetju, v katerem naj bi prišlo do predlagane pridobitve, se upoštevajo vsa stališča ali pridržki, ki jih je izrazil pristojni organ, odgovoren za bodočega pridobitelja.

3.   Države članice zahtevajo, da investicijsko podjetje nemudoma obvesti pristojni organ, če izve za morebitne pridobitve ali prodaje deležev svojega kapitala, s katerimi deleži presežejo ali padejo pod kateri koli prag iz prvega pododstavka odstavka 1.

Vsaj enkrat letno investicijska podjetja obvestijo pristojni organ tudi o imenih delničarjev in družbenikov s kvalificiranimi deleži ter o velikostih teh deležev, kakor so, na primer, prikazani v informacijah, prejetih na letnih skupščinah delničarjev in družbenikov ali kot posledica skladnosti s predpisi, ki se uporabljajo za podjetja, katerih prenosljivi vrednostni papirji so uvrščeni v trgovanje na reguliranem trgu.

4.   Države članice od pristojnih organov zahtevajo, da sprejmejo ukrepe, podobne tistim iz člena 10(3) v zvezi z osebami, ki ne izpolnjujejo obveznosti zagotovitve predhodnih informacij v zvezi s pridobitvijo ali povečanjem kvalificiranega deleža. Za primer, če se delež pridobi kljub nasprotovanju pristojnega organa, države članice ne glede na morebitne druge sankcije določijo zadržanje uveljavljanja zadevnih glasovalnih pravic, ničnost oddanih glasov ali izpodbojnost.

Člen 12

Ocenjevalno obdobje

1.   Pristojni organi nemudoma, v vsakem primeru pa v dveh delovnih dneh po prejemu obvestila, zahtevanega v skladu s prvim pododstavkom člena 11(1), ter po morebitnem kasnejšem prejemu informacij iz odstavka 2 tega člena bodočemu pridobitelju pisno potrdijo njegov prejem.

Pristojni organi imajo na voljo največ šestdeset delovnih dni po datumu pisnega potrdila o prejemu obvestila in vseh dokumentov, za katere države članice zahtevajo, da se priložijo obvestilu na podlagi seznama, omenjenega v členu 13(4) (v nadaljnjem besedilu: ocenjevalno obdobje), da opravijo oceno.

Pristojni organi ob potrditvi prejema obvestijo bodočega pridobitelja o datumu izteka ocenjevalnega obdobja.

2.   Pristojni organi lahko po potrebi v ocenjevalnem obdobju, vendar ne kasneje kot petdeseti delovni dan ocenjevalnega obdobja, zaprosijo za dodatne informacije, potrebne za dopolnitev ocene. Ta zahteva mora biti pisna, v njej pa je treba opredeliti, katere dodatne informacije so potrebne.

Za čas, ki poteče od datuma, ko pristojni organi zahtevajo informacije, do datuma, ko prejmejo odgovor bodočega pridobitelja, se ocenjevalno obdobje prekine. Prekinitev ne sme presegati dvajsetih delovnih dni. Pristojni organi lahko po lastni presoji postavijo dodatne zahteve za dopolnitev ali pojasnitev informacij, vendar se zaradi njih ocenjevalno obdobje ne prekine.

3.   Pristojni organi lahko prekinitev iz drugega pododstavka odstavka 2 podaljšajo na največ trideset delovnih dni, če je bodoči pridobitelj ena od naslednjih oseb:

| (a) | fizična ali pravna oseba, katere poslovanje ureja zakonodaja države zunaj Unije, ali ki ima sedež zunaj Unije; |
| --- | --- |

(a)

fizična ali pravna oseba, katere poslovanje ureja zakonodaja države zunaj Unije, ali ki ima sedež zunaj Unije;

| (b) | fizična ali pravna oseba, ki ni podvržena nadzoru po tej direktivi ali direktivah 2009/65/ES, 2009/138/ES ali 2013/36/EU. |
| --- | --- |

(b)

fizična ali pravna oseba, ki ni podvržena nadzoru po tej direktivi ali direktivah 2009/65/ES, 2009/138/ES ali 2013/36/EU.

4.   Če se pristojni organi po opravljeni oceni odločijo, da bodo predlagani pridobitvi nasprotovali, o tem v dveh delovnih dneh in pred iztekom ocenjevalnega obdobja pisno obvestijo bodočega pridobitelja in navedejo razloge za svojo odločitev. Ob upoštevanju nacionalnega prava se lahko na zahtevo bodočega pridobitelja ustrezna utemeljitev odločitve javno objavi. To državi članici ne preprečuje, da pristojnemu organu dovoli objavo, ne da bi bodoči pridobitelj to zahteval.

5.   Če pristojni organi predlagani pridobitvi v ocenjevalnem obdobju ne nasprotujejo pisno, se šteje, da je predlagana pridobitev odobrena.

6.   Pristojni organi lahko določijo skrajni rok za izpeljavo predlagane pridobitve in ga po potrebi podaljšajo.

7.   Države članice ne smejo predpisati strožjih zahtev glede obveščanja pristojnih organov in njihove odobritve neposrednih ali posrednih pridobitev glasovalnih pravic ali kapitala od tistih, ki so določene v tej direktivi.

8.   ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, da se določi izčrpen seznam informacij iz člena 13(4), ki jih morajo bodoči pridobitelji vključiti v svoje obvestilo, brez poseganja v odstavek 2 tega člena.

ESMA te osnutke regulativnih tehničnih standardov Komisiji predloži do 1. januarja 2014.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

9.   ESMA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov za določitev standardnih obrazcev, predlog in postopkov za načine posvetovanja med ustreznimi pristojnimi organi iz člena 11(2).

ESMA te osnutke izvedbenih tehničnih standardov Komisiji predloži do 1. januarja 2014.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 13

Ocenjevanje

1.   Pri ocenjevanju obvestila iz člena 11(1) in informacij iz člena 12(2) pristojni organi zaradi zagotavljanja varnega in skrbnega upravljanja investicijskega podjetja, v katerem naj bi prišlo do pridobitve, in ob upoštevanju verjetnega vpliva bodočega pridobitelja na investicijsko podjetje ocenijo ustreznost bodočega pridobitelja in finančno trdnost predlagane pridobitve po vseh naslednjih merilih:

| (a) | ugled bodočega pridobitelja; |
| --- | --- |

(a)

ugled bodočega pridobitelja;

| (b) | ugled in izkušnje vseh, ki bodo zaradi predlagane pridobitve vodili dejavnost investicijskega podjetja; |
| --- | --- |

(b)

ugled in izkušnje vseh, ki bodo zaradi predlagane pridobitve vodili dejavnost investicijskega podjetja;

| (c) | finančna trdnost bodočega pridobitelja, zlasti v zvezi z vrsto opravljanih in načrtovanih dejavnosti v investicijskem podjetju, v kateri si prizadeva za pridobitev; |
| --- | --- |

(c)

finančna trdnost bodočega pridobitelja, zlasti v zvezi z vrsto opravljanih in načrtovanih dejavnosti v investicijskem podjetju, v kateri si prizadeva za pridobitev;

| (d) | ali bo investicijsko podjetje po predlagani pridobitvi lahko izpolnilo in naprej izpolnjevalo zahteve v zvezi s skrbno oceno na podlagi te direktive in po potrebi drugih direktiv, zlasti direktiv 2002/87/ES in 2013/36/EU; pri tem je še posebej pomembno, ali ima skupina, katere del bo postalo, strukture, ki zagotavljajo izvajanje učinkovitega nadzora, učinkovito izmenjavo informacij med pristojnimi organi in razdelitev odgovornosti med pristojnimi organi; |
| --- | --- |

(d)

ali bo investicijsko podjetje po predlagani pridobitvi lahko izpolnilo in naprej izpolnjevalo zahteve v zvezi s skrbno oceno na podlagi te direktive in po potrebi drugih direktiv, zlasti direktiv 2002/87/ES in 2013/36/EU; pri tem je še posebej pomembno, ali ima skupina, katere del bo postalo, strukture, ki zagotavljajo izvajanje učinkovitega nadzora, učinkovito izmenjavo informacij med pristojnimi organi in razdelitev odgovornosti med pristojnimi organi;

| (e) | ali obstajajo razlogi za utemeljen sum, da gre ali je šlo v zvezi s predlagano pridobitvijo za pranje denarja ali financiranje terorizma v smislu člena 1 Direktive 2005/60/ES ali za poskus tega in da predlagana pridobitev lahko poveča tveganje. |
| --- | --- |

(e)

ali obstajajo razlogi za utemeljen sum, da gre ali je šlo v zvezi s predlagano pridobitvijo za pranje denarja ali financiranje terorizma v smislu člena 1 Direktive 2005/60/ES ali za poskus tega in da predlagana pridobitev lahko poveča tveganje.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 89, v katerih prilagodi merila iz prvega pododstavka tega odstavka.

2.   Pristojni organi lahko nasprotujejo predlagani pridobitvi samo, če za to obstajajo utemeljeni razlogi na podlagi meril iz odstavka 1 ali če so informacije, ki jih predloži bodoči pridobitelj, nepopolne.

3.   Države članice ne določijo nobenih predhodnih pogojev glede obsega deleža, ki ga je treba pridobiti, niti ne dovolijo svojim pristojnim organom, da preučijo predlagano pridobitev v smislu gospodarskih potreb trga.

4.   Države članice dajo javnosti na voljo seznam informacij, ki so potrebne za izvedbo ocene in jih je treba predložiti pristojnim organom sočasno z obvestilom iz člena 11(1). Obseg zahtevanih informacij je sorazmeren in prilagojen vrsti bodočega pridobitelja in predlagane pridobitve. Države članice ne zahtevajo informacij, ki za skrbno oceno niso pomembne.

5.   Ne glede na člen 12(1), (2) in (3), če je bil pristojni organ uradno obveščen o dveh ali več predlogih za pridobitev ali povečanje kvalificiranega deleža v istem investicijskem podjetju, vse bodoče pridobitelje obravnava na nediskriminatoren način.

Člen 14

Članstvo v pooblaščeni odškodninski shemi za vlagatelje

Pristojni organ preveri, da vsak subjekt, ki zaprosi za dovoljenje kot investicijsko podjetje, v času izdaje dovoljenja izpolnjuje obveznosti iz Direktive 97/9/ES.

Obveznost, določena v prvem odstavku, se izpolnjuje v zvezi s strukturiranimi vlogami, kadar zadevno strukturirano vlogo izda kreditna institucija, ki je članica sistema zajamčenih vlog, priznanega na podlagi Direktive 2014/49/EU.

Člen 15

Dotirani ustanovitveni kapital

Države članice zagotovijo, da pristojni organi ne izdajo dovoljenja, če investicijsko podjetje nima dovolj ustanovitvenega kapitala v skladu z zahtevami Uredbe (EU) št. 575/2013 ob upoštevanju narave zadevnih investicijskih storitev ali poslov.

Člen 16

Organizacijske zahteve

1.   Matične države članice od investicijskih podjetij zahtevajo, da izpolnjujejo organizacijske zahteve, določene v odstavkih 2 do 10 tega člena ter v členu 17.

2.   Investicijsko podjetje vzpostavi primerne politike in postopke, ki zadostujejo za to, da se zagotovi, da podjetje, vključno s poslovodji, zaposlenimi in vezanimi zastopniki, izpolnjuje obveznosti v skladu z s to direktivo ter ustreznimi predpisi, ki urejajo osebne posle takih oseb.

3.   Investicijsko podjetje vzdržuje in vodi učinkovito organizacijsko in administrativno ureditev s ciljem sprejeti vse razumne ukrepe za preprečitev, da bi nasprotje interesov, kakor je opredeljeno v členu 23, škodljivo vplivalo na interese strank.

Investicijsko podjetje, ki pripravlja finančne instrumente za prodajo strankam, ima vzpostavljene, vodi in pregleduje postopke za odobritev vsakega finančnega instrumenta in pomembnih prilagoditev finančnih instrumentov pred njihovim trženjem ali distribucijo strankam.

V postopku za odobritev produkta se določi opredeljeni ciljni trg končnih strank v okviru zadevne kategorije strank za vsak finančni instrument in zagotovi oceno vseh tveganj, povezanih s tem trgom, in skladnost načrtovane distribucijske strategije z njim.

Investicijsko podjetje redno pregleduje finančne instrumente, ki jih ponuja ali trži, da ob upoštevanju vsakega dogodka, ki bi lahko bistveno vplival na morebitno tveganje za opredeljen ciljni trg, oceni vsaj, ali je finančni instrument še skladen s potrebami opredeljenega ciljnega trga in ali je načrtovana prodajna strategija še ustrezna.

Investicijsko podjetje, ki pripravlja finančne instrumente, da distributerjem na voljo vse ustrezne informacije o finančnih instrumentih in postopku za odobritev produkta, tudi o opredeljenem ciljnem trgu finančnega instrumenta.

Kadar investicijsko podjetje ponuja ali priporoča finančne instrumente, ki jih ne pripravlja, uredi vse potrebno za pridobitev informacij iz petega pododstavka in razumevanje lastnosti in opredeljenega ciljnega trga vsakega takega finančnega instrumenta.

Politike, postopki in ureditve iz tega odstavka ne posegajo v druge zahteve v okviru te direktive in Uredbe (EU) št. 600/2014, tudi ne v zahteve v zvezi z razkritjem, primernostjo ali ustreznostjo, prepoznavanjem in obvladovanjem nasprotja interesov ter spodbudami.

4.   Investicijsko podjetje sprejme primerne ukrepe za zagotovitev kontinuitete in pravilnosti opravljanja investicijskih storitev in poslov. V ta namen investicijsko podjetje uporabi ustrezne in sorazmerne sisteme, vire in postopke.

5.   Če investicijsko podjetje tretji osebi zaupa izvajanje operativnih funkcij, ki so odločilnega pomena za zagotavljanje neprekinjenih in zadovoljivih storitev za stranke ter neprekinjeno in zadovoljivo opravljanje investicijskih storitev, mora zagotoviti primerno ukrepanje za preprečitev nepotrebnega dodatnega operativnega tveganja. Uporaba zunanjih zmogljivosti za izvajanje operativnih funkcij ne sme biti taka, da bi bistveno škodovala kakovosti notranje kontrole in zmožnosti nadzornika, da spremlja, kako podjetje izpolnjuje svoje obveznosti.

Investicijsko podjetje ima vzpostavljene učinkovite administrativne in računovodske postopke, mehanizme notranje kontrole, učinkovite postopke za oceno tveganja ter učinkovito kontrolo in zaščitne ukrepe za sisteme obdelovanja informacij.

Brez posega v možnost pristojnih organov, da zahtevajo dostop do komunikacij v skladu s to direktivo in Uredbo (EU) št. 600/2014, ima investicijsko podjetje vzpostavljene zanesljive varnostne mehanizme za zagotovitev varnosti in overitve sredstev za prenos informacij, zmanjšanje tveganja za okvaro podatkov in nepooblaščen dostop ter za preprečevanje uhajanja informacij, tako da je zaupnost podatkov vedno zagotovljena.

6.   Investicijsko podjetje poskrbi, da se hranijo evidence o vseh storitvah, dejavnostih in poslih, ki morajo biti zadostne, da pristojnemu organu omogočajo opravljanje nadzornih nalog in izvajanje izvršilnih ukrepov iz te direktive, Uredbe (EU) št. 600/2014, Direktive 2014/57/EU in Uredbe (EU) št. 596/2014 ter zlasti preverjanje, ali investicijsko podjetje izpolnjuje vse obveznosti, vključno z obveznostmi do strank ali potencialnih strank in v zvezi s celovitostjo trga.

7.   Evidence vključujejo beleženje telefonskih pogovorov ali elektronskih komunikacij, in sicer vsaj tistih v zvezi s posli, sklenjenimi pri poslovanju za svoj račun, ter opravljanje storitev v zvezi s sprejemanjem, posredovanjem in izvrševanjem naročil strank.

Taki telefonski pogovori in elektronske komunikacije vključujejo tudi tiste, ki naj bi privedli do sklenitve poslov pri poslovanju za svoj račun ali opravljanju storitev v zvezi s sprejemanjem, posredovanjem in izvrševanjem naročil strank, tudi če na podlagi teh pogovorov in komunikacij ne pride do sklenitve takih poslov ali do opravljanja takih storitev.

V ta namen investicijsko podjetje sprejme vse razumne ukrepe, s katerimi zagotovi beleženje ustreznih telefonskih pogovorov in elektronske komunikacije, ki se opravijo, pošljejo ali prejmejo z opremo, ki jo je investicijsko podjetje priskrbelo zaposleni osebi ali izvajalcu ali katere uporabo je investicijsko podjetje zaposleni osebi ali izvajalcu odobrilo oziroma dovolilo.

Investicijska podjetja obvestijo nove in obstoječe stranke, da se bodo telefonska komunikacija ali pogovori med investicijskim podjetjem in strankami, ki privedejo ali naj bi privedli do sklenitve poslov, beležili.

Tako obvestilo se lahko poda enkrat, še preden se opravijo investicijske storitve za nove in obstoječe stranke.

Investicijsko podjetje za stranke, ki niso bile predhodno obveščene o beleženju svojih telefonskih komunikaciji ali pogovorov, ne opravljajo investicijskih storitev in poslov po telefonu, kadar so take investicijske storitve in posli v zvezi s sprejemanjem, posredovanjem in izvrševanjem naročil strank.

Stranke lahko naročila oddajo po drugih kanalih, vendar mora biti takšna komunikacija posredovana na trajnem nosilcu podatkov, kot je pismo, telefaks, elektronsko sporočilo ali dokumentacija naročil strank, pripravljena na sestankih. Vsebina zadevnih osebnih pogovorov s stranko se zlasti lahko zabeleži v zapisniku ali beležkah. Takšna naročila se štejejo kot enakovredna naročilom, prejetim po telefonu.

Investicijsko podjetje sprejme vse razumne ukrepe, da bi zaposlenim ali izvajalcem preprečilo opravljanje, pošiljanje ali prejemanje zadevnih telefonski pogovorov in elektronskih komunikacij z zasebno opremo, ki jih investicijsko podjetje ne more zabeležiti ali prekopirati.

Evidence, ki se hranijo v skladu s tem odstavkom, se na zahtevo posredujejo zadevnim strankam in se hranijo pet let, na zahtevo pristojnega organa pa do sedem let.

8.   Če investicijsko podjetje hrani finančne instrumente, ki pripadajo strankam, mora urediti vse potrebno za zaščito lastninskih pravic strank, zlasti v primeru plačilne nesposobnosti investicijskega podjetja, in za preprečitev uporabe finančnih instrumentov stranke za svoj račun, razen z izrecnim dovoljenjem stranke.

9.   Če investicijsko podjetje hrani sredstva, ki pripadajo strankam, mora urediti vse potrebno za zaščito pravic strank in, razen v primeru kreditnih institucij, preprečitev uporabe sredstev strank za svoj račun.

10.   Investicijsko podjetje z neprofesionalnimi strankami ne sklepa dogovorov o prenosu lastniške pravice na finančnem zavarovanju z namenom zavarovanja ali kritja obstoječih ali prihodnjih, dejanskih, možnih ali pričakovanih obveznosti stranke.

11.   V primeru podružnic investicijskih podjetij pristojni organ države članice, v kateri se nahaja podružnica, brez poseganja v možnost, da ima pristojni organ matične države članice investicijskega podjetja lahko neposredni dostop do teh evidenc, izvrši obveznost iz odstavkov 6 in 7 v zvezi s posli s strani podružnice.

Države članice lahko v izjemnih okoliščinah investicijskim podjetjem poleg določb iz odstavkov 8, 9 in 10 in zadevnih delegiranih aktov iz odstavka 12 naložijo dodatne zahteve glede zaščite sredstev strank. Take zahteve morajo biti objektivno utemeljene in sorazmerne ter namenjene temu, da bi, če investicijska podjetja ščitijo premoženje in sredstva strank, preprečili posebna tveganja v zvezi z zaščito vlagateljev ali celovitostjo trga, ki so posebej pomembna glede na okoliščine v zvezi s strukturo trga zadevne države članice.

Države članice brez nepotrebnih zamud uradno obvestijo Komisijo o morebitnih zahtevah, ki jih nameravajo določiti v skladu s tem odstavkom, in sicer vsaj dva meseca pred dnevom začetka veljavnosti zadevne zahteve. V uradnem obvestilu navedejo razloge za zahtevo. Dodatne zahteve ne omejujejo ali drugače vplivajo na pravice investicijskih podjetij na podlagi členov 34 in 35.

Komisija v dveh mesecih od prejema uradnega obvestila iz tretjega pododstavka predloži mnenje o sorazmernosti in utemeljitvi dodatnih zahtev.

Države članice lahko ohranijo dodatne zahteve, če so pred 2. julijem 2014 o njih uradno obvestile Komisijo v skladu s členom 4 Direktive 2006/73/ES in če so izpolnjeni pogoji iz navedenega člena.

Komisija o dodatnih zahtevah, določenih v skladu s tem odstavkom, obvesti države članice in jih objavi na svojem spletnem mestu.

12.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 89 zaradi določitve konkretnih organizacijskih zahtev iz odstavkov 2 do 10 tega člena za investicijska podjetja in za podružnice podjetij iz tretjih držav z dovoljenjem za poslovanje v skladu s členom 41, ki opravljajo različne investicijske storitve in/ali posle ter pomožne storitve ali njihovo kombinacijo.

Člen 17

Algoritemsko trgovanje

1.   Investicijsko podjetje, ki se ukvarja z algoritemskim trgovanjem, ima vzpostavljene učinkovite sisteme in nadzor tveganj, ki so primerni za dejavnost, ki jo opravlja, in s katerimi zagotavlja, da so sistemi trgovanja odporni in dovolj zmogljivi, da zanje veljajo ustrezni trgovalni pragovi in omejitve ter da preprečujejo pošiljanje napačnih naročil ali drugo delovanje sistemov, ki bi lahko ustvarjalo motnje na trgu ali prispevalo k ustvarjanju motenj. Tako podjetje ima vzpostavljene tudi učinkovite sisteme in nadzor tveganj, s katerimi zagotavlja, da se sistemi trgovanja ne morejo uporabljati za noben namen, ki ni v skladu z Uredbo (EU) št. 596/2014 ali s pravili mesta trgovanja, s katerim je povezano. Investicijsko podjetje ima vzpostavljeno učinkovito ureditev neprekinjenega poslovanja, ki zagotavlja poslovanje v primeru izpada njegovih sistemov trgovanja, ter zagotavlja, da so sistemi temeljito preizkušeni in se njihovo delovanje ustrezno spremlja, tako da izpolnjujejo zahteve iz tega odstavka.

2.   Investicijsko podjetje, ki se ukvarja z algoritemskim trgovanjem v eni od držav članic, o tem obvesti pristojne organe matične države članice in mesta trgovanja, na katerem se ukvarja z algoritemskim trgovanjem kot član ali udeleženec mesta trgovanja.

Pristojni organ matične države članice investicijskega podjetja lahko od investicijskega podjetja zahteva, da redno ali priložnostno predloži opis narave strategij algoritemskega trgovanja, ki jih uporablja, podrobnosti glede parametrov trgovanja ali omejitev, ki veljajo za sistem, opis glavnih načinov nadzora skladnosti s predpisi in tveganj, ki jih uporablja za zagotavljanje, da so izpolnjene zahteve iz odstavka 1, ter podrobnosti glede preizkušanja njegovih sistemov. Pristojni organ matične države članice investicijskega podjetja lahko od investicijskega podjetja kadar koli zahteva dodatne informacije o algoritemskem trgovanju in sistemih, ki jih za to dejavnost uporablja.

Pristojni organ matične države članice investicijskega podjetja na zahtevo pristojnega organa mesta trgovanja, na katerem se investicijsko podjetje kot član ali udeleženec mesta trgovanja ukvarja z algoritemskim trgovanjem, in brez nepotrebnih zamud sporoči informacije iz drugega pododstavka, ki jih prejme od investicijskega podjetja, ki se ukvarja z algoritemskim trgovanjem.

Investicijsko podjetje zagotovi, da se hranijo evidence v zvezi z zadevami iz tega odstavka, in zagotovi, da so te evidence zadostne, da pristojnemu organu omogočajo spremljanje skladnosti z zahtevami iz te direktive.

Investicijsko podjetje, ki uporablja tehniko visokofrekvenčnega algoritemskega trgovanja, na odobrenem obrazcu hrani natančne in časovno urejene evidence vseh oddanih naročil, vključno s preklici naročil, izvršenimi naročili in ponudbami, opravljenimi na mestih trgovanja, in jih na zahtevo predloži pristojnemu organu.

3.   Investicijsko podjetje, ki se ukvarja z algoritemskim trgovanjem in deluje v okviru strategije vzdrževanja trga, ob upoštevanju likvidnost, obseg in naravo določenega trga in lastnosti instrumenta, s katerim trguje:

| (a) | to vzdrževanje trga nadaljuje neprekinjeno v določenem deležu ur trgovanja mesta trgovanja, razen v izjemnih okoliščinah, kar mestu trgovanja redno in predvidljivo zagotavlja likvidnost; |
| --- | --- |

(a)

to vzdrževanje trga nadaljuje neprekinjeno v določenem deležu ur trgovanja mesta trgovanja, razen v izjemnih okoliščinah, kar mestu trgovanja redno in predvidljivo zagotavlja likvidnost;

| (b) | sklene zavezujoč pisni dogovor z mestom trgovanja glede bistvenih obveznosti, v katerem so navedene vsaj obveznosti investicijskega podjetja v skladu s točko (a); in |
| --- | --- |

(b)

sklene zavezujoč pisni dogovor z mestom trgovanja glede bistvenih obveznosti, v katerem so navedene vsaj obveznosti investicijskega podjetja v skladu s točko (a); in

| (c) | ima vzpostavljene učinkovite sisteme in nadzor, s katerimi zagotovi, da ves čas izpolnjuje obveznosti iz dogovora iz točke (b). |
| --- | --- |

(c)

ima vzpostavljene učinkovite sisteme in nadzor, s katerimi zagotovi, da ves čas izpolnjuje obveznosti iz dogovora iz točke (b).

4.   Za namen tega člena in člena 48 te direktive investicijsko podjetje, ki se ukvarja z algoritemskim trgovanjem, šteje kot delujoče v okviru strategije vzdrževanja trga, če njegova strategija, kadar kot član ali udeleženec enega ali več mest trgovanja posluje za svoj račun, zajema objavo trdnih dvosmernih ponudb primerljivega obsega in po konkurenčnih cenah, ki se nanašajo na enega ali več finančnih instrumentov na enem ali različnih mestih trgovanja, kar celotnemu trgu redno in pogosto zagotavlja likvidnost.

5.   Investicijsko podjetje, ki zagotavlja neposreden elektronski dostop do mesta trgovanja, ima vzpostavljene učinkovite sisteme in nadzor, s katerimi zagotavlja ustrezno presojo in ponovno proučitev primernosti strank, ki uporabljajo storitev, kot tudi, da je strankam, ki uporabljajo storitev, preprečeno, da bi presegle ustrezne vnaprej določene trgovalne in kreditne pragove, da se trgovanje strank, ki uporabljajo storitev, ustrezno spremlja ter da ustrezen nadzor tveganj preprečuje trgovanje, ki bi lahko povzročalo tveganja za investicijsko podjetje ali ustvarjalo oziroma prispevalo k ustvarjanju motenj na trgu ali pa bi lahko bilo v nasprotju z Uredbo (EU) št. 596/2014 ali pravili mesta trgovanja. Neposreden elektronski dostop brez takšnega nadzora je prepovedan.

Investicijsko podjetje, ki zagotavlja neposredni elektronski dostop, je odgovorno, da zagotovi, da stranke, ki uporabljajo to storitev, spoštujejo zahteve iz te direktive in pravila mesta trgovanja. Investicijsko podjetje spremlja posle, da bi prepoznalo kršitve teh pravil, pogoje trgovanja, ki motijo delovanje trga, ali ravnanje, ki bi lahko vključevalo zlorabo trga in ga je treba prijaviti pristojnemu organu. Investicijsko podjetje zagotavlja, da se med investicijskim podjetjem in stranko sklene zavezujoč pisni dogovor glede ključnih pravic in obveznosti, ki izhajajo iz opravljanja storitve, ter da investicijsko podjetje v okviru tega dogovora obdrži odgovornost na podlagi te direktive.

Investicijsko podjetje, ki zagotavlja neposreden elektronski dostop do mesta trgovanja, ustrezno obvesti pristojne organe matične države članice oziroma pristojne organe mesta trgovanja, na katerem zagotavlja neposreden elektronski dostop.

Pristojni organ matične države članice investicijskega podjetja lahko od investicijskega podjetja zahteva, da redno ali priložnostno predloži opis sistemov in nadzora iz prvega pododstavka ter dokazila o njihovi uporabi.

Pristojni organ matične države članice investicijskega podjetja na zahtevo pristojnega organa mesta trgovanja, v zvezi s katerim investicijsko podjetje zagotavlja neposreden elektronski dostop, in brez nepotrebnih zamud sporoči informacije iz četrtega pododstavka, ki jih prejme od investicijskega podjetja.

Investicijsko podjetje poskrbi, da se hranijo evidence v zvezi z zadevami iz tega odstavka, in zagotovi, da so te evidence zadostne, da pristojnemu organu omogočajo spremljanje skladnosti z zahtevami iz te direktive.

6.   Investicijsko podjetje, ki deluje kot klirinški član za druge osebe, ima vzpostavljene učinkovite sisteme in nadzor, s katerimi zagotavlja, da se klirinške storitve uporabljajo samo za osebe, ki so primerne in ustrezajo jasnim merilom ter da te osebe izpolnjujejo ustrezne zahteve za zmanjšanje tveganj za investicijsko podjetje in trg. Investicijsko podjetje zagotavlja, da se med investicijskim podjetjem in osebo sklene zavezujoč pisni dogovor glede ključnih pravic in obveznosti, ki izhajajo iz opravljanja te storitve.

7.   ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, v katerih določi:

| (a) | podrobnosti glede organizacijskih zahtev iz odstavkov 1 do 6, ki jih morajo izpolnjevati investicijska podjetja, ki opravljajo različne investicijske storitve in/ali posle ter pomožne storitve ali njihovo kombinacijo, s čimer v opisu organizacijskih zahtev iz odstavka 5 določi posebne zahteve za neposreden dostop do trgov ter za sponzorirani dostop, tako da se zagotovi, da je nadzor, ki se uporablja za sponzorirani dostop, vsaj enakovreden nadzoru, ki se uporablja za neposreden dostop do trgov; |
| --- | --- |

(a)

podrobnosti glede organizacijskih zahtev iz odstavkov 1 do 6, ki jih morajo izpolnjevati investicijska podjetja, ki opravljajo različne investicijske storitve in/ali posle ter pomožne storitve ali njihovo kombinacijo, s čimer v opisu organizacijskih zahtev iz odstavka 5 določi posebne zahteve za neposreden dostop do trgov ter za sponzorirani dostop, tako da se zagotovi, da je nadzor, ki se uporablja za sponzorirani dostop, vsaj enakovreden nadzoru, ki se uporablja za neposreden dostop do trgov;

| (b) | okoliščine, v katerih bi bilo investicijsko podjetje obvezano skleniti sporazum o vzdrževanju trga iz točke (b) odstavka 3, in vsebino takšnih sporazumov, vključno z deležem ur trgovanja na mestu trgovanja iz odstavka 3; |
| --- | --- |

(b)

okoliščine, v katerih bi bilo investicijsko podjetje obvezano skleniti sporazum o vzdrževanju trga iz točke (b) odstavka 3, in vsebino takšnih sporazumov, vključno z deležem ur trgovanja na mestu trgovanja iz odstavka 3;

| (c) | razmere, ki pomenijo izjemne okoliščine iz odstavka 3, vključno z okoliščinami izrazite nestabilnosti, političnimi in makroekonomskimi okoliščinami, sistemskimi in operativnimi zadevami ter okoliščinami, ki investicijsko podjetje ovirajo pri ohranjanju praks skrbnega upravljanja tveganj iz odstavka 1; |
| --- | --- |

(c)

razmere, ki pomenijo izjemne okoliščine iz odstavka 3, vključno z okoliščinami izrazite nestabilnosti, političnimi in makroekonomskimi okoliščinami, sistemskimi in operativnimi zadevami ter okoliščinami, ki investicijsko podjetje ovirajo pri ohranjanju praks skrbnega upravljanja tveganj iz odstavka 1;

| (d) | vsebino in obliko odobrenega obrazca iz petega pododstavka odstavka 2 ter obdobje, za katerega mora investicijsko podjetje take evidence hraniti. |
| --- | --- |

(d)

vsebino in obliko odobrenega obrazca iz petega pododstavka odstavka 2 ter obdobje, za katerega mora investicijsko podjetje take evidence hraniti.

ESMA te osnutke regulativnih tehničnih standardov Komisiji predloži do 3. julija 2015.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 18

Trgovanje in zaključek poslov v okviru MTF in OTF

1.   Države članice zahtevajo, da investicijska podjetja in upravljavci trga, ki upravljajo MTF ali OTF, poleg izpolnjevanja organizacijskih zahtev iz člena 16 uvedejo pregledna pravila in postopke za pošteno in pravilno trgovanje ter uveljavijo objektivna merila za učinkovito izvrševanje naročil. Vzpostavijo ureditve za dobro upravljanje tehničnih operacij sistema, vključno z uvedbo učinkovitih nujnih ukrepov ob motnjah v sistemih.

2.   Države članice zahtevajo, da investicijska podjetja in upravljavci trga, ki upravljajo MTF ali OTF, uvedejo pregledna pravila glede meril za določanje finančnih instrumentov, s katerimi se lahko trguje v okviru njihovih sistemov.

Države članice zahtevajo, da kjer je ustrezno, investicijska podjetja in upravljavci trga, ki upravljajo MTF ali OTF, zagotovijo ali se zadovoljivo prepričajo o dostopnosti zadostnih javno razpoložljivih informacij, ki njihovim uporabnikom omogočajo investicijsko presojo, ob upoštevanju narave uporabnikov in vrste instrumentov, s katerimi se trguje.

3.   Države članice zahtevajo, da investicijska podjetja in upravljavci trga, ki upravljajo MTF ali OTF, vzpostavijo, objavijo in vzdržujejo ter izvajajo pregledna in nediskriminatorna pravila na podlagi objektivnih meril, ki veljajo za dostop do njihovih sistemov.

4.   Države članice zahtevajo, da investicijska podjetja in upravljavci trga, ki upravljajo MTF ali OTF, vzpostavijo ureditev za jasno prepoznavanje in obvladovanje morebitnih negativnih posledic, ki bi jih nasprotje interesov med MTF, OTF, njihovimi lastniki ali investicijskim podjetjem ali upravljavcem trga, ki upravlja MTF ali OTF, lahko imelo za delovanje MTF ali OTF ali za člane ali udeležence in uporabnike.

5.   Države članice zahtevajo, da investicijska podjetja in upravljavci trga, ki upravljajo MTF ali OTF, delujejo v skladu s členoma 48 in 49 in da imajo v ta namen vzpostavljene vse potrebne učinkovite sisteme, postopke in ureditve.

6.   Države članice zahtevajo, da investicijska podjetja in upravljavci trga, ki upravljajo MTF ali OTF, jasno obvestijo člane ali udeležence teh sistemov o njihovih odgovornostih za poravnavo poslov, izvršenih v okviru zadevnega sistema. Države članice zahtevajo, da investicijska podjetja in upravljavci trga, ki upravljajo MTF ali OTF, vzpostavijo ureditev, potrebno za omogočanje učinkovite poravnave poslov, sklenjenih v okviru zadevnih sistemov MTF ali OTF.

7.   Države članice zahtevajo, da imata MTF in OTF vsaj tri dejansko dejavne člane ali uporabnike, pri čemer lahko pri oblikovanju cen vsak sodeluje z vsemi ostalimi.

8.   Kadar se s prenosljivim vrednostnim papirjem, ki je bil uvrščen v trgovanje na reguliranem trgu, trguje tudi v okviru MTF ali OTF brez privolitve izdajatelja, izdajatelj nima obveznosti v zvezi z začetnim, stalnim ali priložnostnim finančnim razkritjem glede tega MTF ali OTF.

9.   Države članice zahtevajo, da investicijska podjetja in upravljavci trga, ki upravljajo MTF ali OTF, takoj izpolnijo morebitna navodila s strani pristojnega organa v skladu s členom 69(2) o začasni ustavitvi trgovanja ali umiku finančnega instrumenta iz trgovanja.

10.   Države članice od investicijskih podjetij in upravljavcev trga, ki upravljajo MTF ali OTF, zahtevajo, da pristojnemu organu predložijo podroben opis delovanja MTF ali OTF, vključno z – brez poseganja v člen 20(1), (4) in (5), – morebitnimi povezavami z reguliranim trgom, MTF, OTF ali sistematičnim internalizatorjem, ki je v lasti istega investicijskega podjetja ali upravljavca trga, ali sodelovanjem z njimi ter seznamom njihovih članov, udeležencev in/ali uporabnikov. Pristojni organi te informacije na zahtevo posredujejo ESMA. Vsako dovoljenje, izdano investicijskemu podjetju ali upravljavcu trga za registracijo MTF ali OTF, se priglasi ESMA. ESMA pripravi seznam vseh MTF in OTF v Uniji. Seznam vsebuje informacije o storitvah, ki jih opravlja posamezen MTF ali OTF, in vključuje unikatno identifikacijsko kodo vsakega MTF in OTF, ki se uporablja v poročilih v skladu s členi 6,10 in 26 Uredbe (EU) št. 600/2014. Register se redno posodablja. ESMA ta seznam objavi na svojem spletnem mestu in ga posodablja.

11.   ESMA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov, v katerih določi obliko in vsebino opisa in priglasitve iz odstavka 10.

ESMA te osnutke izvedbenih tehničnih standardov Komisiji predloži do 3. januarja 2016.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 19

Posebne zahteve za MTF

1.   Države članice od investicijskih podjetij in upravljavcev trga, ki upravljajo MTF, zahtevajo, da poleg izpolnjevanja zahtev iz členov 16 in 18 vzpostavijo in izvajajo nediskrecijska pravila za izvrševanje naročil v sistemu.

2.   Države članice zahtevajo, da morajo biti pravila iz člena 18(3), ki urejajo dostop do MTF, skladna s pogoji iz člena 53(3).

3.   Države članice od investicijskih podjetij in upravljavcev trga, ki upravljajo MTF, zahtevajo:

| (a) | da so primerno opremljeni za upravljanje tveganj, ki jim je MTF izpostavljen, da vzpostavijo ustrezno ureditev in sisteme za prepoznavanje vseh pomembnih tveganj za njegovo delovanje in da uvedejo učinkovite ukrepe za blažitev teh tveganj; |
| --- | --- |

(a)

da so primerno opremljeni za upravljanje tveganj, ki jim je MTF izpostavljen, da vzpostavijo ustrezno ureditev in sisteme za prepoznavanje vseh pomembnih tveganj za njegovo delovanje in da uvedejo učinkovite ukrepe za blažitev teh tveganj;

| (b) | da imajo vzpostavljeno ustrezno ureditev za omogočanje učinkovitega in pravočasnega zaključka poslov, ki se izvršijo v okviru njegovih sistemov, in |
| --- | --- |

(b)

da imajo vzpostavljeno ustrezno ureditev za omogočanje učinkovitega in pravočasnega zaključka poslov, ki se izvršijo v okviru njegovih sistemov, in

| (c) | da imajo v času izdaje dovoljenja in stalno na razpolago zadostne finančne vire, ki omogočajo njegovo pravilno delovanje, ob upoštevanju narave in obsega poslov, sklenjenih na trgu, ter obsega in stopnje tveganj, ki jim je izpostavljen. |
| --- | --- |

(c)

da imajo v času izdaje dovoljenja in stalno na razpolago zadostne finančne vire, ki omogočajo njegovo pravilno delovanje, ob upoštevanju narave in obsega poslov, sklenjenih na trgu, ter obsega in stopnje tveganj, ki jim je izpostavljen.

4.   Države članice zagotovijo, da se člena 24 in 25, člen 27(1), (2) in (4) do (10) ter člen 28 ne uporabljajo za posle, sklenjene v skladu s pravili, ki veljajo za MTF, med njegovimi člani ali udeleženci ali med MTF in njegovimi člani ali udeleženci v zvezi z uporabo MTF. Vseeno morajo člani ali udeleženci MTF izpolnjevati obveznosti iz členov 24, 25, 27 in 28 v zvezi s svojimi strankami, kadar v imenu strank izvršujejo njihova naročila prek sistemov MTF.

5.   Države članice ne dovolijo, da investicijska podjetja ali upravljavci trga, ki upravljajo MTF, izvršujejo naročila strank v breme lastnega kapitala ali trgujejo s hkratnim nakupom in prodajo.

Člen 20

Posebne zahteve za OTF

1.   Države članice zahtevajo, da investicijsko podjetje in upravljavec trga, ki upravlja OTF, vzpostavi ureditev, ki preprečuje izvrševanje naročil strank v OTF v breme lastnega kapitala investicijskega podjetja ali upravljavca trga, ki upravlja OTF, ali katerega koli subjekta, ki je del iste skupine ali pravne osebe kot investicijsko podjetje ali upravljavec trga.

2.   Države članice investicijskemu podjetju ali upravljavcu trga, ki upravlja OTF, dovolijo trgovanje s hkratnim nakupom in prodajo v zvezi z obveznicami, strukturiranimi finančnimi produkti, pravicami do emisije in določenimi izvedenimi finančnimi instrumenti le, kadar stranka s tem postopkom soglaša.

Investicijsko podjetje ali upravljavec trga, ki upravlja OTF, pri izvrševanju naročil stranke v OTF ne uporabi trgovanja s hkratnim nakupom in prodajo v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti, ki se nanašajo na razred izvedenih finančnih instrumentov, za katerega velja obveznost kliringa v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 648/2012.

Investicijsko podjetje ali upravljavec trga, ki upravlja OTF, vzpostavi ureditev, s katero zagotovi skladnost z opredelitvijo trgovanja s hkratnim nakupom in prodajo iz točke (38) člena 4(1).

3.   Države članice investicijskemu podjetju in upravljavcu trga, ki upravlja OTF, dovolijo poslovanje za svoj račun, ki ni trgovanje s hkratnim nakupom in prodajo, le v zvezi z državnimi dolžniškimi instrumenti, za katere likvidni trg ne obstaja.

4.   Države članice ne dovolijo, da upravljanje OTF in sistematičnega internalizatorja poteka v okviru istega pravnega subjekta. OTF se ne poveže s sistematičnim internalizatorjem na način, ki omogoča prepletanje naročil v OTF in naročil ali ponudb v sistematičnem internalizatorju. Posamezen OTF se ne povezuje z drugim OTF na način, ki omogoča prepletanje naročil različnih OTF.

5.   Države članice investicijskemu podjetju ali upravljavcu trga, ki upravlja OTF, ne preprečijo, da zadolži drugo investicijsko podjetje za vzdrževanje trga v OTF v okviru samostojne dejavnosti.

Za namene tega člena se šteje, da investicijsko podjetje ne izvaja vzdrževanja trga v OTF v okviru samostojne dejavnosti, če je tesno povezano z investicijskim podjetjem ali upravljavcem trga, ki upravlja OTF.

6.   Države članice zahtevajo, da se naročila v OTF izvršujejo diskrecijsko.

Investicijsko podjetje ali upravljavec trga, ki upravlja OTF, lahko uveljavlja diskrecijsko pravico samo v eni ali obeh naslednjih okoliščinah:

| (a) | ko se odloča o oddaji naročila v OTF, ki ga upravlja, ali njegovem umiku iz sistema; |
| --- | --- |

(a)

ko se odloča o oddaji naročila v OTF, ki ga upravlja, ali njegovem umiku iz sistema;

| (b) | ko se odloči, da določenega naročila stranke ne bo povezal z drugimi naročili, ki so v danem trenutku na voljo v sistemu, pod pogojem, da upošteva specifična navodila stranke in obveznosti v skladu s členom 27. |
| --- | --- |

(b)

ko se odloči, da določenega naročila stranke ne bo povezal z drugimi naročili, ki so v danem trenutku na voljo v sistemu, pod pogojem, da upošteva specifična navodila stranke in obveznosti v skladu s členom 27.

Pri sistemu, v katerem se trguje z več naročili strank, se lahko investicijsko podjetje ali upravljavec trga, ki upravlja OTF, odloči, ali želi v okviru sistema uskladiti naročila strank, kdaj želi to storiti in v kakšnem obsegu, to je ali želi uskladiti dve ali več naročil. V skladu z odstavki 1, 2, 4 in 5 ter brez poseganja v odstavek 3 lahko investicijskim podjetje ali upravljavec trga, ki upravlja OTF, pri sistemu, ki ureja posle z nelastniškimi vrednostnimi papirji, omogoči pogajanja med strankami, da bi v poslu združili dva ali več potencialno kompatibilnih trgovskih interesov.

Ta obveznost ne posega v člena 18 in 27.

7.   Pristojni organ lahko takrat, ko investicijsko podjetje ali upravljavec trga zaprosi za dovoljenje za upravljanje OTF, ali priložnostno zahteva podrobno pojasnilo, zakaj sistem ne ustreza reguliranemu trgu, MTF ali sistematičnemu internalizatorju in ne more poslovati kot eden od teh sistemov, podroben opis izvajanja diskrecijske pravice, zlasti, kdaj je naročilo v OTF mogoče umakniti ter kdaj in kako se bosta dve ali več naročil strank povezali v okviru OTF. Obenem investicijsko podjetje ali upravljavec trga, ki upravlja OTF, pristojnemu organu predloži informacije, v katerih pojasni uporabo trgovanja s hkratnim nakupom in prodajo. Pristojni organ spremlja trgovanje s hkratnim nakupom in prodajo, ki ga izvaja investicijsko podjetje ali upravljavec trga, da zagotovi, da je še vedno v okviru opredelitve takega trgovanja in da ne bi njegovo izvajanje trgovanja s hkratnim nakupom in prodajo povzročilo nasprotje interesov med investicijskim podjetjem ali upravljavcem trga in njegovimi strankami.

8.   Države članice zagotovijo, da se za posle, ki se sklepajo v OTF, uporabljajo členi 24, 25, 27 in 28.

POGLAVJE II

Pogoji poslovanja investicijskih podjetij

Oddelek 1

Splošne določbe

Člen 21

Redni pregled izpolnjevanja pogojev za začetno dovoljenje

1.   Države članice zahtevajo, da investicijsko podjetje, ki je pridobilo dovoljenje na njihovem ozemlju, ves čas izpolnjuje pogoje za začetno dovoljenje iz poglavja I.

2.   Države članice od pristojnih organov zahtevajo, da uvedejo ustrezne metode spremljanja, ali investicijska podjetja izpolnjujejo obveznost iz odstavka 1. Od investicijskih podjetij zahtevajo, da pristojne organe obvestijo o kakršnih koli pomembnih spremembah glede pogojev za začetno dovoljenje.

ESMA lahko razvije smernice za metode spremljanja iz tega odstavka.

Člen 22

Splošna obveznost glede stalnega nadzora

Države članice zagotovijo, da pristojni organi spremljajo dejavnosti investicijskih podjetij, da bi lahko ocenili skladnost s pogoji poslovanja iz te direktive. Države članice zagotovijo, da so uvedeni ustrezni ukrepi, ki pristojnim organom omogočajo pridobitev informacij, potrebnih za ocenitev skladnosti investicijskih podjetij z navedenimi obveznostmi.

Člen 23

Nasprotje interesov

1.   Države članice zahtevajo, da investicijska podjetja sprejmejo vse ustrezne ukrepe za prepoznavanje ter preprečevanje ali obvladovanje nasprotij interesov med njimi, vključno z njihovimi poslovodji, zaposlenimi in vezanimi zastopniki, ali katero koli osebo, ki je z njimi neposredno ali posredno povezana prek obvladovanja, in njihovimi strankami ali med eno in drugo stranko, do katerih pride pri opravljanju katere koli investicijske ali pomožne storitve ali njune kombinacije, tudi kot posledica sprejemanja spodbud s strani tretjih strani ali strukture plačil in drugih spodbud v samem investicijskem podjetju.

2.   Kadar organizacijski ali administrativni ukrepi, ki jih v skladu s členom 16(3) sprejme investicijsko podjetje za to, da nasprotje interesov ne bi škodilo interesu stranke, ne zadoščajo, da bi lahko s primerno stopnjo verjetnosti zagotovili, da bo nevarnost škodovanja interesom strank preprečena, mora investicijsko podjetje stranki jasno razkriti splošno naravo in/ali vire nasprotja interesov ter ukrepe, sprejete za blažitev teh tveganj, preden začne poslovati za njen račun.

3.   Razkritje iz odstavka 2:

| (a) | se opravi na trajnem nosilcu podatkov in |
| --- | --- |

(a)

se opravi na trajnem nosilcu podatkov in

| (b) | vključuje dovolj podrobnosti, pri čemer se upošteva vrsta stranke, da lahko slednja na podlagi prejetih informacij sprejme odločitev glede storitve, v okviru katere je prišlo do nasprotja interesov. |
| --- | --- |

(b)

vključuje dovolj podrobnosti, pri čemer se upošteva vrsta stranke, da lahko slednja na podlagi prejetih informacij sprejme odločitev glede storitve, v okviru katere je prišlo do nasprotja interesov.

4.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 89 v zvezi z:

| (a) | opredelitvijo ukrepov, za katere se lahko razumno pričakuje, da jih bodo investicijska podjetja sprejela za prepoznavanje, preprečevanje, obvladovanje in razkritje nasprotij interesov pri opravljanju raznih investicijskih in pomožnih storitev in njihovih kombinacij; |
| --- | --- |

(a)

opredelitvijo ukrepov, za katere se lahko razumno pričakuje, da jih bodo investicijska podjetja sprejela za prepoznavanje, preprečevanje, obvladovanje in razkritje nasprotij interesov pri opravljanju raznih investicijskih in pomožnih storitev in njihovih kombinacij;

| (b) | vzpostavitvijo ustreznih meril za določanje vrst nasprotij interesov, ki bi lahko škodovali interesom strank ali potencialnih strank investicijskega podjetja. |
| --- | --- |

(b)

vzpostavitvijo ustreznih meril za določanje vrst nasprotij interesov, ki bi lahko škodovali interesom strank ali potencialnih strank investicijskega podjetja.

Oddelek 2

Določbe za zagotovitev zaščite vlagateljev

Člen 24

Splošna načela in informacije za stranke

1.   Države članice od investicijskega podjetja zahtevajo, da se pri opravljanju investicijskih storitev ali, kadar je ustrezno, pomožnih storitev do stranke obnaša pošteno, pravično in profesionalno v skladu z najboljšimi interesi stranke in zlasti spoštuje načela iz tega člena in člena 25.

2.   Investicijska podjetja, ki pripravljajo finančne instrumente za prodajo strankam, zagotovijo, da so njihovi produkti oblikovani tako, da izpolnjujejo potrebe opredeljenega ciljnega trga končnih strank v zadevni kategoriji strank, in da je strategija za distribucijo finančnih instrumentov skladna z opredeljenim ciljnim trgom, ter sprejmejo razumne ukrepe, da bi se finančni instrument distribuiral na opredeljenem ciljnem trgu.

Investicijsko podjetje razume finančne instrumente, ki jih ponuja ali priporoča, ocenjuje njihovo skladnost s potrebami strank, za katere opravlja investicijske storitve, pri čemer upošteva opredeljeni ciljni trg končnih strank iz člena 16(3), in zagotovi, da se finančni instrumenti ponujajo ali priporočajo le, kadar je to v interesu stranke.

3.   Vse informacije, vključno s tržnimi sporočili, ki jih investicijsko podjetje naslovi na stranke ali potencialne stranke, morajo biti poštene, jasne in ne smejo zavajati. Tržna sporočila morajo biti jasno prepoznavna kot taka.

4.   Strankam ali potencialnim strankam se pravočasno zagotovijo ustrezne informacije glede investicijskih podjetij in njihovih storitev, finančnih instrumentih in predlaganih investicijskih strategijah, mestih izvrševanja ter vseh stroških in povezanih dajatvah. Te informacije zajemajo naslednje:

| (a) | pri opravljanju storitev investicijskega svetovanja mora investicijsko podjetje pravočasno in pred investicijskim svetovanjem stranko obvesti:






  (i) | ali svetovanje opravlja samostojno; |
| --- | --- | --- |

(a)

pri opravljanju storitev investicijskega svetovanja mora investicijsko podjetje pravočasno in pred investicijskim svetovanjem stranko obvesti:

(i)

ali svetovanje opravlja samostojno;

| (ii) | ali svetovanje temelji na širši ali ožji analizi različnih vrst finančnih instrumentov in zlasti ali je njihov nabor omejen na finančne instrumente, ki jih izdajo ali predlagajo subjekti, ki so tesno povezani z investicijskim podjetjem ali so z njim v kakšnem drugem pravnem ali gospodarskem razmerju, kot je pogodbeno razmerje, ki je tako tesno, da lahko ogrozi neodvisnost svetovanja; |
| --- | --- |

(ii)

ali svetovanje temelji na širši ali ožji analizi različnih vrst finančnih instrumentov in zlasti ali je njihov nabor omejen na finančne instrumente, ki jih izdajo ali predlagajo subjekti, ki so tesno povezani z investicijskim podjetjem ali so z njim v kakšnem drugem pravnem ali gospodarskem razmerju, kot je pogodbeno razmerje, ki je tako tesno, da lahko ogrozi neodvisnost svetovanja;

| (iii) | ali bo investicijsko podjetje stranki zagotovilo redno ocenjevanje ustreznosti finančnih instrumentov, ki ji jih priporoča tej stranki; |
| --- | --- |

(iii)

ali bo investicijsko podjetje stranki zagotovilo redno ocenjevanje ustreznosti finančnih instrumentov, ki ji jih priporoča tej stranki;

| (b) | informacije o finančnih instrumentih in predlaganih investicijskih strategijah morajo zajemati ustrezna navodila in opozorila glede tveganj v zvezi z investicijami v te instrumente ali v zvezi s posamezno investicijsko strategijo, pa tudi, ali je finančni instrument namenjen neprofesionalnim ali profesionalnim strankam, pri čemer bi bilo treba upoštevati opredeljeni ciljni trg v skladu z odstavkom 2; |
| --- | --- |

(b)

informacije o finančnih instrumentih in predlaganih investicijskih strategijah morajo zajemati ustrezna navodila in opozorila glede tveganj v zvezi z investicijami v te instrumente ali v zvezi s posamezno investicijsko strategijo, pa tudi, ali je finančni instrument namenjen neprofesionalnim ali profesionalnim strankam, pri čemer bi bilo treba upoštevati opredeljeni ciljni trg v skladu z odstavkom 2;

| (c) | informacije o vseh stroških in povezanih dajatvah morajo zajemati informacije v zvezi z investicijskimi in pomožnimi storitvami, vključno s stroški svetovanja, kadar je ustrezno, stroške finančnega instrumenta, ki se stranki priporoči ali prodaja, in informacije o možnih načinih plačila s strani stranke, vključno z morebitnimi plačili tretjih oseb. |
| --- | --- |

(c)

informacije o vseh stroških in povezanih dajatvah morajo zajemati informacije v zvezi z investicijskimi in pomožnimi storitvami, vključno s stroški svetovanja, kadar je ustrezno, stroške finančnega instrumenta, ki se stranki priporoči ali prodaja, in informacije o možnih načinih plačila s strani stranke, vključno z morebitnimi plačili tretjih oseb.

Informacije o vseh stroških in dajatvah, tudi tistih v zvezi z investicijsko storitvijo in finančnim instrumentom, ki niso posledica uresničitve povezanih tržnih tveganj, se predstavijo v zbirni obliki, da bi lahko stranka razumela celoten strošek, pa tudi kumulativni učinek na donos investicije, na zahtevo stranke pa se predloži razčlemba po postavkah. Te informacije se, kadar je potrebno, predloži stranki redno vsaj vsako leto v času trajanja investicije.

5.   Informacije iz odstavkov 4 in 9 se zagotavljajo v razumljivi obliki na tak način, da so stranke ali potencialne stranke v razumni meri sposobne razumeti naravo in tveganja investicijske storitve in specifične vrste ponujenega finančnega instrumenta ter tako na obveščeni podlagi sprejemati investicijske odločitve. Države članice lahko dovolijo, da se te informacije posredujejo v standardizirani obliki.

6.   Kadar je investicijska storitev ponujena kot del finančnega proizvoda, za katerega že veljajo druge določbe prava Unije v zvezi s kreditnimi institucijami in potrošniškimi krediti glede zahtev po informacijah, za to storitev ne veljajo dodatne obveznosti iz odstavkov 3, 4 in 5.

7.   Kadar investicijsko podjetje obvesti stranko, da opravlja storitev investicijskega svetovanja samostojno, to investicijsko podjetje:

| (a) | oceni dovolj velik nabor finančnih instrumentov, ki so na voljo na trgu in ki morajo biti dovolj raznoliki glede na zvrst in izdajatelja ali ponudnika produkta, da se lahko na primeren način doseže investicijski cilj stranke, in ne smejo biti omejeni na finančne instrumente, ki jih izdajo ali zagotovijo:






  (i) | samo investicijsko podjetje ali subjekti, ki so tesno povezani z investicijskim podjetjem, ali |
| --- | --- | --- |

(a)

oceni dovolj velik nabor finančnih instrumentov, ki so na voljo na trgu in ki morajo biti dovolj raznoliki glede na zvrst in izdajatelja ali ponudnika produkta, da se lahko na primeren način doseže investicijski cilj stranke, in ne smejo biti omejeni na finančne instrumente, ki jih izdajo ali zagotovijo:

(i)

samo investicijsko podjetje ali subjekti, ki so tesno povezani z investicijskim podjetjem, ali

| (ii) | drugi subjekti, s katerimi je investicijsko podjetje v pravnem ali gospodarskem razmerju, kot je pogodbeno razmerje, ki je tako tesno, da lahko ogrozi neodvisnost svetovanja; |
| --- | --- |

(ii)

drugi subjekti, s katerimi je investicijsko podjetje v pravnem ali gospodarskem razmerju, kot je pogodbeno razmerje, ki je tako tesno, da lahko ogrozi neodvisnost svetovanja;

| (b) | ne sprejme in ne obdrži pristojbin, provizij ali kakršnih koli denarnih ali nedenarnih koristi, ki jih plača ali zagotovi tretja oseba ali oseba, ki v zvezi z zagotavljanjem storitve stranki ukrepa za račun tretje osebe. Manjše nedenarne koristi, s katerimi se lahko izboljša kakovost opravljanja storitev za stranko in ki zaradi svojega obsega in narave ne bi mogle ogrožati izpolnjevanja dolžnosti investicijskega podjetja, da deluje v najboljšem interesu stranke, morajo biti jasno razkrite in izključene iz te točke. |
| --- | --- |

(b)

ne sprejme in ne obdrži pristojbin, provizij ali kakršnih koli denarnih ali nedenarnih koristi, ki jih plača ali zagotovi tretja oseba ali oseba, ki v zvezi z zagotavljanjem storitve stranki ukrepa za račun tretje osebe. Manjše nedenarne koristi, s katerimi se lahko izboljša kakovost opravljanja storitev za stranko in ki zaradi svojega obsega in narave ne bi mogle ogrožati izpolnjevanja dolžnosti investicijskega podjetja, da deluje v najboljšem interesu stranke, morajo biti jasno razkrite in izključene iz te točke.

8.   Če investicijsko podjetje zagotavlja storitev upravljanja portfelja, pri tem ne sprejme in ne obdrži pristojbin, provizij ali kakršnih koli denarnih ali nedenarnih koristi, ki jih plača ali zagotovi tretja oseba ali oseba, ki v zvezi z zagotavljanjem storitve stranki ukrepa za račun tretje osebe. Manjše nedenarne koristi, s katerimi se lahko izboljša kakovost opravljanja storitev za stranko in ki zaradi svojega obsega in narave ne bi mogle ogrožati izpolnjevanja dolžnosti investicijskega podjetja, da deluje v najboljšem interesu stranke, morajo biti jasno razkrite in izključene iz tega odstavka.

9.   Države članice zagotovijo, da ne velja, da investicijska podjetja izpolnjujejo obveznosti iz člena 23 ali odstavka 1 tega člena, kadar kateri koli osebi razen stranki ali osebi, ki deluje v njenem imenu, plačajo ali od nje prejmejo pristojbino ali provizijo ali ji zagotovijo ali od nje prejmejo nedenarno korist v zvezi z opravljanjem investicijske storitve ali pomožne storitve, razen kadar je plačilo ali zagotovitev koristi:

| (a) | namenjeno temu, da bi se povečala kakovost določene storitve za stranko ter |
| --- | --- |

(a)

namenjeno temu, da bi se povečala kakovost določene storitve za stranko ter

| (b) | ne vpliva na obveznost investicijskega podjetja, da ukrepa pošteno, pravično in profesionalno v skladu z najboljšimi interesi stranke. |
| --- | --- |

(b)

ne vpliva na obveznost investicijskega podjetja, da ukrepa pošteno, pravično in profesionalno v skladu z najboljšimi interesi stranke.

Obstoj, naravo in znesek plačila ali koristi iz prvega pododstavka ali, kadar zneska ni mogoče določiti, način izračuna tega zneska je treba na izčrpen, natančen in razumljiv način jasno razkriti stranki pred začetkom opravljanja zadevne investicijske ali pomožne storitve. Investicijsko podjetje po potrebi obvesti stranko o mehanizmih za prenos pristojbine ali provizije, denarne ali nedenarne koristi, prejete v zvezi z opravljanjem investicijske ali pomožne storitve, na stranko.

Zahteve iz prvega pododstavka ne veljajo za plačilo ali zagotavljanje koristi, ki investicijsko storitev omogoči ali je zanjo potrebno, na primer za stroške hrambe, poravnave ali menjave, zakonske dajatve ali pravne stroške, in ki po svoji naravi ne more povzročiti nasprotja z dolžnostmi investicijskega podjetja, da ravna pošteno, pravično in strokovno v skladu z najboljšimi interesi svojih strank.

10.   Investicijsko podjetje, ki opravlja investicijske storitve za stranke, zagotovi, da svojega osebja ne nagrajuje ali ocenjuje njegove uspešnosti na način, ki je v nasprotju z dolžnostjo podjetja za delovanje v najboljšem interesu svojih strank. Zlasti ne bi smelo sklepati dogovorov v obliki nagrade, prodajnih ciljev ali drugih dogovorov, ki bi osebje spodbujali, da neprofesionalni stranki priporoči določen finančni instrument, če bi investicijsko podjetje lahko ponudilo drug finančni instrument, s katerim bi bolje zadovoljili potrebe stranke.

11.   Kadar se investicijska storitev ponuja skupaj z drugo storitvijo ali produktom kot del paketa ali kot pogoj za isti dogovor ali paket, investicijsko podjetje obvesti stranko, ali je možno kupiti posamezne komponente ločeno, in za vsako komponento pripravi ločeno evidenco stroškov.

Kadar obstaja verjetnost, da bodo tveganja, ki izhajajo iz takega dogovora ali paketa, ponujenega neprofesionalni stranki, drugačna od tveganj, povezanih z ločenimi komponentami, investicijsko podjetje zagotovi ustrezen opis različnih komponent dogovora ali paketa ter sprememb tveganj, ki nastanejo zaradi medsebojnega vplivanja.

ESMA v sodelovanju z EBA in EIOPA do 3. januarja 2016 pripravi in redno posodablja smernice za oceno in nadzor navzkrižne prodaje, v katerih navede zlasti okoliščine, v katerih navzkrižna prodaja ni v skladu z obveznostmi iz odstavka 1.

12.   Države članice lahko za investicijska podjetja v izjemnih primerih določijo dodatne zahteve v zvezi z zadevami iz tega člena. Take zahteve morajo biti objektivno utemeljene in sorazmerne z namenom, da bi preprečili posebna tveganja v zvezi z zaščito vlagateljev ali celovitostjo trga, ki so posebej pomembna glede na strukturo trga zadevne države članice.

Države članice brez nepotrebnih zamud uradno obvestijo Komisijo o morebitnih zahtevah, ki jih nameravajo določiti v skladu s tem odstavkom, in sicer vsaj dva meseca pred dnevom začetka veljavnosti zadevne zahteve. V uradnem obvestilu navedejo razloge za to zahtevo. Dodatne zahteve ne omejujejo ali drugače vplivajo na pravice investicijskih podjetij na podlagi členov 34 in 35 te direktive.

Komisija v dveh mesecih od prejema uradnega obvestila iz drugega pododstavka predloži mnenje o sorazmernosti in utemeljitvi dodatnih zahtev.

Komisija o dodatnih zahtevah, določenih v skladu s tem odstavkom, obvesti države članice in jih objavi na svojem spletnem mestu.

Države članice lahko do 2. julija 2014 ohranijo dodatne zahteve, o katerih so uradno obvestile Komisijo v skladu s členom 4 Direktive 2006/73/ES, če so izpolnjeni pogoji iz navedenega člena.

13.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 89, da zagotovi, da investicijska podjetja pri opravljanju investicijskih ali pomožnih storitev za stranke spoštujejo načela iz tega člena, vključno s:

| (a) | pogoji, ki jih morajo informacije izpolnjevati, da so poštene, jasne in nezavajajoče; |
| --- | --- |

(a)

pogoji, ki jih morajo informacije izpolnjevati, da so poštene, jasne in nezavajajoče;

| (b) | podrobnostmi vsebine in oblike informacij, namenjenih strankam, v zvezi s kategorizacijo strank, investicijskimi podjetji in njihovimi storitvami, finančnimi instrumenti, stroški in izdatki; |
| --- | --- |

(b)

podrobnostmi vsebine in oblike informacij, namenjenih strankam, v zvezi s kategorizacijo strank, investicijskimi podjetji in njihovimi storitvami, finančnimi instrumenti, stroški in izdatki;

| (c) | merili za oceno nabora finančnih instrumentov, ki so na voljo na trgu; |
| --- | --- |

(c)

merili za oceno nabora finančnih instrumentov, ki so na voljo na trgu;

| (d) | merili za oceno izpolnjevanja obveznosti poštenega, pravičnega in profesionalnega ravnanja v najboljšem interesu stranke v podjetjih, ki prejemajo spodbude. |
| --- | --- |

(d)

merili za oceno izpolnjevanja obveznosti poštenega, pravičnega in profesionalnega ravnanja v najboljšem interesu stranke v podjetjih, ki prejemajo spodbude.

Pri oblikovanju zahtev po informacijah o finančnih instrumentih v zvezi s točko (b) odstavka 4 bi bilo treba po potrebi vključiti informacijo o strukturi produkta in pri tem upoštevati morebitne ustrezne informacije v standardizirani obliki, ki se zahtevajo na podlagi prava Unije.

14.   V delegiranih aktih iz odstavka 13 se upoštevajo:

| (a) | narava storitve oziroma storitev, ponujenih ali zagotovljenih stranki ali potencialni stranki, ob upoštevanju vrste, predmeta, obsega in pogostosti poslov; |
| --- | --- |

(a)

narava storitve oziroma storitev, ponujenih ali zagotovljenih stranki ali potencialni stranki, ob upoštevanju vrste, predmeta, obsega in pogostosti poslov;

| (b) | narava in nabor produktov, ki so ponujeni ali o katerih se razmišlja, vključno z različnimi vrstami finančnih instrumentov; |
| --- | --- |

(b)

narava in nabor produktov, ki so ponujeni ali o katerih se razmišlja, vključno z različnimi vrstami finančnih instrumentov;

| (c) | neprofesionalna oziroma profesionalna narava stranke ali potencialne stranke ali, v primeru odstavkov 4 in 5, njihova uvrstitev med primerne nasprotne stranke. |
| --- | --- |

(c)

neprofesionalna oziroma profesionalna narava stranke ali potencialne stranke ali, v primeru odstavkov 4 in 5, njihova uvrstitev med primerne nasprotne stranke.

Člen 25

Presoja primernosti in ustreznosti ter poročanje strankam

1.   Države članice od investicijskih podjetij zahtevajo, da na zahtevo pristojnih organov zagotovijo in dokažejo, da imajo fizične osebe, ki v imenu investicijskega podjetja opravljajo investicijsko svetovanje za stranke ali jim dajejo informacije o finančnih instrumentih, investicijskih ali pomožnih storitvah, potrebno znanje in so primerno usposobljene za izpolnjevanje svojih obveznosti iz člena 24 in tega člena. Države članice objavijo merila, ki se uporabljajo za ocenjevanje znanja in sposobnosti.

2.   Pri izvajanju investicijskega svetovanja ali upravljanja portfeljev investicijsko podjetje pridobi potrebne informacije v zvezi z znanjem in izkušnjami stranke ali potencialne stranke na investicijskem področju glede na specifičen produkt ali storitev, finančni položaj te osebe, kar vključuje njeno zmožnost kritja izgub, in njene investicijske cilje, vključno s stopnjo dovoljenega tveganja, da bi investicijsko podjetje stranki ali potencialni stranki lahko priporočilo investicijske storitve in finančne instrumente, ki so primerni zanjo in predvsem v skladu z njenim dovoljenim tveganjem in njeno zmožnostjo kritja izgub.

Države članice zagotovijo, da je pri investicijskem svetovanju investicijskega podjetja, ki priporoča sveženj povezanih storitev ali produktov v skladu s členom 24(11), skupni sveženj primeren.

3.   Države članice zagotovijo, da investicijska podjetja pri opravljanju drugih investicijskih storitev kot tistih iz odstavka 2 prosijo stranko ali potencialno stranko, naj jim da informacije v zvezi z znanjem in izkušnjami te osebe na investicijskem področju glede specifičnih vrst ponujenih ali zahtevanih produktov ali storitev, da bi investicijsko podjetje lahko ocenilo, ali predvidena investicijska storitev ali produkt ustreza stranki. Kadar se predvidi sveženj storitev ali produktov v skladu s členom 24(11), se pri oceni upošteva, ali je skupni sveženj primeren.

Kadar investicijsko podjetje na podlagi informacij, prejetih v skladu s prvim pododstavkom, meni, da produkt ali storitev ne ustreza stranki ali potencialni stranki, investicijsko podjetje opozori stranko ali potencialno stranko. To opozorilo se lahko posreduje v standardizirani obliki.

Kadar stranke ali potencialne stranke ne zagotovijo informacij iz prvega pododstavka ali če posredujejo nezadostne informacije o svojem znanju in izkušnjah, jih investicijsko podjetje opozori, da samo ne more ugotoviti, ali je predvidena storitev ali produkt za stranko ustrezna. To opozorilo se lahko posreduje v standardizirani obliki.

4.   Države članice dovolijo investicijskim podjetjem, da pri opravljanju investicijskih storitev, ki zajemajo le izvrševanje ali sprejemanje in posredovanje naročil strank s pomožnimi storitvami ali brez, razen dajanja kreditov ali posojil iz oddelka B.1 Priloge 1, ki ne zajemajo obstoječih kreditnih limitov v zvezi s posojili, tekočimi računi in možnosti prekoračitve pozitivnega stanja na računu strank, strankam zagotovijo te investicijske storitve, ne da bi bilo za to treba pridobiti informacije ali opraviti presojo iz odstavka 3, kadar so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | storitve se nanašajo na katerega od naslednjih finančnih instrumentov:






  (i) | delnice, uvrščene v trgovanje na reguliranem trgu ali enakovrednem trgu tretje države ali v MTF, kadar gre za delnice v podjetjih, razen delnic v kolektivnih naložbenih podjemih, ki niso KNPVP, in delnic, ki zajemajo izvedeni finančni instrument; |
| --- | --- | --- |

(a)

storitve se nanašajo na katerega od naslednjih finančnih instrumentov:

(i)

delnice, uvrščene v trgovanje na reguliranem trgu ali enakovrednem trgu tretje države ali v MTF, kadar gre za delnice v podjetjih, razen delnic v kolektivnih naložbenih podjemih, ki niso KNPVP, in delnic, ki zajemajo izvedeni finančni instrument;

| (ii) | obveznice ali druge oblike listinjenega dolga, uvrščene v trgovanje na reguliranem trgu ali ustreznem trgu tretje države ali v MTF, razen tistih, ki zajemajo izvedeni finančni instrument ali vključujejo strukturo, zaradi katere stranka težko razume zadevno tveganje; |
| --- | --- |

(ii)

obveznice ali druge oblike listinjenega dolga, uvrščene v trgovanje na reguliranem trgu ali ustreznem trgu tretje države ali v MTF, razen tistih, ki zajemajo izvedeni finančni instrument ali vključujejo strukturo, zaradi katere stranka težko razume zadevno tveganje;

| (iii) | instrumente denarnega trga, razen tistih, ki zajemajo izvedeni finančni instrument ali vključujejo strukturo, zaradi katere stranka težko razume zadevno tveganje; |
| --- | --- |

(iii)

instrumente denarnega trga, razen tistih, ki zajemajo izvedeni finančni instrument ali vključujejo strukturo, zaradi katere stranka težko razume zadevno tveganje;

| (iv) | delnice ali enote v KNPVP, razen strukturiranih KNPVP iz drugega pododstavka člena 36(1) Uredbe (EU) št. 583/2010; |
| --- | --- |

(iv)

delnice ali enote v KNPVP, razen strukturiranih KNPVP iz drugega pododstavka člena 36(1) Uredbe (EU) št. 583/2010;

| (v) | strukturirane vloge, razen tistih, ki vključujejo strukturo, zaradi katere stranka težko razume tveganje donosa ali stroške predčasnega izstopa iz produkta; |
| --- | --- |

(v)

strukturirane vloge, razen tistih, ki vključujejo strukturo, zaradi katere stranka težko razume tveganje donosa ali stroške predčasnega izstopa iz produkta;

| (vi) | druge nekompleksne finančne instrumente za namene tega odstavka. |
| --- | --- |

(vi)

druge nekompleksne finančne instrumente za namene tega odstavka.

Če so izpolnjene zahteve in postopek iz tretjega in četrtega pododstavka člena 4(1) Direktive 2003/71/ES, se za namene te točke trg tretje države šteje za enakovrednega reguliranemu trgu;

| (b) | storitev se opravlja na pobudo stranke ali potencialne stranke; |
| --- | --- |

(b)

storitev se opravlja na pobudo stranke ali potencialne stranke;

| (c) | stranka ali potencialna stranka je jasno obveščena, da investicijsko podjetje pri opravljanju te storitve ni dolžno oceniti ustreznosti zagotovljenega ali ponujenega finančnega instrumenta ali storitve in da zato ni deležno ustrezne zaščite v zvezi z zadevnimi pravili o poslovanju. Tako opozorilo se lahko posreduje v standardizirani obliki; |
| --- | --- |

(c)

stranka ali potencialna stranka je jasno obveščena, da investicijsko podjetje pri opravljanju te storitve ni dolžno oceniti ustreznosti zagotovljenega ali ponujenega finančnega instrumenta ali storitve in da zato ni deležno ustrezne zaščite v zvezi z zadevnimi pravili o poslovanju. Tako opozorilo se lahko posreduje v standardizirani obliki;

| (d) | investicijsko podjetje izpolnjuje svoje obveznosti iz člena 23. |
| --- | --- |

(d)

investicijsko podjetje izpolnjuje svoje obveznosti iz člena 23.

5.   Investicijsko podjetje vzpostavi evidenco, ki zajema dokument ali dokumente, sklenjene med investicijskim podjetjem in stranko, ki določajo pravice in obveznosti pogodbenih strank ter druge pogoje, pod katerimi investicijsko podjetje opravlja storitve za stranko. Pravice in dolžnosti pogodbenih strank so lahko vključene z navedbo drugih dokumentov ali pravnih besedil.

6.   Investicijsko podjetje stranki na trajnem nosilcu podatkov zagotovi primerna poročila o storitvah, ki jih zagotavlja. Ta poročila vključujejo redna sporočila strankam ob upoštevanju kompleksnosti zadevnih finančnih instrumentov in narave storitev, ki se zagotavljajo stranki, ter, kadar je ustrezno, stroške v zvezi s posli in storitvami v imenu stranke.

Kadar investicijsko podjetje opravlja storitve investicijskega svetovanja, pred opravljenim poslom stranki na trajnem nosilcu podatkov zagotovi izjavo o ustreznosti, v kateri natančneje opredeli zagotovljeno svetovanje in navede, kako to svetovanje ustreza željam, ciljem in drugim značilnostim neprofesionalne stranke.

Kadar se sporazum o nakupu ali prodaji finančnega instrumenta sklene s sredstvi komuniciranja na daljavo, kar onemogoča predhodno predložitev izjave o ustreznosti, lahko investicijsko podjetje posreduje pisno izjavo o ustreznosti na trajnem nosilcu podatkov takoj, ko se stranka zaveže s sporazumom, če sta izpolnjena naslednja pogoja:

| (a) | stranka soglaša, da bo izjavo o ustreznosti prejela brez nepotrebnega odlašanja po sklenitvi posla; ter |
| --- | --- |

(a)

stranka soglaša, da bo izjavo o ustreznosti prejela brez nepotrebnega odlašanja po sklenitvi posla; ter

| (b) | investicijsko podjetje je stranki dalo možnost odložitve posla, da bo predhodno prejela izjavo o ustreznosti. |
| --- | --- |

(b)

investicijsko podjetje je stranki dalo možnost odložitve posla, da bo predhodno prejela izjavo o ustreznosti.

Kadar investicijsko podjetje upravlja portfelje ali če obvesti stranko, da bo izvedlo redno ocenjevanje ustreznosti, redno poročilo vsebuje posodobljeno oceno primernosti naložbe glede na želje, cilje in druge značilnosti neprofesionalne stranke.

7.   Če je pogoj za sklenitev kreditne pogodbe za stanovanjsko nepremičnino, za katero veljajo določbe v zvezi z oceno kreditne sposobnosti potrošnikov iz Direktive 2014/17/EU Evropskega parlamenta in Sveta (48), da se temu potrošniku zagotovi investicijska storitev v zvezi s hipotekarnimi obveznicami, ki so posebej izdane za zagotovitev financiranja hipoteke in pod istimi pogoji kot kreditna pogodba za stanovanjsko nepremičnino, da se omogoči plačilo, refinanciranje ali odkup posojila, za to storitev ne veljajo obveznosti iz tega člena.

8.   Na Komisijo s prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 89, da se zagotovi, da investicijska podjetja pri opravljanju investicijskih ali pomožnih storitev za stranke spoštujejo načela iz odstavkov 2 do 6 tega člena, vključno z informacijami, ki se pridobijo pri oceni primernosti ali ustreznosti storitev in finančnih instrumentov za stranke, merili za ocenjevanje nekompleksnih finančnih instrumentov za namene iz točke (a)(vi) odstavka 4 tega člena, vsebino in obliko evidenc in sporazumi o zagotavljanju storitev za stranke in rednih poročil strankam o opravljenih storitvah. V teh delegiranih aktih se upoštevajo:

| (a) | narava storitve oziroma storitev, ponujenih ali zagotovljenih stranki ali potencialni stranki, upoštevaje vrsto, predmet, obseg in pogostost poslov; |
| --- | --- |

(a)

narava storitve oziroma storitev, ponujenih ali zagotovljenih stranki ali potencialni stranki, upoštevaje vrsto, predmet, obseg in pogostost poslov;

| (b) | narava produktov, ki so ponujeni ali o katerih se razmišlja, vključno z različnimi vrstami finančnih instrumentov; |
| --- | --- |

(b)

narava produktov, ki so ponujeni ali o katerih se razmišlja, vključno z različnimi vrstami finančnih instrumentov;

| (c) | neprofesionalna oziroma profesionalna narava stranke ali potencialne stranke ali, v primeru odstavka 6, njihova uvrstitev med primerne nasprotne stranke. |
| --- | --- |

(c)

neprofesionalna oziroma profesionalna narava stranke ali potencialne stranke ali, v primeru odstavka 6, njihova uvrstitev med primerne nasprotne stranke.

9.   ESMA do 3. januarja 2016 sprejme smernice glede meril za ocenjevanje znanja in usposobljenosti v skladu z odstavkom 1.

10.   ESMA do 3. januarja 2016 pripravi in redno posodablja smernice za oceno:

| (a) | finančnih instrumentov, ki vključujejo strukturo, zaradi katere stranka težko razume zadevno tveganje, v skladu s točkama (a)(ii) in (a)(iii) odstavka 4; |
| --- | --- |

(a)

finančnih instrumentov, ki vključujejo strukturo, zaradi katere stranka težko razume zadevno tveganje, v skladu s točkama (a)(ii) in (a)(iii) odstavka 4;

| (b) | strukturiranih vlog, ki zajemajo strukturo, zaradi katere stranka težko razume tveganje donosa ali stroškov predčasnega izstopa iz produkta, v skladu s točko (a)(v) odstavka 4. |
| --- | --- |

(b)

strukturiranih vlog, ki zajemajo strukturo, zaradi katere stranka težko razume tveganje donosa ali stroškov predčasnega izstopa iz produkta, v skladu s točko (a)(v) odstavka 4.

11.   ESMA lahko pripravi in redno posodablja smernice za ocenjevanje finančnih instrumentov, ki so za namene točke (a)(vi) odstavka 4 uvrščeni med nekompleksne, pri tem pa upošteva delegirane akte, sprejete v skladu z odstavkom 8.

Člen 26

Opravljanje storitev prek posredovanja drugega investicijskega podjetja

Države članice dovolijo investicijskemu podjetju, ki prek posredovanja drugega investicijskega podjetja prejme navodilo, naj zagotavlja investicijske ali pomožne storitve za račun stranke, da se zanaša na informacije o stranki, ki jih posreduje to drugo investicijsko podjetje. Investicijsko podjetje, ki posreduje navodila, ostane odgovorno za popolnost in točnost posredovanih informacij.

Investicijsko podjetje, ki na ta način prejme navodila, da naj začne opravljati storitve za račun stranke, se lahko zanaša tudi na morebitna priporočila v zvezi s storitvijo ali poslom, ki jih je stranki dalo drugo investicijsko podjetje. Investicijsko podjetje, ki posreduje navodila, ostane odgovorno za primernost danih priporočil ali nasvetov za stranko.

Investicijsko podjetje, ki prejme navodila ali naročila stranke prek posredovanja drugega investicijskega podjetja, ostane odgovorno za izvedbo storitve ali sklenitev posla na osnovi takih informacij ali priporočil v skladu z ustreznimi določbami iz tega naslova.

Člen 27

Obveznost izvršitve naročil pod pogoji, ki so za stranko najugodnejši

1.   Države članice od investicijskih podjetij zahtevajo, da ukrenejo vse potrebno, da bi pri izvrševanju naročil dosegla najboljše možne rezultate za stranke, ob upoštevanju cene, stroškov, hitrosti, verjetnosti izvršitve in poravnave, obsega, narave ali kakršnega koli drugega vidika v zvezi z izvršitvijo naročila. Ne glede na to pa kadar stranka da specifična navodila, investicijsko podjetje izvrši naročilo po specifičnih navodilih.

Kadar investicijsko podjetje izvrši naročilo v imenu neprofesionalne stranke, se določi najboljši možni rezultat glede na skupno oceno, ki obsega ceno finančnega instrumenta in z izvršitvijo povezane stroške, upoštevaje vse stroške, ki jih je imela stranka in so neposredno povezani z izvršitvijo naročila, vključno s pristojbinami za izvršitev, stroški obračuna in poravnave ter drugimi pristojbinami, plačanimi tretjim osebam, ki so udeležene pri izvršitvi naročila.

Da bi dosegli najboljši rezultat v skladu s prvim pododstavkom v primerih, ko obstaja več možnih mest za izvršitev naročila za finančni instrument, se za oceno in primerjavo rezultatov za stranko, ki bi bili doseženi z izvršitvijo naročila na vsakem mestu izvrševanja, naštetem v politiki za izvrševanje naročil investicijskega podjetja, na katerem se lahko izvrši naročilo, v navedeni oceni upoštevajo provizije in stroški investicijskega podjetja za izvršitev naročila na vsakem primernem mestu izvrševanja.

2.   Investicijsko podjetje ne prejme plačila, popusta ali nedenarne koristi za usmerjanje naročil na določeno mesto trgovanja ali mesto izvrševanja, ki bi kršilo zahteve v zvezi z nasprotjem interesov ali prejetimi spodbudami iz odstavka 1 tega člena, člena 16(3) ter členov 23 in 24.

3.   Države članice zahtevajo, da vsa mesta trgovanja in sistematični internalizatorji za finančne instrumente, za katere veljajo obveznosti trgovanja iz členov 23 in 28 Uredbe (EU) št. 600/2014, vsa mesta izvrševanja pa za druge finančne instrumente, javnosti vsaj enkrat letno brezplačno dajo na razpolago podatke o kakovosti izvrševanja poslov na zadevnem mestu in da investicijsko podjetje po izvršitvi posla v imenu stranke slednjo obvesti, kje je bilo naročilo izvršeno. Redna poročila vključujejo podatke o cenah, stroških, hitrosti in verjetnosti izvrševanja za posamezne finančne instrumente.

4.   Države članice od investicijskih podjetij zahtevajo uvedbo in izvajanje učinkovite ureditve za skladnost z odstavkom 1. Države članice zlasti zahtevajo, da investicijska podjetja uvedejo in izvajajo politiko izvrševanja naročil, ki jim omogoča, da za naročila strank dobijo najboljše možne rezultate v skladu z odstavkom 1.

5.   Politika izvrševanja naročil mora za vsak razred finančnih instrumentov zajemati informacije o različnih mestih, na katerih investicijsko podjetje izvršuje naročila svojih strank, in dejavnikih, ki vplivajo na izbiro mesta izvršitve. Zajema vsaj tista mesta, ki investicijskemu podjetju omogočajo, da konsistentno dosega najboljše možne rezultate za izvršitev naročil strank.

Države članice od investicijskih podjetij zahtevajo, da strankam zagotovijo ustrezne informacije o svoji politiki izvrševanja naročil. V teh informacijah jasno, dovolj podrobno in tako, da jih stranke zlahka razumejo, pojasnijo, kako bo investicijsko podjetje izvrševalo naročila za stranko. Države članice od investicijskih podjetij zahtevajo, da pridobijo predhodno privolitev strank za njihovo politiko izvrševanja naročil.

Države članice zahtevajo, da investicijska podjetja, če politika izvrševanja naročil predvideva možnost izvrševanja naročil strank zunaj mesta trgovanja, zlasti obvesti svoje stranke o tej možnosti. Države članice od investicijskih podjetij zahtevajo, da od strank pridobijo predhodno izrecno privolitev, preden začnejo izvrševati njihova naročila zunaj mesta trgovanja. Investicijska podjetja lahko tako privolitev pridobijo v obliki splošnega sporazuma ali za posamezne posle.

6.   Države članice od investicijskih podjetij, ki izvršujejo naročila strank, zahtevajo, da enkrat na leto za vsako kategorijo finančnih instrumentov pripravijo povzetek in objavijo pet najprometnejših mest izvrševanja, ki so glede na obseg trgovanja najpomembnejša in na katerih so v preteklem letu izvrševala naročila strank, ter podatke o doseženi kakovosti izvrševanja.

7.   Države članice od investicijskih podjetij, ki izvršujejo naročila strank, zahtevajo, da spremljajo učinkovitost svoje ureditve izvrševanja naročil in politike izvrševanja naročil, da bi prepoznali in, kjer je ustrezno, odpravili morebitne pomanjkljivosti. Zlasti redno ocenjujejo, ali mesta izvrševanja iz politike izvrševanja naročil omogočajo najboljši možni rezultat za stranko ali pa morajo svojo ureditev izvrševanja spremeniti, pri čemer med drugim upoštevajo informacije, objavljene v odstavkih 3 in 6. Države članice od investicijskih podjetij zahtevajo, da stranke, s katerimi imajo poslovni odnos, uradno obvestijo o morebitnih pomembnih spremembah svoje ureditve izvrševanja naročil ali politike izvrševanja naročil.

8.   Države članice od investicijskih podjetij zahtevajo, da so svojim strankam sposobna na njihovo zahtevo dokazati, da so izvršila njihova naročila v skladu s politiko investicijskega podjetja glede izvrševanja naročil in da pristojnemu organu na njegovo zahtevo dokažejo skladnost s tem členom.

9.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 89 v zvezi z:

| (a) | merili za določanje relativnega pomena različnih dejavnikov, ki se v skladu z odstavkom 1 lahko upoštevajo pri določanju najboljšega možnega rezultata, ob upoštevanju obsega in vrste naročila ter dejstva, ali je stranka neprofesionalna ali profesionalna; |
| --- | --- |

(a)

merili za določanje relativnega pomena različnih dejavnikov, ki se v skladu z odstavkom 1 lahko upoštevajo pri določanju najboljšega možnega rezultata, ob upoštevanju obsega in vrste naročila ter dejstva, ali je stranka neprofesionalna ali profesionalna;

| (b) | dejavniki, ki jih investicijsko podjetje lahko upošteva pri pregledu svoje ureditve izvrševanja, in okoliščinami, v katerih so spremembe take ureditve lahko ustrezne. Zlasti dejavniki za določanje, katera mesta investicijskim podjetjem omogočajo konsistentno doseganje najboljšega možnega rezultata za izvrševanje naročil strank; |
| --- | --- |

(b)

dejavniki, ki jih investicijsko podjetje lahko upošteva pri pregledu svoje ureditve izvrševanja, in okoliščinami, v katerih so spremembe take ureditve lahko ustrezne. Zlasti dejavniki za določanje, katera mesta investicijskim podjetjem omogočajo konsistentno doseganje najboljšega možnega rezultata za izvrševanje naročil strank;

| (c) | naravo in obsegom informacij, ki se posredujejo strankam o njihovih politikah izvrševanja v skladu z odstavkom 5. |
| --- | --- |

(c)

naravo in obsegom informacij, ki se posredujejo strankam o njihovih politikah izvrševanja v skladu z odstavkom 5.

10.   ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, v katerih določi:

| (a) | posebno vsebino, obliko in pogostost objavljanja podatkov, povezanih s kakovostjo izvrševanja, ki jih je treba objavljati v skladu z odstavkom 3, ob upoštevanju vrste mesta izvrševanja in vrste zadevnega finančnega instrumenta; |
| --- | --- |

(a)

posebno vsebino, obliko in pogostost objavljanja podatkov, povezanih s kakovostjo izvrševanja, ki jih je treba objavljati v skladu z odstavkom 3, ob upoštevanju vrste mesta izvrševanja in vrste zadevnega finančnega instrumenta;

| (b) | vsebino in obliko informacij, ki jih morajo investicijska podjetja objavljati v skladu z odstavkom 6. |
| --- | --- |

(b)

vsebino in obliko informacij, ki jih morajo investicijska podjetja objavljati v skladu z odstavkom 6.

ESMA te osnutke regulativnih tehničnih standardov Komisiji predloži do 3. julija 2015.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 28

Pravila o obravnavanju naročil strank

1.   Države članice od investicijskih podjetij, pooblaščenih za izvrševanje naročil za račun strank, zahtevajo, da izvajajo postopke in ureditev, ki omogočajo takojšnje, pošteno in hitro izvrševanje naročil strank glede na druga naročila strank ali trgovalne interese investicijskega podjetja.

Ti postopki in ureditev omogočajo izvrševanje sicer primerljivih naročil strank v skladu s časom, ko jih investicijsko podjetje prejme.

2.   Države članice zahtevajo, da investicijska podjetja v primeru naročila z omejitvijo, ki ga odda stranka v zvezi z delnicami, ki so uvrščene v trgovanje na reguliranem trgu ali s katerimi se trguje na mestu trgovanja, in ki se v skladu s prevladujočimi tržnimi pogoji ne izvrši takoj, razen če stranka izrecno ne da drugačnih navodil, sprejmejo ukrepe za najhitrejšo možno izvršitev tega naročila tako, da to naročilo z omejitvijo stranke takoj objavijo na način, ki je lahko dostopen za druge udeležence na trgu. Države članice se lahko odločijo, da investicijska podjetja to obveznost izpolnijo, če naročilo z omejitvijo stranke prenesejo na mesto trgovanja. Države članice določijo, da lahko pristojni organi opustijo obveznost objave naročila z omejitvijo, ki ima velik obseg v primerjavi z normalno tržno velikostjo, kakor je določeno v členu 4 Uredbe (EU) št. 600/2014.

3.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 89, s katerimi opredeli:

| (a) | pogoje in naravo postopkov in ureditve, katerih posledica je pošteno in hitro izvrševanje naročil strank, ter okoliščine, v katerih, ali vrste poslov, pri katerih lahko investicijska podjetja v razumni meri odstopajo od takojšnje izvršitve, da bi dosegla ugodnejše pogoje za stranke; |
| --- | --- |

(a)

pogoje in naravo postopkov in ureditve, katerih posledica je pošteno in hitro izvrševanje naročil strank, ter okoliščine, v katerih, ali vrste poslov, pri katerih lahko investicijska podjetja v razumni meri odstopajo od takojšnje izvršitve, da bi dosegla ugodnejše pogoje za stranke;

| (b) | različne metode, z uporabo katerih se za investicijsko podjetje lahko šteje, da je izpolnilo svojo obveznost, da trgu razkrije naročila z omejitvijo strank, ki niso izvršljiva takoj. |
| --- | --- |

(b)

različne metode, z uporabo katerih se za investicijsko podjetje lahko šteje, da je izpolnilo svojo obveznost, da trgu razkrije naročila z omejitvijo strank, ki niso izvršljiva takoj.

Člen 29

Obveznosti investicijskih podjetij pri imenovanju vezanih zastopnikov

1.   Države članice investicijskemu podjetju dovolijo imenovanje vezanih zastopnikov za namene spodbujanja storitev investicijskega podjetja, potegovanja za posle ali sprejemanja naročil od strank ali potencialnih strank in njihovega posredovanja, plasiranja finančnih instrumentov in svetovanja v zvezi s takimi finančnimi instrumenti ter storitev, ki jih ponuja to investicijsko podjetje.

2.   Države članice zahtevajo, da investicijsko podjetje, če se odloči imenovati vezanega zastopnika, ostane neomejeno in brezpogojno odgovorno za vsa dejanja ali opustitve s strani vezanega zastopnika, kadar ta deluje v imenu investicijskega podjetja. Države članice od investicijskih podjetij zahtevajo, da zagotovijo, da vezani zastopnik razkrije, v kakšni vlogi deluje in katero investicijsko podjetje zastopa, ko stopi v stik ali preden začne poslovati s katero koli stranko ali potencialno stranko.

Države članice lahko v skladu s členom 16(6), (8) in (9) vezanim zastopnikom, registriranim na njihovem ozemlju, dovolijo upravljati z denarjem in/ali finančnimi instrumenti strank v imenu in na neomejeno odgovornost investicijskega podjetja, za katero delujejo na njihovem ozemlju ali, v primeru čezmejnega poslovanja, na ozemlju države članice, ki vezanemu zastopniku dovoljuje upravljati z denarjem strank.

Države članice od investicijskih podjetij zahtevajo, da spremljajo dejavnosti svojih vezanih zastopnikov, da bi zagotovila svojo nenehno skladnost s to direktivo pri delovanju prek vezanih zastopnikov.

3.   Vezani zastopniki morajo biti registrirani v javnem registru države članice, kjer so ustanovljeni. ESMA na svojem spletnem mestu objavi reference ali spletne povezave do javnih registrov, ki jih v skladu s tem členom vzpostavijo države članice, ki se odločijo, da investicijskim podjetjem dovolijo imenovanje vezanih zastopnikov.

Države članice zagotovijo, da so vezani zastopniki v javni register sprejeti samo, če je bilo ugotovljeno, da imajo zadosten ugled in da imajo ustrezno splošno, poslovno in strokovno znanje in usposobljenost, da so stranki ali potencialni stranki sposobni ponuditi investicijsko storitev ali pomožno storitev in točno posredovati vse zadevne informacije v zvezi s predlagano storitvijo.

Države članice se lahko odločijo, da lahko investicijska podjetja preverijo, ali imajo vezani zastopniki, ki jih imenujejo, zadosten ugled in znanje ter usposobljenost iz drugega pododstavka, če to poteka pod ustreznim nadzorom.

Register se redno dopolnjuje z zadnjimi podatki. Javno je na vpogled.

4.   Države članice od investicijskih podjetij, ki imenujejo vezane zastopnike, zahtevajo, da sprejmejo primerne ukrepe za preprečitev morebitnih negativnih vplivov, ki bi jih lahko imele dejavnosti vezanega zastopnika, ki niso zajete v področje uporabe te direktive, na posle, ki jih vezani zastopnik izvršuje v imenu investicijskega podjetja.

Države članice lahko pristojnim organom dovolijo, da sodelujejo z investicijskimi podjetji in kreditnimi institucijami, njihovimi združenji in drugimi subjekti pri registriranju vezanih zastopnikov in pri spremljanju skladnosti vezanih zastopnikov z zahtevami iz odstavka 3. Zlasti lahko vezane zastopnike registrirajo investicijsko podjetje, kreditna institucija ali njihova združenja ter drugi subjekti pod nadzorom pristojnega organa.

5.   Države članice od investicijskih podjetij zahtevajo, da imenujejo samo vezane zastopnike, vpisane v javne registre iz odstavka 3.

6.   Države članice lahko sprejmejo ali ohranijo določbe, ki so strožje kot določbe iz tega člena, ali dodajo nadaljnje zahteve za vezane zastopnike, registrirane na njihovem ozemlju.

Člen 30

Posli, izvršeni s primernimi nasprotnimi strankami

1.   Države članice zagotovijo, da lahko investicijska podjetja, pooblaščena za izvrševanje naročil za račun strank in/ali za poslovanje za svoj račun in/ali za sprejemanje in posredovanje naročil, izvršijo ali sklenejo posle s primernimi nasprotnimi strankami, ne da bi morale izpolnjevati obveznosti iz člena 24, razen odstavkov 4 in 5, člena 25, razen odstavka 6, člena 27 in člena 28(1) glede teh poslov ali glede morebitnih pomožnih storitev v neposredni zvezi s temi posli.

Države članice zagotovijo, da investicijska podjetja v odnosih s primernimi nasprotnimi strankami ravnajo pošteno, pravično in profesionalno ter komunicirajo na pošten, jasen in nezavajajoč način ob upoštevanju narave primerne nasprotne stranke in njenih dejavnosti.

2.   Države članice kot primerne nasprotne stranke za namene tega člena priznajo investicijska podjetja, kreditne institucije, zavarovalnice, KNPVP in njihove družbe za upravljanje, pokojninske sklade in njihove družbe za upravljanje, druge finančne institucije, odobrene ali regulirane v okviru prava Unije ali nacionalnega prava države članice, nacionalne vlade in njihove ustrezne urade, vključno z javnimi organi, ki se ukvarjajo z javnim dolgom na nacionalni ravni, centralne banke in nadnacionalne organizacije.

Uvrstitev kot primerna nasprotna stranka v skladu s prvim pododstavkom ne sme posegati v pravice takih subjektov, da na splošno ali za vsak posel posebej zahtevajo obravnavo kot stranke, za poslovanje katerih z investicijskim podjetjem veljajo členi 24, 25, 27 in 28.

3.   Države članice lahko kot primerne nasprotne stranke priznajo tudi druga podjetja, ki izpolnjujejo vnaprej določene sorazmerne zahteve, vključno s količinskim pragom. V primeru posla, pri katerem predvidene nasprotne stranke spadajo pod različne pravne rede, se investicijsko podjetje podredi statusu drugega podjetja, kakor določajo zakonodaja ali ukrepi države članice, v kateri ima podjetje sedež.

Države članice zagotovijo, da investicijsko podjetje, kadar s takimi podjetji vstopi v posle v skladu z odstavkom 1, od predvidene nasprotne stranke pridobi izrecno potrditev, da se strinja z obravnavo kot primerna nasprotna stranka. Države članice investicijskemu podjetju dovolijo, da to potrditev pridobi v obliki splošnega sporazuma ali za vsak posamezen posel.

4.   Države članice lahko priznajo za primerne nasprotne stranke subjekte tretjih držav, enakovredne kategorijam subjektov iz odstavka 2.

Države članice lahko priznajo kot primerne nasprotne stranke tudi podjetja iz tretjih držav, kot so tista iz odstavka 3, pod istimi pogoji in v skladu z istimi zahtevami, kot so tiste iz odstavka 3.

5.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 89, da določi:

| (a) | postopke za vložitev zahteve za obravnavo kot stranke v skladu z odstavkom 2; |
| --- | --- |

(a)

postopke za vložitev zahteve za obravnavo kot stranke v skladu z odstavkom 2;

| (b) | postopke za pridobitev izrecne potrditve s strani predvidenih nasprotnih strank v skladu z odstavkom 3; |
| --- | --- |

(b)

postopke za pridobitev izrecne potrditve s strani predvidenih nasprotnih strank v skladu z odstavkom 3;

| (c) | vnaprej določene sorazmerne zahteve, vključno s količinskimi pragi, ki bi podjetju omogočile, da se šteje kot primerna nasprotna stranka v skladu z odstavkom 3. |
| --- | --- |

(c)

vnaprej določene sorazmerne zahteve, vključno s količinskimi pragi, ki bi podjetju omogočile, da se šteje kot primerna nasprotna stranka v skladu z odstavkom 3.

Oddelek 3

Preglednost in celovitost trga

Člen 31

Spremljanje skladnosti s pravili MTF ali OTF in drugimi pravnimi obveznostmi

1.   Države članice od investicijskih podjetij in upravljavcev trga, ki upravljajo MTF ali OTF, zahtevajo, da uvedejo in vzdržujejo učinkovito ureditev in postopke v zvezi z MTF ali OTF za redno spremljanje skladnosti njihovih članov, udeležencev ali uporabnikov z njihovimi pravili. Investicijska podjetja in upravljavci trga, ki upravljajo MTF ali OTF, spremljajo naročila, vključno s preklici, in posle, ki jih izvršujejo njihovi člani, udeleženci ali uporabniki v okviru njihovih sistemov, da bi prepoznali kršitve teh pravil, pogoje trgovanja, ki motijo delovanje trga, ali ravnanje, ki bi lahko pomenilo ravnanje, ki je prepovedano z Uredbo (EU) št. 596/2014 ali motnje v sistemu v zvezi s finančnim instrumentom, ter uporabijo potrebna sredstva za zagotovitev, da je to spremljanje učinkovito.

2.   Države članice od investicijskih podjetij in upravljavcev trga, ki upravljajo MTF ali OTF, zahtevajo, da svoj pristojni organ nemudoma obvestijo o večjih kršitvah pravil ali o pogojih trgovanja, ki motijo delovanje trga, ali o ravnanju, ki bi lahko pomenilo ravnanje, ki je prepovedano z Uredbo (EU) št. 596/2014, ali motnjah v sistemu v zvezi s finančnim instrumentom.

Pristojni organi investicijskih podjetij in upravljavcev trga, ki upravljajo MTF ali OTF, posredujejo ESMA in pristojnim organom drugih držav članic informacije iz prvega pododstavka.

V zvezi z ravnanjem, ki bi lahko pomenilo ravnanje, ki je prepovedano z Uredbo (EU) št. 596/2014, se mora pristojni organ prepričati, da do takih zlorabe prihaja ali je prihajalo, preden o tem uradno obvesti pristojne organe drugih držav članic in ESMA.

3.   Države članice od investicijskih podjetij in upravljavcev trga, ki upravljajo MTF ali OTF, zahtevajo tudi, da organu, pristojnemu za preiskavo in pregon zlorabe trga, brez nepotrebnega odlašanja zagotovijo informacije iz odstavka 2 ter vso pomoč pri preiskovanju in pregonu zlorabe trga, ki se pojavi v njihovih sistemih ali prek njih.

4.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 89 v zvezi z okoliščinami, ki sprožijo zahtevo po obveščanju iz odstavka 2 tega člena.

Člen 32

Začasna ustavitev trgovanja s finančnimi instrumenti v okviru MTF ali OTF in njihov umik iz takšnega trgovanja

1.   Brez poseganja v pravico pristojnega organa iz člena 69(2), da zahteva začasno ustavitev trgovanja s finančnim instrumentom ali njegov umik iz trgovanja, lahko investicijsko podjetje ali upravljavec trga, ki upravlja MTF ali OTF, začasno ustavi trgovanje s finančnim instrumentom, ki ne spoštuje več pravil MTF ali OTF, ali ga umakne iz trgovanja, razen če bi taka začasna ustavitev ali umik lahko znatno škodovala interesom vlagateljev ali pravilnemu delovanju trga.

2.   Države članice zahtevajo, da investicijsko podjetje ali upravljavec trga, ki upravlja MTF ali OTF, ki začasno ustavi trgovanje s finančnim instrumentom ali ga umakne iz trgovanja, tudi začasno ustavi trgovanje ali umakne iz trgovanja izvedene finančne instrumente iz točk (4) do (10) oddelka C Priloge I, ki se nanašajo ali sklicujejo na ta finančni instrument, kadar je to potrebno za podporo ciljem začasne ustavitve ali umika osnovnega finančnega instrumenta. Investicijsko podjetje ali upravljavec trga, ki upravlja MTF ali OTF, odločitev o začasni ustavitvi ali umiku finančnega instrumenta in vseh povezanih izvedenih finančnih instrumentov ter ustrezne odločitve sporoči svojemu pristojnemu organu.

Pristojni organ, v pristojnosti katerega je bila uvedena začasna ustavitev ali umik, zahteva, da regulirani trgi, drugi MTF, drugi OTF in sistematični internalizatorji, ki so v njegovi pristojnosti in trgujejo z istim finančnim instrumentom ali izvedenimi finančnimi instrumenti iz točk (4) do (10) oddelka C Priloge I k tej direktivi, ki se nanašajo ali sklicujejo na ta finančni instrument, začasno ustavijo trgovanje s tem finančnim instrumentom ali izvedenimi finančnimi instrumenti ali jih umaknejo iz trgovanja, kadar sta začasna ustavitev ali umik uvedena zaradi suma zlorabe trga, ponudbe za prevzem ali razkritja notranjih informacij o izdajatelju ali finančnem instrumentu, ki krši člena 7 in 17 Uredbe (EU) št. 596/2014, razen kadar bi taka začasna ustavitev ali umik lahko znatno škodovala interesom vlagateljev ali pravilnemu delovanju trga.

Pristojni organ takšno odločitev nemudoma objavi ter jo sporoči ESMA in pristojnim organom drugih držav članic.

Uradno obveščeni pristojni organi drugih držav članic zahtevajo, da regulirani trgi, drugi MTF, drugi OTF in sistematični internalizatorji, ki so v njihovi pristojnosti in trgujejo z istim finančnim instrumentom ali izvedenimi finančnimi instrumenti iz točk (4) do (10) oddelka C Priloge I k tej direktivi, ki se nanašajo ali sklicujejo na ta finančni instrument, prav tako začasno ustavijo trgovanje s tem finančnim instrumentom ali izvedenimi finančnimi instrumenti ali jih umaknejo iz trgovanja, kadar je začasna ustavitev ali umik uveden zaradi suma zlorabe trga, ponudbe za prevzem ali razkritja notranjih informacij o izdajatelju ali finančnem instrumentu, ki krši člena 7 in 17 Uredbe (EU) št. 596/2014, razen kadar bi taka začasna ustavitev ali umik lahko znatno škodovala interesom vlagateljev ali pravilnemu delovanju trga.

Vsak uradno obveščeni pristojni organ svojo odločitev sporoči ESMA in drugim pristojnim organom, vključujoč pojasnilo, če se z odločitvijo ni začasno ustavilo trgovanje z oziroma umaknilo iz trgovanja finančnega instrumenta ali izvedenih finančnih instrumentov iz točk (4) do (10) oddelka C Priloge I, ki se nanašajo ali sklicujejo na ta finančni instrument.

Ta odstavek se uporablja tudi ob preklicu začasne ustavitve trgovanja s finančnim instrumentom ali izvedenimi finančnimi instrumenti iz točk (4) do (10) oddelka C Priloge I, ki se nanašajo ali sklicujejo na ta finančni instrument.

Postopek obveščanja iz tega odstavka se uporablja tudi v primeru, če odločitev, da se začasno ustavi trgovanje s finančnimi instrumenti ali izvedenimi finančnimi instrumenti iz točk (4) do (10) oddelka C Priloge I, ki se nanašajo ali sklicujejo na ta finančni instrument, ali da se takšni instrumenti umaknejo iz trgovanja, sprejme pristojni organ v skladu s točkama (m) in (n) člena 69(2).

Za zagotovitev, da se obveznost začasne zaustavitve ali umika iz trgovanja takih izvedenih finančnih instrumentov uporabi sorazmerno, ESMA pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov, s katerimi dodatno določi primere, v katerih povezava med izvedenimi finančnimi instrumenti iz točk (4) do (10) Oddelka C Priloge I, ki se nanašajo ali sklicujejo na finančni instrument, ki je bil začasno ustavljen ali umaknjen iz trgovanja, in prvotnim finančnim instrumentom pomeni, da se izvedeni finančni instrument prav tako začasno ustavi ali umakne iz trgovanja, da bi dosegli cilj začasne ustavitve ali umika osnovnega finančnega instrumenta.

ESMA te osnutke regulativnih tehničnih standardov Komisiji predloži do 3. julija 2015.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

3.   ESMA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov, s katerimi določi obliko in časovno razporeditev sporočil in objav iz odstavka 2.

ESMA te osnutke izvedbenih tehničnih standardov Komisiji predloži do 3. januarja 2016.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

4.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 89, da navede okoliščine, ki pomenijo znatno škodo za interese vlagateljev in pravilno delovanje trga iz odstavkov 1 in 2 tega člena.

Oddelek 4

Zagonski trgi MSP

Člen 33

Zagonski trgi MSP

1.   Države članice določijo, da lahko upravljavec MTF pri svojem pristojnem organu vloži vlogo za registracijo MTF kot zagonskega trga MSP.

2.   Države članice določijo, da zadevni pristojni organ lahko registrira MTF kot zagonski trg MSP, če prejme vlogo iz odstavka 1 in se prepriča, da so izpolnjene zahteve iz odstavka 3 v zvezi z MTF.

3.   Države članice zagotovijo, da MTF poslujejo v skladu z učinkovitimi pravili, sistemi in postopki, ki zagotavljajo, da so izpolnjene naslednje zahteve:

| (a) | vsaj 50 % izdajateljev, katerih finančni instrumenti so uvrščeni v trgovanje v okviru MTF, so MSP v času registracije MTF kot zagonskega trga MSP in v vseh nadaljnjih koledarskih letih; |
| --- | --- |

(a)

vsaj 50 % izdajateljev, katerih finančni instrumenti so uvrščeni v trgovanje v okviru MTF, so MSP v času registracije MTF kot zagonskega trga MSP in v vseh nadaljnjih koledarskih letih;

| (b) | za prvi in nadaljnji sprejem finančnih instrumentov izdajateljev v trgovanje so določena ustrezna merila; |
| --- | --- |

(b)

za prvi in nadaljnji sprejem finančnih instrumentov izdajateljev v trgovanje so določena ustrezna merila;

| (c) | ob prvem sprejemu finančnih instrumentov v trgovanje je na voljo dovolj objavljenih informacij, da lahko vlagatelji obveščeno presodijo, ali je smiselno vlagati v finančne instrumente; informacije so na voljo bodisi v ustreznem dokumentu o uvrstitvi ali prospektu, če se uporabljajo zahteve Direktive 2003/71/ES glede javne ponudbe v povezavi s prvim sprejemom finančnega instrumenta v trgovanje v okviru MTF; |
| --- | --- |

(c)

ob prvem sprejemu finančnih instrumentov v trgovanje je na voljo dovolj objavljenih informacij, da lahko vlagatelji obveščeno presodijo, ali je smiselno vlagati v finančne instrumente; informacije so na voljo bodisi v ustreznem dokumentu o uvrstitvi ali prospektu, če se uporabljajo zahteve Direktive 2003/71/ES glede javne ponudbe v povezavi s prvim sprejemom finančnega instrumenta v trgovanje v okviru MTF;

| (d) | izdajatelj na trgu ali druga oseba za njegov račun zagotavlja ustrezno redno finančno poročanje, na primer revidirana letna poročila; |
| --- | --- |

(d)

izdajatelj na trgu ali druga oseba za njegov račun zagotavlja ustrezno redno finančno poročanje, na primer revidirana letna poročila;

| (e) | izdajatelji na trgu, kot so opredeljeni v točki (21) člena 3(1) Uredbe (EU) št. 596/2014, osebe, ki pri izdajateljih opravljajo poslovodne naloge, kot so opredeljene v točki (25) člena 3(1) Uredbe št. 596/2014 in osebe, ki so z njimi tesno povezane, kot so opredeljene v točki (26) člena 3(1) Uredbe št. 596/2014, izpolnjujejo ustrezne zahteve, ki veljajo zanje v skladu z Uredbo (EU) št. 596/2014; |
| --- | --- |

(e)

izdajatelji na trgu, kot so opredeljeni v točki (21) člena 3(1) Uredbe (EU) št. 596/2014, osebe, ki pri izdajateljih opravljajo poslovodne naloge, kot so opredeljene v točki (25) člena 3(1) Uredbe št. 596/2014 in osebe, ki so z njimi tesno povezane, kot so opredeljene v točki (26) člena 3(1) Uredbe št. 596/2014, izpolnjujejo ustrezne zahteve, ki veljajo zanje v skladu z Uredbo (EU) št. 596/2014;

| (f) | predpisane informacije v zvezi z izdajatelji na trgu se hranijo in dajejo na razpolago javnosti; |
| --- | --- |

(f)

predpisane informacije v zvezi z izdajatelji na trgu se hranijo in dajejo na razpolago javnosti;

| (g) | vzpostavljeni so učinkoviti sistemi in nadzor za preprečevanje in odkrivanje zlorab trga v skladu z zahtevami Uredbe (EU) št. 596/2014. |
| --- | --- |

(g)

vzpostavljeni so učinkoviti sistemi in nadzor za preprečevanje in odkrivanje zlorab trga v skladu z zahtevami Uredbe (EU) št. 596/2014.

4.   Merila iz odstavka 3 ne vplivajo na skladnost investicijskega podjetja ali upravljavca trga, ki upravlja MTF, z drugimi zahtevami iz te direktive, ki veljajo za upravljanje MTF. Prav tako investicijskemu podjetju ali upravljavcu trga, ki upravlja MTF, ne preprečujejo, da določi dodatne zahteve poleg zahtev iz navedenega odstavka.

5.   Države članice določijo, da lahko zadevni pristojni organ odvzame dovoljenje MTF za poslovanje kot zagonski trg MSP v naslednjih primerih:

| (a) | za odvzem dovoljenja zaprosi investicijsko podjetje ali upravljavec trga, ki upravlja trg; |
| --- | --- |

(a)

za odvzem dovoljenja zaprosi investicijsko podjetje ali upravljavec trga, ki upravlja trg;

| (b) | zahteve iz odstavka 3 v zvezi z MTF niso več izpolnjene. |
| --- | --- |

(b)

zahteve iz odstavka 3 v zvezi z MTF niso več izpolnjene.

6.   Države članice zahtevajo, da pristojni organ matične države članice ob izdaji ali odvzemu dovoljenja za MTF kot zagonskega trga MSP, o tem čim prej uradno obvesti ESMA. ESMA na svojem spletnem mestu objavi seznam zagonskih trgov MSP in ga redno posodablja.

7.   Države članice zahtevajo, da se s finančnim instrumentom izdajatelja, ki je uvrščen v trgovanje na enem zagonskem trgu MSP, lahko trguje tudi na drugih zagonskih trgih MSP le, kadar je bil izdajatelj obveščen in ni nasprotoval. Vendar v tem primeru izdajatelj nima obveznosti v zvezi s korporativnim upravljanjem ali z začetnim, stalnim ali priložnostnim razkritjem glede zadevnega zagonskega trga MSP.

8.   Komisija je pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 89 za podrobnejšo določitev zahtev iz odstavka 3 tega člena. V teh ukrepih upošteva potrebo, da se z zahtevami ohranja visoka raven zaščite vlagateljev za spodbujanje njihovega zaupanja v navedene trge ob hkratnem čim večjem zmanjšanju upravnega bremena za izdajatelje na trgu ter da se dovoljenja ne odvzemajo in se izdajanje dovoljenj ne zavrača le zaradi začasnega neizpolnjevanja pogojev iz točke (a) odstavka 3 tega člena.

POGLAVJE III

Pravice investicijskih podjetij

Člen 34

Svoboda opravljanja investicijskih storitev in poslov

1.   Države članice zagotovijo, da lahko investicijska podjetja, ki jih pristojni organi druge države članice pooblastijo in nadzorujejo v skladu s to direktivo in glede kreditnih institucij v skladu z Direktivo 2013/36/EU, svobodno opravljajo investicijske storitve in/ali investicijske posle ter pomožne storitve na njihovem ozemlju, pod pogojem, da njihovo dovoljenje zajema take storitve in posle. Pomožne storitve se lahko opravljajo samo skupaj z investicijskimi storitvami in/ali posli.

Države članice investicijskemu podjetju ali kreditni instituciji ne naložijo nobenih dodatnih zahtev v zvezi z zadevami iz te direktive.

2.   Vsako investicijsko podjetje, ki želi prvič opravljati storitve ali posle na ozemlju druge države članice ali ki želi spremeniti paleto storitev ali poslov, ki jih tam opravlja, pristojnemu organu matične države članice sporoči naslednje informacije:

| (a) | državo članico, v kateri namerava poslovati; |
| --- | --- |

(a)

državo članico, v kateri namerava poslovati;

| (b) | poslovni načrt, zlasti z navedbo tistih investicijskih storitev in/ali poslov ter pomožnih storitev, ki jih namerava zagotavljati na ozemlju te države članice in ali jih namerava zagotavljati prek vezanih zastopnikov s sedežem v njegovi matični državi članici. Kadar namerava investicijsko podjetje uporabiti vezane zastopnike, sporoči pristojnemu organu matične države članice istovetnost teh vezanih zastopnikov. |
| --- | --- |

(b)

poslovni načrt, zlasti z navedbo tistih investicijskih storitev in/ali poslov ter pomožnih storitev, ki jih namerava zagotavljati na ozemlju te države članice in ali jih namerava zagotavljati prek vezanih zastopnikov s sedežem v njegovi matični državi članici. Kadar namerava investicijsko podjetje uporabiti vezane zastopnike, sporoči pristojnemu organu matične države članice istovetnost teh vezanih zastopnikov.

Kadar namerava investicijsko podjetje na ozemlju držav članic, kjer namerava zagotavljati storitve, uporabiti vezane zastopnike s sedežem v svoji matični državi članici, pristojni organ matične države članice investicijskega podjetja v enem mesecu od prejema vseh informacij sporoči pristojnemu organu države članice gostiteljice, imenovanemu za kontaktno točko v skladu s členom 79(1), imena vezanih zastopnikov, ki jih investicijsko podjetje namerava uporabiti za zagotavljanje investicijskih storitev in poslov v tej državi članici. Država članica gostiteljica te informacije objavi. ESMA lahko v skladu s postopkom in pod pogoji iz člena 35 Uredbe (EU) št. 1095/2010 zahteva dostop do teh informacij.

3.   Pristojni organ matične države članice v enem mesecu po prejetju informacij te informacije posreduje pristojnemu organu države članice gostiteljice, imenovanemu za kontaktno točko v skladu s členom 79(1). Investicijsko podjetje lahko nato začne opravljati zadevne investicijske storitve in posle v državi članici gostiteljici.

4.   V primeru spremembe katerega koli podatka, sporočenega v skladu z odstavkom 2, investicijsko podjetje vsaj en mesec pred uvedbo spremembe pristojnemu organu matične države članice predloži pisno obvestilo o tej spremembi. Pristojni organ matične države članice o tej spremembi obvesti pristojni organ države članice gostiteljice.

5.   Vsaka kreditna institucija, ki želi opravljati investicijske storitve ali posle ter pomožne storitve v skladu z odstavkom 1 prek vezanih zastopnikov, sporoči pristojnim organom svoje matične države članice imena teh vezanih zastopnikov.

Kadar namerava kreditna institucija na ozemlju držav članic, kjer namerava zagotavljati storitve, uporabiti vezane zastopnike s sedežem v njeni matični državi članici, pristojni organ matične države članice kreditne institucije v enem mesecu po prejemu vseh informacij sporoči pristojnemu organu države članice gostiteljice, imenovanemu za kontaktno točko v skladu s členom 79(1), istovetnost vezanih zastopnikov, ki jih kreditna institucija namerava uporabiti za zagotavljanje storitev v tej države članici. Država članica gostiteljica take informacije objavi.

6.   Države članice brez dodatnih zakonskih ali administrativnih zahtev investicijskim podjetjem in upravljavcem trga, ki upravljajo MTF in OTF, iz drugih držav članic dovolijo, da na njihovem ozemlju zagotovijo ustrezne ureditve, ki oddaljenim uporabnikom, članom ali udeležencem s sedežem na njihovem ozemlju omogoča dostop do teh trgov in trgovanje na njih.

7.   Investicijsko podjetje ali upravljavec trga, ki upravlja MTF ali OTF, pristojnemu organu svoje matične države članice sporoči, v kateri državi članici namerava vzpostaviti tako ureditev. Pristojni organ matične države članice v enem mesecu sporoči te informacije pristojnemu organu države članice, v kateri namerava MTF ali OTF vzpostaviti tako ureditev.

Pristojni organ matične države članice MTF na zahtevo pristojnega organa države članice gostiteljice MTF brez nepotrebnega odlašanja sporoči imena oddaljenih članov ali udeležencev MTF s sedežem v tej državi članici.

8.   ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, da se opredeli, katere informacije je treba posredovati v skladu z odstavki 2, 4, 5 in 7.

ESMA te osnutke regulativnih tehničnih standardov Komisiji predloži do 3. julija 2015.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

9.   ESMA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov, da se pripravijo standardni obrazci, predloge in postopki za obveščanje v skladu z odstavki 3, 4, 5 in 7.

ESMA te osnutke izvedbenih tehničnih standardov Komisiji predloži do 31. decembra 2016.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 35

Ustanovitev podružnice

1.   Države članice zagotovijo, da se na njihovem ozemlju lahko zagotavljajo investicijske storitve in/ali posli ter pomožne storitve v skladu s to direktivo in Direktivo 2013/36/EU prek pravice do ustanavljanja, bodisi prek ustanovitve podružnice ali z uporabo vezanega zastopnika s sedežem v državi članici, ki ni njegova matična država članica, pod pogojem, da so te storitve in posli zajeti v dovoljenju, ki ga investicijsko podjetje ali kreditna institucija pridobi v matični državi članici. Pomožne storitve se lahko opravljajo samo skupaj z investicijskimi storitvami in/ali posli.

Države članice ne smejo naložiti nobenih dodatnih zahtev glede organizacije in poslovanja podružnice v zvezi z zadevami iz te direktive, razen tistih, dovoljenih v skladu z odstavkom 8.

2.   Države članice zahtevajo od investicijskega podjetja, ki želi ustanoviti podružnico na ozemlju druge države članice ali uporabiti vezanega zastopnika s sedežem v drugi državi članici, v kateri ni ustanovilo podružnice, da najprej uradno obvesti pristojni organ svoje matične države članice in mu posreduje naslednje informacije:

| (a) | ime držav članic, na ozemlju katerih namerava ustanoviti podružnico, ali držav članic, v katerih ni ustanovilo podružnice, a namerava na njihovem ozemlju uporabiti vezane zastopnike s sedežem v tej državi članici; |
| --- | --- |

(a)

ime držav članic, na ozemlju katerih namerava ustanoviti podružnico, ali držav članic, v katerih ni ustanovilo podružnice, a namerava na njihovem ozemlju uporabiti vezane zastopnike s sedežem v tej državi članici;

| (b) | poslovni načrt, ki med drugim navaja investicijske storitve in/ali posle ter pomožne storitve, ki bodo ponujene; |
| --- | --- |

(b)

poslovni načrt, ki med drugim navaja investicijske storitve in/ali posle ter pomožne storitve, ki bodo ponujene;

| (c) | organizacijsko strukturo podružnice, kadar je že ustanovljena, ter navedbo, ali namerava podružnica uporabiti vezane zastopnike; |
| --- | --- |

(c)

organizacijsko strukturo podružnice, kadar je že ustanovljena, ter navedbo, ali namerava podružnica uporabiti vezane zastopnike;

| (d) | ali namerava uporabiti vezane zastopnike v državi članici, v kateri investicijsko podjetje ni ustanovilo podružnice, opis načrtovane uporabe vezanega zastopnika ali vezanih zastopnikov in organizacijsko strukturo, vključno z zahtevami glede poročanja in navedbo, kako so zastopniki umeščeni v korporacijsko strukturo investicijskega podjetja; |
| --- | --- |

(d)

ali namerava uporabiti vezane zastopnike v državi članici, v kateri investicijsko podjetje ni ustanovilo podružnice, opis načrtovane uporabe vezanega zastopnika ali vezanih zastopnikov in organizacijsko strukturo, vključno z zahtevami glede poročanja in navedbo, kako so zastopniki umeščeni v korporacijsko strukturo investicijskega podjetja;

| (e) | naslov v matični državi članici, kjer se lahko dobijo dokumenti; |
| --- | --- |

(e)

naslov v matični državi članici, kjer se lahko dobijo dokumenti;

| (f) | imena odgovornih za upravljanje podružnice ali vezanega zastopnika. |
| --- | --- |

(f)

imena odgovornih za upravljanje podružnice ali vezanega zastopnika.

Kadar investicijsko podjetje uporablja vezanega zastopnika s sedežem v državi članici, ki ni matična država članica tega podjetja, postane tak vezani zastopnik del podružnice, kadar je ustanovljena, vsekakor pa zanj veljajo določbe te direktive v zvezi s podružnicami.

3.   Razen če ima pristojni organ matične države članice razlog, da dvomi v primernost administrativne strukture ali finančnega položaja investicijskega podjetja, ob upoštevanju predvidenih poslov, v treh mesecih po prejetju vseh informacij te informacije sporoči pristojnemu organu države članice gostiteljice, imenovanemu za kontaktno točko v skladu s členom 79(1), in ustrezno obvesti zadevno investicijsko podjetje.

4.   Poleg informacij iz odstavka 2 pristojni organ matične države članice pristojnemu organu države članice gostiteljice sporoči podrobnosti o akreditirani odškodninski shemi, katere članica je investicijsko podjetje v skladu z Direktivo 97/9/ES. V primeru spremembe podatkov pristojni organ matične države članice ustrezno obvesti pristojni organ države članice gostiteljice.

5.   Kadar pristojni organ matične države članice zavrne posredovanje informacij pristojnemu organu države članice gostiteljice, zadevnemu investicijskemu podjetju navede razloge za zavrnitev v treh mesecih po prejetju vseh informacij.

6.   Ob prejemu sporočila s strani pristojnega organa države članice gostiteljice, ali če takega sporočila z njene strani ni najkasneje dva meseca po datumu posredovanja sporočila s strani pristojnega organa matične države članice, je lahko podružnica ustanovljena in začne poslovati.

7.   Vsaka kreditna institucija, ki želi uporabiti vezanega zastopnika s sedežem v državi članici, ki ni njena matična država članica, za opravljanje investicijskih storitev in/ali poslov ter pomožnih storitev v skladu s to direktivo, o tem uradno obvesti pristojni organ svoje matične države članice in mu zagotovi informacije iz odstavka 2.

Razen če ima pristojni organ matične države članice razlog, da dvomi v primernost administrativne strukture ali finančnega položaja kreditne institucije, v treh mesecih po prejetju vseh informacij te informacije sporoči pristojnemu organu države članice gostiteljice, imenovanemu za kontaktno točko v skladu s členom 79(1), ter v skladu s tem obvesti zadevno kreditno institucijo.

Kadar pristojni organ matične države članice zavrne posredovanje informacij pristojnemu organu države članice gostiteljice, zadevni kreditni instituciji navede razloge za zavrnitev v treh mesecih po prejetju informacij.

Ob prejemu sporočila s strani pristojnega organa države članice gostiteljice, ali če takega sporočila z njene strani ni najkasneje dva meseca po datumu posredovanja sporočila s strani pristojnega organa matične države članice, lahko vezani zastopnik začne poslovati. Za takega vezanega zastopnika veljajo določbe te direktive za podružnice.

8.   Pristojni organ države članice, v kateri se podružnica nahaja, prevzame odgovornost za zagotavljanje, da so storitve podružnice na njenem ozemlju skladne z obveznostmi iz členov 24, 25, 27 in 28 te direktive in členov 14 do 26 Uredbe (EU) št. 600/2014 ter ukrepi, ki jih v skladu z njimi sprejme država članica gostiteljica, kjer je to dopustno v skladu s členom 24(12).

Pristojni organ države članice, v kateri se podružnica nahaja, ima pravico pregledati ureditev podružnice in zahtevati take spremembe, ki so nujno potrebne, da lahko pristojni organ uveljavlja zahteve iz členov 24, 25, 27 in 28 te direktive in členov 14 do 26 Uredbe (EU) št. 600/2014 ter ukrepov, sprejetih v skladu z njimi, glede storitev in/ali poslov, ki jih podružnica opravlja na njenem ozemlju.

9.   Vsaka država članica določi, da lahko, kadar investicijsko podjetje, ki je pridobilo dovoljenje v drugi državi članici, ustanovi podružnico na njenem ozemlju, pristojni organ matične države članice investicijskega podjetja pri izvajanju svojih pristojnosti in po obvestilu pristojnega organa države članice gostiteljice opravlja inšpekcijske preglede te podružnice na kraju samem.

10.   V primeru spremembe katerega koli podatka, sporočenega v skladu z odstavkom 2, investicijsko podjetje vsaj en mesec pred uvedbo spremembe pristojnemu organu matične države članice predloži pisno obvestilo o tej spremembi. Pristojni organ matične države članice o tej spremembi obvesti tudi pristojni organ države članice gostiteljice.

11.   ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, da se opredeli, katere informacije je treba posredovati v skladu z odstavki 2, 4, 7 in 10.

ESMA te osnutke regulativnih tehničnih standardov Komisiji predloži do 3. julija 2015.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

12.   ESMA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov, da se pripravijo standardni obrazci, predloge in postopki za obveščanje v skladu z odstavki 3, 4, 7 in 10.

ESMA te osnutke izvedbenih tehničnih standardov Komisiji predloži do 3. julija 2016.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 36

Dostop do reguliranih trgov

1.   Države članice morajo zahtevati, da imajo investicijska podjetja iz drugih držav članic, ki so pridobila dovoljenje za izvršitev naročil strank ali za poslovanje za svoj račun, pravico do članstva ali do dostopa do reguliranih trgov, vzpostavljenih na njihovem ozemlju, na katerega koli od naslednjih načinov:

| (a) | neposredno, z ustanavljanjem podružnic v državah članicah gostiteljicah; |
| --- | --- |

(a)

neposredno, z ustanavljanjem podružnic v državah članicah gostiteljicah;

| (b) | tako, da postanejo oddaljene članice reguliranega trga ali da imajo do njega oddaljeni dostop, ne da bi morale ustanavljati podružnice v matični državi članici reguliranega trga, če postopki trgovanja in sistemi zadevnega trga ne zahtevajo fizične prisotnosti za sklepanje poslov na trgu. |
| --- | --- |

(b)

tako, da postanejo oddaljene članice reguliranega trga ali da imajo do njega oddaljeni dostop, ne da bi morale ustanavljati podružnice v matični državi članici reguliranega trga, če postopki trgovanja in sistemi zadevnega trga ne zahtevajo fizične prisotnosti za sklepanje poslov na trgu.

2.   Države članice investicijskim podjetjem, ki uveljavljajo pravico iz odstavka 1, ne naložijo nobenih dodatnih pravnih ali administrativnih zahtev.

Člen 37

Dostop do CNS, sistemov obračuna in poravnave ter pravica do določanja sistema poravnave

1.   Brez poseganja v naslove III, IV ali V Uredbe (EU) št. 648/2012 države članice zahtevajo, da imajo investicijska podjetja iz drugih držav članic pravico do neposrednega in posrednega dostopa do CNS ter do sistemov obračuna in poravnave na njihovem ozemlju za namene zaključka ali organiziranja zaključka poslov s finančnimi instrumenti.

Države članice zahtevajo, da za neposreden in posreden dostop teh investicijskih podjetij do teh sistemov veljajo ista nediskriminatorna, pregledna in objektivna merila kot za lokalne člane ali udeležence. Države članice ne omejijo uporabe teh sistemov na obračunavanje in poravnavanje poslov s finančnimi instrumenti, ki se izvajajo na mestu trgovanja na njihovem ozemlju.

2.   Države članice zahtevajo, da regulirani trgi na njihovem ozemlju vsem svojim članom ali udeležencem ponudijo pravico do določanja sistema poravnave poslov s finančnimi instrumenti, ki se izvajajo na tem reguliranem trgu, pod naslednjimi pogoji:

| (a) | da obstajajo take povezave in dogovori med določenim sistemom poravnave in katerim koli drugim sistemom, ki so potrebni za zagotovitev učinkovite in gospodarne poravnave zadevnega posla; |
| --- | --- |

(a)

da obstajajo take povezave in dogovori med določenim sistemom poravnave in katerim koli drugim sistemom, ki so potrebni za zagotovitev učinkovite in gospodarne poravnave zadevnega posla;

| (b) | da se pristojni organ, odgovoren za nadzor nad reguliranim trgom, strinja, da so ti tehnični pogoji za poravnavo poslov, sklenjenih na reguliranem trgu prek drugega sistema poravnave kot tistega, ki ga določi regulirani trg, taki, da omogočajo nemoteno in pravilno delovanje finančnih trgov. |
| --- | --- |

(b)

da se pristojni organ, odgovoren za nadzor nad reguliranim trgom, strinja, da so ti tehnični pogoji za poravnavo poslov, sklenjenih na reguliranem trgu prek drugega sistema poravnave kot tistega, ki ga določi regulirani trg, taki, da omogočajo nemoteno in pravilno delovanje finančnih trgov.

Ta ocena pristojnega organa reguliranega trga ne posega v pristojnosti nacionalnih centralnih bank kot nadzornikov sistemov poravnave ali drugih organov nadzora, ki imajo pristojnosti v zvezi s takimi sistemi. Pristojni organ upošteva nadzor, ki ga te ustanove že izvajajo, da bi preprečili neupravičeno podvajanje kontrole.

Člen 38

Določbe glede ureditve CNS, obračuna in poravnave v zvezi z MTF

1.   Države članice investicijskim podjetjem in upravljavcem trgov, ki upravljajo MTF, ne smejo preprečiti, da bi sklenili ustrezni dogovor s CNS ali klirinško hišo in sistemom poravnave druge države članice z namenom poskrbeti za obračun in/ali poravnavo nekaterih ali vseh trgovskih poslov, ki jih v okviru njihovih sistemov sklenejo člani ali udeleženci.

2.   Pristojni organ investicijskih podjetij in upravljavcev trga, ki upravljajo MTF, ne sme nasprotovati uporabi CNS, klirinških hiš in/ali sistemov poravnave v drugi državi članici, razen če je to dokazljivo potrebno za vzdrževanje pravilnega delovanja tega MTF in ob upoštevanju pogojev za sisteme poravnave iz člena 37(2).

Za preprečitev neupravičenega podvajanja kontrole pristojni organ upošteva nadzor, ki ga nad sistemom obračuna in poravnave že izvajajo nacionalne centralne banke kot nadzorniki sistemov obračuna in poravnave ali drugi nadzorni organi, pristojni za take sisteme.

POGLAVJE IV

Opravljanje investicijskih storitev in posli s strani podjetij iz tretje države

Oddelek 1

Opravljanje storitev ali izvajanje poslov prek ustanovitve podružnice

Člen 39

Ustanovitev podružnice

1.   Država članica lahko zahteva, da podjetje iz tretje države, ki namerava na njenem ozemlju opravljati investicijske storitve ali izvajati investicijske posle s pomožnimi storitvami ali brez njih za neprofesionalne ali profesionalne stranke v smislu oddelka II Priloge II, ustanovi podružnico v tej državi članici.

2.   Kadar država članica zahteva, da podjetje iz tretje države, ki namerava na njenem ozemlju opravljati investicijske storitve ali izvajati investicijske posle s pomožnimi storitvami ali brez njih, ustanovi podružnico, podružnica pridobi predhodno dovoljenje pristojnih organov te države članice v skladu z naslednjimi pogoji:

| (a) | za opravljanje storitev, za katere podjetje iz tretje države zaprosi za dovoljenje, sta potrebna dovoljenje in nadzor v tretji državi, v kateri ima zadevno podjetje sedež in ustrezno dovoljenje za poslovanje, pri tem pa pristojni organ ustrezno upošteva vsa priporočil FATF v zvezi s pranjem denarja in bojem proti financiranju terorizma; |
| --- | --- |

(a)

za opravljanje storitev, za katere podjetje iz tretje države zaprosi za dovoljenje, sta potrebna dovoljenje in nadzor v tretji državi, v kateri ima zadevno podjetje sedež in ustrezno dovoljenje za poslovanje, pri tem pa pristojni organ ustrezno upošteva vsa priporočil FATF v zvezi s pranjem denarja in bojem proti financiranju terorizma;

| (b) | dogovori o sodelovanju, ki vključujejo določbe, ki urejajo izmenjavo informacij za ohranitev celovitosti trga in zaščito vlagateljev, veljajo med pristojnimi organi v državi članici, kjer naj bi bila ustanovljena podružnica, in pristojnimi nadzornimi organi tretje države, v kateri ima podjetje sedež; |
| --- | --- |

(b)

dogovori o sodelovanju, ki vključujejo določbe, ki urejajo izmenjavo informacij za ohranitev celovitosti trga in zaščito vlagateljev, veljajo med pristojnimi organi v državi članici, kjer naj bi bila ustanovljena podružnica, in pristojnimi nadzornimi organi tretje države, v kateri ima podjetje sedež;

| (c) | podružnica prosto razpolaga z zadostnim začetnim kapitalom; |
| --- | --- |

(c)

podružnica prosto razpolaga z zadostnim začetnim kapitalom;

| (d) | imenuje se ena ali več oseb, odgovornih za upravljanje podružnice, ki izpolnjujejo zahteve iz člena 9(1); |
| --- | --- |

(d)

imenuje se ena ali več oseb, odgovornih za upravljanje podružnice, ki izpolnjujejo zahteve iz člena 9(1);

| (e) | tretja država, v kateri ima sedež podjetje iz tretje države, je podpisala sporazum z državo članico, v kateri naj bi bila ustanovljena podružnica, ki je popolnoma v skladu s standardi iz člena 26 Vzorčne konvencije OECD o davku na dohodek in kapital ter zagotavlja učinkovito izmenjavo informacij o davčnih zadevah, vključno z večstranskimi davčnimi sporazumi, če ti obstajajo; |
| --- | --- |

(e)

tretja država, v kateri ima sedež podjetje iz tretje države, je podpisala sporazum z državo članico, v kateri naj bi bila ustanovljena podružnica, ki je popolnoma v skladu s standardi iz člena 26 Vzorčne konvencije OECD o davku na dohodek in kapital ter zagotavlja učinkovito izmenjavo informacij o davčnih zadevah, vključno z večstranskimi davčnimi sporazumi, če ti obstajajo;

| (f) | podjetje je član odškodninske sheme za vlagatelje, ki je pooblaščena ali priznana v skladu z Direktivo 97/9/ES. |
| --- | --- |

(f)

podjetje je član odškodninske sheme za vlagatelje, ki je pooblaščena ali priznana v skladu z Direktivo 97/9/ES.

3.   Podjetje iz tretje države iz odstavka 1 predloži svojo vlogo pristojnemu organu države članice, kjer želi ustanoviti podružnico.

Člen 40

Obveznost zagotavljanja informacij

Podjetje iz tretje države, ki namerava pridobiti dovoljenje za zagotavljanje investicijskih storitev ali izvajanje investicijskih poslov s pomožnimi storitvami ali brez njih na ozemlju države članice prek podružnice, predloži pristojnemu organu te države članice naslednje:

| (a) | ime organa, odgovornega za njegov nadzor v zadevni tretji državi. Če je za nadzor odgovoren več kot en organ, se navedejo podrobnosti o zadevnih področjih pristojnosti; |
| --- | --- |

(a)

ime organa, odgovornega za njegov nadzor v zadevni tretji državi. Če je za nadzor odgovoren več kot en organ, se navedejo podrobnosti o zadevnih področjih pristojnosti;

| (b) | vse zadevne podrobnosti o podjetju (ime, pravna oblika, registrirani sedež in naslov, člani upravljalnega organa, večji delničarji) ter program dejavnosti, v katerem so določene investicijske storitve in/ali posli ter pomožne storitve, ki se bodo opravljale, ter organizacijska struktura podružnice, skupaj z opisom morebitnega zunanjega izvajanja bistvenih operativnih funkcij s strani tretjih strank; |
| --- | --- |

(b)

vse zadevne podrobnosti o podjetju (ime, pravna oblika, registrirani sedež in naslov, člani upravljalnega organa, večji delničarji) ter program dejavnosti, v katerem so določene investicijske storitve in/ali posli ter pomožne storitve, ki se bodo opravljale, ter organizacijska struktura podružnice, skupaj z opisom morebitnega zunanjega izvajanja bistvenih operativnih funkcij s strani tretjih strank;

| (c) | ime oseb, ki so odgovorne za vodenje podružnice, in zadevne dokumente za dokazilo skladnosti z zahtevami iz člena 9(1); |
| --- | --- |

(c)

ime oseb, ki so odgovorne za vodenje podružnice, in zadevne dokumente za dokazilo skladnosti z zahtevami iz člena 9(1);

| (d) | informacije o začetnem kapitalu, s katerim lahko podružnica prosto razpolaga. |
| --- | --- |

(d)

informacije o začetnem kapitalu, s katerim lahko podružnica prosto razpolaga.

Člen 41

Izdaja dovoljenja

1.   Pristojni organ države članice, v kateri je podjetje iz tretje države ustanovilo ali namerava ustanoviti podružnico, izda dovoljenje šele, ko so se pristojni organ prepriča, da:

| (a) | so izpolnjeni pogoji iz člena 39; in |
| --- | --- |

(a)

so izpolnjeni pogoji iz člena 39; in

| (b) | bo podružnica podjetja iz tretje države lahko izpolnjevala določbe iz odstavka 2. |
| --- | --- |

(b)

bo podružnica podjetja iz tretje države lahko izpolnjevala določbe iz odstavka 2.

Pristojni organ obvesti podjetje iz tretje države o izdaji ali zavrnitvi izdaje dovoljenja v šestih mesecih po predložitvi popolnega zahtevka.

2.   Podružnica podjetja tretje države, ki ima dovoljenje v skladu z odstavkom 1, izpolnjuje obveznosti iz členov 16 do 20, 23, 24, 25 in 27, člena 28(1) in členov 30, 31 in 32 te direktive ter členov od 3 do 26 Uredbe (EU) št. 600/2014 in ukrepov, sprejetih v skladu z navedenimi akti, ter je predmet nadzora pristojnega organa v državi članici, v kateri je bilo dovoljenje izdano.

Države članice ne naložijo nobenih dodatnih zahtev glede organizacije in poslovanja podružnice v zvezi z zadevami iz te direktive ter podružnic podjetij iz tretjih držav ne obravnavajo prednostno v primerjavi s podjetji Unije.

Člen 42

Opravljanje storitev na izključno pobudo stranke

Države članice zagotovijo, da se v primeru, ko neprofesionalna stranka ali profesionalna stranka v smislu oddelka II Priloge II, ki ima sedež ali je locirana v Uniji, izključno na svojo lastno pobudo sproži opravljanje investicijske storitve ali posla s strani podjetja iz tretje države, se zahteva za dovoljenje iz člena 39 ne uporablja za opravljanje te storitve ali posla za to osebo s strani podjetja iz tretje države, kar velja tudi za odnos, posebej povezan z opravljanje te storitve ali posla. Pobuda takšnih strank podjetju iz tretje države ne dovoljuje, da bi za te stranke tržilo nove kategorije investicijskih produktov ali investicijske storitve zunaj svoje podružnice, če je ta predpisana z nacionalnim pravom.

Oddelek 2

Odvzem dovoljenj

Člen 43

Odvzem dovoljenj

Pristojni organ, ki je izdal dovoljenje v skladu s členom 41, lahko odvzame dovoljenje, izdano podjetju iz tretje države, kadar takšno podjetje:

| (a) | dovoljenja ne uporabi v 12 mesecih, se izrecno odpove dovoljenju ali ni v zadnjih šestih mesecih opravljalo nobenih investicijskih storitev ali investicijskih poslov, razen če država članica določi, da dovoljenje v takih primerih preneha veljati; |
| --- | --- |

(a)

dovoljenja ne uporabi v 12 mesecih, se izrecno odpove dovoljenju ali ni v zadnjih šestih mesecih opravljalo nobenih investicijskih storitev ali investicijskih poslov, razen če država članica določi, da dovoljenje v takih primerih preneha veljati;

| (b) | pridobi dovoljenje z navajanjem lažnih podatkov ali na kakršen koli drug nepravilen način; |
| --- | --- |

(b)

pridobi dovoljenje z navajanjem lažnih podatkov ali na kakršen koli drug nepravilen način;

| (c) | ne izpolnjuje več pogojev, pod katerimi je bilo dovoljenje izdano; |
| --- | --- |

(c)

ne izpolnjuje več pogojev, pod katerimi je bilo dovoljenje izdano;

| (d) | hudo in sistematično krši predpise, sprejete v skladu s to direktivo, ki določajo pogoje poslovanja za investicijska podjetja in veljajo za podjetja iz tretjih držav; |
| --- | --- |

(d)

hudo in sistematično krši predpise, sprejete v skladu s to direktivo, ki določajo pogoje poslovanja za investicijska podjetja in veljajo za podjetja iz tretjih držav;

| (e) | spada v katerega koli od primerov, v katerih nacionalno pravo glede zadev izven področja uporabe te direktive določa odvzem. |
| --- | --- |

(e)

spada v katerega koli od primerov, v katerih nacionalno pravo glede zadev izven področja uporabe te direktive določa odvzem.

NASLOV III

REGULIRANI TRGI

Člen 44

Dovoljenje in veljavni pravni red

1.   Države članice kot regulirane trge pooblastijo samo tiste sisteme, ki so skladni s tem naslovom.

Dovoljenje se reguliranemu trgu izda le, kadar se pristojni organ prepriča, da upravljavec trga in sistemi reguliranega trga izpolnjujejo vsaj zahteve iz tega naslova.

V primeru reguliranega trga, ki je pravna oseba in ki ga vodi ali upravlja upravljavec trga, ki ni regulirani trg sam, države članice določijo, kako se različne obveznosti, ki v skladu s to direktivo veljajo za upravljavce trga, razdelijo na regulirani trg in upravljavca trga.

Upravljavec trga zagotovi vse informacije, vključno s poslovnim načrtom, ki med drugim navaja vrste predvidenih dejavnosti in organizacijsko strukturo, potrebne pristojnemu organu, da se lahko prepriča o tem, da je regulirani trg v času pridobitve prvotnega dovoljenja uredil vse potrebno za izpolnjevanje svojih obveznosti v skladu s tem naslovom.

2.   Države članice od upravljavca trga zahtevajo, da opravlja naloge v zvezi z organizacijo in delovanjem reguliranega trga pod nadzorom pristojnega organa. Države članice zagotovijo, da pristojni organi redno pregledujejo skladnost reguliranih trgov s tem naslovom. Zagotovijo tudi, da pristojni organi spremljajo, da regulirani trgi ves čas izpolnjujejo pogoje za začetno dovoljenje iz tega naslova.

3.   Države članice zagotovijo, da je upravljavec trga odgovoren za zagotovitev, da regulirani trg, ki ga upravlja, izpolnjuje zahteve iz tega naslova.

Države članice zagotovijo tudi, da upravljavec trga lahko uveljavlja pravice, odgovarjajoče reguliranemu trgu, ki ga upravlja v skladu s to direktivo.

4.   Brez poseganja v katere koli zadevne določbe Uredbe (EU) št. 596/2014 ali Direktive 2014/57/EU za trgovanje, ki se izvaja v okviru sistemov reguliranega trga, velja javno pravo matične države članice reguliranega trga.

5.   Pristojni organ lahko odvzame dovoljenje, izdano reguliranemu trgu, kadar ta:

| (a) | dovoljenja ne uporabi v 12 mesecih, se izrecno odpove dovoljenju ali v zadnjih šestih mesecih ne deluje, razen če država članica določi, da dovoljenje v takih primerih preneha veljati; |
| --- | --- |

(a)

dovoljenja ne uporabi v 12 mesecih, se izrecno odpove dovoljenju ali v zadnjih šestih mesecih ne deluje, razen če država članica določi, da dovoljenje v takih primerih preneha veljati;

| (b) | pridobi dovoljenje z navajanjem lažnih podatkov ali na kakršen koli drug nepravilen način; |
| --- | --- |

(b)

pridobi dovoljenje z navajanjem lažnih podatkov ali na kakršen koli drug nepravilen način;

| (c) | ne izpolnjuje več pogojev, pod katerimi je bilo dovoljenje izdano; |
| --- | --- |

(c)

ne izpolnjuje več pogojev, pod katerimi je bilo dovoljenje izdano;

| (d) | hudo in sistematično krši predpise, sprejete v skladu s to direktivo ali Uredbo (EU) št. 600/2014; |
| --- | --- |

(d)

hudo in sistematično krši predpise, sprejete v skladu s to direktivo ali Uredbo (EU) št. 600/2014;

| (e) | spada v okvir katerega koli primera, v katerem nacionalna zakonodaja določa odvzem. |
| --- | --- |

(e)

spada v okvir katerega koli primera, v katerem nacionalna zakonodaja določa odvzem.

6.   O vsakem odvzemu dovoljenja se uradno obvesti ESMA.

Člen 45

Zahteve glede upravljalnega organa upravljavca trga

1.   Države članice zahtevajo, da imajo vsi člani upravljalnega organa upravljavca trga vedno zadosten ugled, ustrezno znanje, spretnosti in izkušnje za opravljanje svojih nalog. Upravljalni organ je v splošnem sestavljen tako, da ima ustrezno širok nabor izkušenj.

2.   Člani upravljalnega organa izpolnjujejo zlasti naslednje zahteve:

| (a) | vsi člani upravljalnega organa namenijo opravljanju svojih funkcij pri upravljavcu trga dovolj časa. Pri določitvi števila direktorskih funkcij, ki jih član upravljalnega organa lahko hkrati opravlja znotraj katere koli pravne osebe, se upoštevajo individualne okoliščine ter narava, obseg in zapletenost dejavnosti upravljavca trga.
  Člani upravljalnega organa upravljavcev trga, ki veljajo za velike v smislu njihove velikosti, notranje organizacije ter narave, obsega in zapletenosti njihovih poslov, ne opravljajo hkrati funkcij, ki obsegajo več kot eno od naslednjih kombinacij nalog, razen če ti člani ne predstavljajo države članice:






  (i) | funkcija izvršnega direktorja z dvema funkcijama neizvršnega direktorja; |
| --- | --- | --- |

(a)

vsi člani upravljalnega organa namenijo opravljanju svojih funkcij pri upravljavcu trga dovolj časa. Pri določitvi števila direktorskih funkcij, ki jih član upravljalnega organa lahko hkrati opravlja znotraj katere koli pravne osebe, se upoštevajo individualne okoliščine ter narava, obseg in zapletenost dejavnosti upravljavca trga.

Člani upravljalnega organa upravljavcev trga, ki veljajo za velike v smislu njihove velikosti, notranje organizacije ter narave, obsega in zapletenosti njihovih poslov, ne opravljajo hkrati funkcij, ki obsegajo več kot eno od naslednjih kombinacij nalog, razen če ti člani ne predstavljajo države članice:

(i)

funkcija izvršnega direktorja z dvema funkcijama neizvršnega direktorja;

| (ii) | štiri funkcije neizvršnega direktorja. |
| --- | --- |

(ii)

štiri funkcije neizvršnega direktorja.

Funkcija izvršnega ali neizvršnega direktorja znotraj iste skupine ali podjetij, v katerih ima upravljavec trga kvalificiran delež, se obravnava kot ena direktorska funkcija.

Pristojni organi lahko članom upravljalnega organa dovolijo opravljati dodatno funkcijo neizvršnega direktorja. Pristojni organi redno poročajo ESMA o teh dovoljenjih.

Funkcije direktorja v organizacijah, katerih cilji niso pretežno poslovne narave, so izvzete iz omejitev glede števila funkcij direktorja, ki jih lahko opravlja član upravljalnega organa;

| (b) | upravljalni organ ima ustrezno skupno znanje, spretnosti in izkušnje, da lahko razume posle upravljavca trga, pa tudi glavna tveganja; |
| --- | --- |

(b)

upravljalni organ ima ustrezno skupno znanje, spretnosti in izkušnje, da lahko razume posle upravljavca trga, pa tudi glavna tveganja;

| (c) | vsak član upravljalnega organa ravna odkrito, pošteno in neodvisno, da lahko po potrebi učinkovito oceni in izpodbija odločitve višjega vodstva ter učinkovito nadzoruje in spremlja sprejemanje odločitev. |
| --- | --- |

(c)

vsak član upravljalnega organa ravna odkrito, pošteno in neodvisno, da lahko po potrebi učinkovito oceni in izpodbija odločitve višjega vodstva ter učinkovito nadzoruje in spremlja sprejemanje odločitev.

3.   Upravljavci trga namenijo zadostne kadrovske in finančne vire za uvajanje in usposabljanje članov upravljalnega organa.

4.   Države članice zagotovijo, da upravljavci trga, ki so pomembni zaradi svoje velikosti, notranje organiziranosti ter narave, obsega in zapletenosti svojih dejavnosti, ustanovijo odbor za imenovanja, ki ga sestavljajo člani upravljalnega organa, ki pri zadevnem upravljavcu trga ne opravljajo izvršne funkcije.

Odbor za imenovanja opravlja naslednje naloge:

| (a) | določi in priporoči kandidate za prosta mesta v upravljalnem organu, ki jih nato odobri upravljalni organ ali se odobrijo na generalni skupščini. Odbor za imenovanje pri tem upošteva ravnotežje med znanji, spretnostmi, raznolikostjo in izkušnjami upravljalnega organa. Pripravi tudi opis vlog in sposobnosti za določeno imenovanje ter oceni predvideni čas, potreben za izbor. Odbor za imenovanja določi tudi cilj zastopanosti spola, ki je v upravljalnem organu premalo zastopan, in pripravi ukrepe glede tega, kako bi za dosego tega cilja povečali število predstavnikov premalo zastopanega spola v upravljalnem organu; |
| --- | --- |

(a)

določi in priporoči kandidate za prosta mesta v upravljalnem organu, ki jih nato odobri upravljalni organ ali se odobrijo na generalni skupščini. Odbor za imenovanje pri tem upošteva ravnotežje med znanji, spretnostmi, raznolikostjo in izkušnjami upravljalnega organa. Pripravi tudi opis vlog in sposobnosti za določeno imenovanje ter oceni predvideni čas, potreben za izbor. Odbor za imenovanja določi tudi cilj zastopanosti spola, ki je v upravljalnem organu premalo zastopan, in pripravi ukrepe glede tega, kako bi za dosego tega cilja povečali število predstavnikov premalo zastopanega spola v upravljalnem organu;

| (b) | redno in vsaj enkrat letno ocenjuje strukturo, velikost, sestavo in uspešnost upravljalnega organa ter za upravljalni organ pripravlja priporočila v zvezi z morebitnimi spremembami; |
| --- | --- |

(b)

redno in vsaj enkrat letno ocenjuje strukturo, velikost, sestavo in uspešnost upravljalnega organa ter za upravljalni organ pripravlja priporočila v zvezi z morebitnimi spremembami;

| (c) | redno in vsaj enkrat letno ocenjuje znanje, spretnosti in izkušnje posameznih članov upravljalnega organa in upravljalnega organa kot celote o tem obvesti upravljalnega organ; |
| --- | --- |

(c)

redno in vsaj enkrat letno ocenjuje znanje, spretnosti in izkušnje posameznih članov upravljalnega organa in upravljalnega organa kot celote o tem obvesti upravljalnega organ;

| (d) | redno pregleduje politiko upravljalnega organa na področju izbire in imenovanja višjega vodstva ter za upravljalni organ pripravi priporočila. |
| --- | --- |

(d)

redno pregleduje politiko upravljalnega organa na področju izbire in imenovanja višjega vodstva ter za upravljalni organ pripravi priporočila.

Komisija za imenovanja pri opravljanju svojih nalog v največji možni meri in redno upošteva potrebo po zagotovitvi, da pri odločanju v okviru upravljalnega organa posameznik ali manjša skupina posameznikov ne prevlada na način, ki bi škodil interesom celotnega upravljavca trga.

Odbor za imenovanje lahko za opravljanje svojih nalog uporabi vse vire, za katere meni, da so potrebni, vključno z zunanjim svetovanjem.

Ta odstavek se ne uporablja, kadar upravljalni organ v skladu z nacionalno zakonodajo ni pristojna za postopek izbiranja in imenovanja katerega koli od svojih članov.

5.   Države članice ali pristojni organi od upraviteljev trga in njihovih komisij za imenovanja zahtevajo, naj pri imenovanju članov upravljalnega organa upoštevajo širok nabor odlik in sposobnosti ter v ta namen vzpostavijo politiko spodbujanja raznolikosti upravljalnega organa.

6.   Države članice zagotovijo, da upravljalni organ upravljavca trga opredeli in nadzira izvajanje ureditve upravljanja, ki zagotavlja učinkovito in skrbno vodenje organizacije, vključno z ločevanjem dolžnosti znotraj organizacije in preprečevanjem navzkrižja interesov na način, ki spodbuja celovitost trga.

Države članice zagotovijo, da upravljalni organ spremlja in redno ocenjuje učinkovitost ureditve upravljanja upravljavca trga ter sprejme potrebne ukrepe za odpravo morebitnih pomanjkljivosti.

Člani upravljalnega organa imajo ustrezen dostop do informacij in dokumentov, ki so potrebni za nadziranje in spremljanje odločitev glede vodenja.

7.   Pristojni organ zavrne izdajo dovoljenja, če ugotovi, da člani upravljalnega organa upravljavca trga niso dovolj ugledni, nimajo dovolj znanja, spretnosti in izkušenj ter da opravljanju svojih funkcij ne namenijo dovolj časa, ali če obstajajo objektivni in dokazljivi razlogi za prepričanje, da lahko upravljalni organ upravljavca trga predstavlja nevarnost za učinkovito, varno in skrbno upravljanje ter za ustrezno upoštevanje celovitosti trga

Države članice zagotovijo, da se v procesu izdaje dovoljenja reguliranemu trgu za osebo ali osebe, ki dejansko vodijo poslovanje reguliranega trga, ki že ima dovoljenje v skladu s to direktivo, šteje, da izpolnjujejo zahteve iz odstavka 1.

8.   Države članice od upravljavca trga zahtevajo, da pristojni organ uradno obvesti o istovetnosti vseh članov svojega upravljalnega organa in o vsakršnih spremembah članstva, skupaj z vsemi informacijami, ki so potrebne za oceno ali upravljavec trga deluje v skladu z odstavki 1 do 5.

9.   ESMA izda smernice za opredelitev:

| (a) | pojma zadostnega časa, ki ga mora član upravljalnega organa nameniti opravljanju nalog tega člana v povezavi z individualnimi okoliščinami, naravo, obsegom in zapletenostjo dejavnosti upravljavca trga; |
| --- | --- |

(a)

pojma zadostnega časa, ki ga mora član upravljalnega organa nameniti opravljanju nalog tega člana v povezavi z individualnimi okoliščinami, naravo, obsegom in zapletenostjo dejavnosti upravljavca trga;

| (b) | pojma ustreznega kolektivnega znanja, spretnosti in izkušenj upravljalnega organa v skladu s točko (b) odstavka 2; |
| --- | --- |

(b)

pojma ustreznega kolektivnega znanja, spretnosti in izkušenj upravljalnega organa v skladu s točko (b) odstavka 2;

| (c) | pojmov odkritosti, poštenosti in neodvisnega mišljenja člana upravljalnega organa v skladu s točko (c) odstavka 2; |
| --- | --- |

(c)

pojmov odkritosti, poštenosti in neodvisnega mišljenja člana upravljalnega organa v skladu s točko (c) odstavka 2;

| (d) | pojma ustreznih kadrovskih virov in finančnih sredstev, namenjenih uvajanju in usposabljanju članov upravljalnega organa iz odstavka 3; |
| --- | --- |

(d)

pojma ustreznih kadrovskih virov in finančnih sredstev, namenjenih uvajanju in usposabljanju članov upravljalnega organa iz odstavka 3;

| (e) | pojma raznolikosti, ki jo je treba upoštevati pri izboru članov upravljalnega organa, iz odstavka 5. |
| --- | --- |

(e)

pojma raznolikosti, ki jo je treba upoštevati pri izboru članov upravljalnega organa, iz odstavka 5.

ESMA te smernice izda do 3. januarja 2016.

Člen 46

Zahteve glede oseb, ki imajo pomemben vpliv na vodenje reguliranega trga

1.   Države članice zahtevajo, da so osebe, ki imajo priložnost neposredno ali posredno pomembno vplivati na vodenje reguliranega trga, primerne.

2.   Države članice od upravljavca reguliranega trga zahtevajo:

| (a) | da pristojnemu organu posreduje informacije v zvezi z lastništvom reguliranega trga in/ali upravljavca trga, zlasti o istovetnosti in obsegu udeležbe katerih koli oseb, ki lahko pomembno vplivajo na vodenje, in da te informacije objavi; |
| --- | --- |

(a)

da pristojnemu organu posreduje informacije v zvezi z lastništvom reguliranega trga in/ali upravljavca trga, zlasti o istovetnosti in obsegu udeležbe katerih koli oseb, ki lahko pomembno vplivajo na vodenje, in da te informacije objavi;

| (b) | da pristojni organ obvesti o morebitnem prenosu lastništva, ki povzroči spremembo istovetnosti oseb s pomembnim vplivom na upravljanje reguliranega trga, in da tak prenos objavi. |
| --- | --- |

(b)

da pristojni organ obvesti o morebitnem prenosu lastništva, ki povzroči spremembo istovetnosti oseb s pomembnim vplivom na upravljanje reguliranega trga, in da tak prenos objavi.

3.   Pristojni organ zavrne odobritev sprememb glede večinske udeležbe v reguliranem trgu in/ali upravljavcu trga, če obstajajo objektivni in dokazljivi razlogi za prepričanje, da predstavljajo nevarnost za varno in skrbno vodenje reguliranega trga.

Člen 47

Organizacijske zahteve

1.   Države članice od reguliranega trga zahtevajo:

| (a) | da ima vzpostavljeno ureditev za jasno prepoznavanje in obvladovanje potencialnih škodljivih posledic, ki jih ima za delovanje reguliranega trga ali za njegove člane ali udeležence morebitno nasprotje interesov med interesi reguliranega trga, njegovimi lastniki ali njegovim upravljavcem trga in varnim delovanjem reguliranega trga, zlasti če se za tako nasprotje interesov izkaže, da bi lahko škodljivo vplivalo na opravljanje funkcij, ki jih pristojni organ prenese na regulirani trg; |
| --- | --- |

(a)

da ima vzpostavljeno ureditev za jasno prepoznavanje in obvladovanje potencialnih škodljivih posledic, ki jih ima za delovanje reguliranega trga ali za njegove člane ali udeležence morebitno nasprotje interesov med interesi reguliranega trga, njegovimi lastniki ali njegovim upravljavcem trga in varnim delovanjem reguliranega trga, zlasti če se za tako nasprotje interesov izkaže, da bi lahko škodljivo vplivalo na opravljanje funkcij, ki jih pristojni organ prenese na regulirani trg;

| (b) | da je primerno opremljen za obvladovanje tveganj, ki jim je izpostavljen, da vzpostavi ustrezno ureditev in sisteme za prepoznavanje vseh pomembnih tveganj za njegovo delovanje in da uvede učinkovite ukrepe za ublažitev teh tveganj; |
| --- | --- |

(b)

da je primerno opremljen za obvladovanje tveganj, ki jim je izpostavljen, da vzpostavi ustrezno ureditev in sisteme za prepoznavanje vseh pomembnih tveganj za njegovo delovanje in da uvede učinkovite ukrepe za ublažitev teh tveganj;

| (c) | da ima vzpostavljeno ureditev za dobro vodenje tehničnih operacij sistema, vključno z uvedbo učinkovite ureditve nujnih ukrepov ob motnjah v sistemih; |
| --- | --- |

(c)

da ima vzpostavljeno ureditev za dobro vodenje tehničnih operacij sistema, vključno z uvedbo učinkovite ureditve nujnih ukrepov ob motnjah v sistemih;

| (d) | da ima pregledna in nediskrecijska pravila in postopke, ki predpisujejo pošteno in pravilno trgovanje ter vzpostavljajo objektivna merila za učinkovito izvrševanje naročil; |
| --- | --- |

(d)

da ima pregledna in nediskrecijska pravila in postopke, ki predpisujejo pošteno in pravilno trgovanje ter vzpostavljajo objektivna merila za učinkovito izvrševanje naročil;

| (e) | da ima vzpostavljeno učinkovito ureditev za omogočanje učinkovitega in pravočasnega zaključka poslov, ki se izvršijo v okviru njegovih sistemov; |
| --- | --- |

(e)

da ima vzpostavljeno učinkovito ureditev za omogočanje učinkovitega in pravočasnega zaključka poslov, ki se izvršijo v okviru njegovih sistemov;

| (f) | da ima v času izdaje dovoljenja in nenehno na razpolago zadostne finančne vire, ki omogočajo njegovo pravilno delovanje, ob upoštevanju narave in obsega poslov, sklenjenih na trgu, ter obsega in stopnje tveganj, ki jim je izpostavljen. |
| --- | --- |

(f)

da ima v času izdaje dovoljenja in nenehno na razpolago zadostne finančne vire, ki omogočajo njegovo pravilno delovanje, ob upoštevanju narave in obsega poslov, sklenjenih na trgu, ter obsega in stopnje tveganj, ki jim je izpostavljen.

2.   Države članice ne dovolijo, da upravljavci trga izvršujejo naročila strank v breme lastnega kapitala ali trgujejo s hkratnim nakupom in prodajo na katerem koli od reguliranih trgov, ki jih upravljajo.

Člen 48

Odpornost sistemov, sistemi prekinitve trgovanja in elektronsko trgovanje

1.   Države članice zahtevajo, da ima regulirani trg vzpostavljene učinkovite sisteme, postopke in ureditve za zagotovitev, da so njegovi sistemi trgovanja odporni, imajo ustrezno zmogljivost za obravnavo velikih količin naročil in sporočil ter lahko zagotovijo urejeno trgovanje v izredno težavnih časih na trgu, so v celoti preizkušeni za zagotovitev, da so takšni pogoji izpolnjeni in zanje veljajo učinkovite ureditve neprekinjenega poslovanja, da se zagotovi neprekinjenost storitev, če pride do okvare sistemov trgovanja.

2.   Države članice zahtevajo, da imajo regulirani trgi:

| (a) | pisne sporazume z vsemi investicijskimi podjetji, ki uporabljajo strategijo vzdrževanja trga na reguliranem trgu; |
| --- | --- |

(a)

pisne sporazume z vsemi investicijskimi podjetji, ki uporabljajo strategijo vzdrževanja trga na reguliranem trgu;

| (b) | sheme, ki zagotavljajo, da je zadostno število investicijskih podjetij udeleženih v takšnih sporazumih, v skladu s katerimi morajo objavljati zavezujoče ponudbe po konkurenčnih cenah, kar trgu zagotavlja redno in stalno likvidnost, kadar je takšna zahteva ustrezna glede na naravo in obseg trgovanja na tem reguliranem trgu. |
| --- | --- |

(b)

sheme, ki zagotavljajo, da je zadostno število investicijskih podjetij udeleženih v takšnih sporazumih, v skladu s katerimi morajo objavljati zavezujoče ponudbe po konkurenčnih cenah, kar trgu zagotavlja redno in stalno likvidnost, kadar je takšna zahteva ustrezna glede na naravo in obseg trgovanja na tem reguliranem trgu.

3.   Pisni sporazum iz odstavka 2 določa najmanj:

| (a) | obveznosti investicijskega podjetja v zvezi z zagotavljanjem likvidnosti in, kjer je ustrezno, druge obveznosti, ki izhajajo iz udeležbe v shemi iz odstavka 2(b); |
| --- | --- |

(a)

obveznosti investicijskega podjetja v zvezi z zagotavljanjem likvidnosti in, kjer je ustrezno, druge obveznosti, ki izhajajo iz udeležbe v shemi iz odstavka 2(b);

| (b) | spodbude v obliki znižanj ali drugačne spodbude, ki jih regulirani trg ponudi investicijskemu podjetju z namenom zagotavljanja redne in stalne likvidnosti trgu, in, kjer je ustrezno, kakršne koli druge pravice investicijskih podjetij, ki izhajajo iz odstavka 2(b). |
| --- | --- |

(b)

spodbude v obliki znižanj ali drugačne spodbude, ki jih regulirani trg ponudi investicijskemu podjetju z namenom zagotavljanja redne in stalne likvidnosti trgu, in, kjer je ustrezno, kakršne koli druge pravice investicijskih podjetij, ki izhajajo iz odstavka 2(b).

Regulirani trg spremlja in zagotavlja skladnost investicijskih podjetij z zahtevami iz tovrstnih zavezujočih pisnih dogovorov. Regulirani trg obvesti pristojni organ o vsebini zavezujočega pisnega dogovora in na zahtevo zagotovi vse nadaljnje informacije, potrebne pristojnemu organu, da se lahko prepriča, da regulirani trg izpolnjuje zahteve iz tega odstavka.

4.   Države članice zahtevajo, da ima reguliran trg vzpostavljene učinkovite sisteme, postopke in ureditve za zavrnitev naročil, ki presegajo vnaprej določen prag glede obsega in cene ali ki so očitno napačna.

5.   Države članice zahtevajo, da regulirani trg omogoča začasno ustavitev ali omejitev trgovanja, če pride do precejšnjega nihanja cen finančnega instrumenta na tem trgu ali povezanih trgih v kratkoročnem obdobju, ter v izrednih primerih preklic, spremembo ali popravek katerega koli posla. Države članice zahtevajo, da regulirani trg zagotovi, da so vsi parametri za ustavitev trgovanja ustrezno umerjeni tako, da upoštevajo likvidnost različnih razredov in podrazredov sredstev kot tudi naravo tržnega modela in tipe uporabnikov ter da so zadostni za preprečitev hudih motenj trgovanja.

Države članice zagotovijo, da regulirani trg pristojnemu organu dosledno in primerljivo poroča o parametrih za ustavitev trgovanja in o vsakršnih bistvenih spremembah teh parametrov, pristojni organ pa pridobljena poročila posreduje ESMA. Države članice zahtevajo, da v primeru, ko regulirani trg, ki je z vidika likvidnosti za finančnega instrument bistvenega pomena, zaustavi trgovanje v kateri koli državi članici, ima to mesto trgovanja vzpostavljene potrebne sisteme in postopke za zagotovitev, da bo obvestilo pristojne organe, z namenom, da se lahko ti oblikujejo usklajen odziv vsega trga in določijo, ali je ustrezno, da trgovanje zaustavijo tudi ostala mesta trgovanja, na katerih se trguje s tem finančnim instrumentom, dokler se trgovanje na prvotnem trgu ne nadaljuje.

6.   Države članice zahtevajo, da ima regulirani trg vzpostavljene učinkovite sisteme, postopke in ureditve, tudi zahtevo, da člani ali udeleženci izvedejo ustrezno preizkušanje algoritmov in zagotovijo okolje, ki to preizkušanje omogoča, za zagotovitev, da sistemi za algoritemsko trgovanje ne morejo povzročiti neurejenih pogojev za trgovanje na trgu ali prispevati k njihovemu nastanku ter obvladajo morebitne neurejene pogoje za trgovanje, ki bi izhajali iz tega algoritemskega sistema trgovanja, vključno s sistemi za omejitev deleža neizvršenih naročil v poslih, ki jih lahko član ali udeleženec vnese v sistem, da lahko upočasni tok naročil, če obstaja nevarnost, da se doseže maksimalna zmogljivost sistema, ter omeji in izvrši minimalen korak kotacije, ki je dovoljen na trgu.

7.   Države članice zahtevajo, da ima regulirani trg, ki dovoljuje neposreden elektronski dostop, vzpostavljene učinkovite sisteme, postopke in ureditve za zagotovitev, da je članom ali udeležencem dovoljeno opravljanje takšne storitve le, če so investicijska podjetja z dovoljenjem za poslovanje v skladu s to direktivo ali kreditna institucija z dovoljenjem za poslovanje v skladu z Direktivo 2013/36/EU, da določi in uporablja ustrezna merila glede ustreznosti oseb, ki se jim lahko zagotavlja takšen dostop ter da član ali udeleženec ohrani odgovornost za naročila in trgovanje, ki se izvršijo z uporabo te storitve v povezavi z zahtevami iz te direktive.

Države članice zahtevajo tudi, da regulirani trg določi ustrezne standarde v zvezi z nadzorom tveganja in pragovi za trgovanje prek takšnega dostopa ter lahko razlikuje in po potrebi ustavi naročila ali trgovanje osebe, ki uporablja neposreden elektronski dostop ločeno od drugih naročil ali trgovanja člana ali udeleženca.

Regulirani trg ima ustrezno ureditev, da član ali udeleženec stranki začasno ali dokončno prekine zagotavljanje neposrednega elektronskega dostopa v primeru neizpolnjevanja obveznosti iz tega odstavka.

8.   Države članice zahtevajo, da regulirani trg zagotavlja, da so njegova pravila o storitvah kolokacije pregledna, poštena in nediskriminatorna.

9.   Države članice zahtevajo, da regulirani trg zagotovi, da so njegove strukture pristojbin, vključno s pristojbinami za izvršitev, dodatnimi pristojbinami in vsemi rabati, pregledne, poštene in nediskriminatorne ter da ne ustvarjajo spodbud za posredovanje, spreminjanje ali preklic naročil ali za izvrševanje poslov na način, ki prispeva k neurejenim pogojem trgovanja ali k zlorabi trga. Države članice zlasti zahtevajo, da regulirani trg določi obveznosti za vzdrževanje trga za posamezne delnice ali ustrezne košarice delnic v zameno za vse rabate, ki so mu dodeljeni.

Države članice reguliranemu trgu omogočijo, da svoje pristojbine za preklicana naročila prilagaja glede na dolžino obdobja, v katerem je naročilo veljalo, in da pristojbine prilagodi vsakemu finančnemu instrumentu, za katerega se uporabljajo.

Države članice lahko dovolijo, da regulirani trg naloži višjo pristojbino za posredovanje naročila, ki je naknadno preklicano, kot pa za izvršeno naročilo, in da naloži višjo pristojbino udeležencem, ki posredujejo visok delež preklicanih naročil v primerjavi z izvršenimi naročili in tistim, ki uporabljajo tehniko visokofrekvenčnega algoritemskega trgovanja, da bo ta odražala dodatno breme za zmogljivosti sistema.

10.   Države članice zahtevajo, da je regulirani trg sposoben z označevanjem s strani članov ali udeležencev opredeliti naročila, ustvarjena z algoritemskim trgovanjem, različne uporabljene algoritme za ustvarjanje naročil in osebe, ki so zahtevala ta naročila. Te informacije so pristojnim organom na voljo na njihovo zahtevo.

11.   Države članice zahtevajo, da na zahtevo pristojnega organa matične države članice za regulirani trg regulirani trgi pristojnemu organu dajo na voljo podatke v zvezi s knjigo naročil ali omogoči pristojnemu organu dostop do knjige naročil, da lahko nadzira trgovanje.

12.   ESMA pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov, ki dodatno določajo:

| (a) | zahteve za zagotovitev, da so sistemi za trgovanje na reguliranih trgih odporni in imajo ustrezno zmogljivost; |
| --- | --- |

(a)

zahteve za zagotovitev, da so sistemi za trgovanje na reguliranih trgih odporni in imajo ustrezno zmogljivost;

| (b) | delež iz odstavka 6 ob upoštevanju dejavnikov, kot je vrednost neizvršenih naročil glede na vrednost izvršenih poslov; |
| --- | --- |

(b)

delež iz odstavka 6 ob upoštevanju dejavnikov, kot je vrednost neizvršenih naročil glede na vrednost izvršenih poslov;

| (c) | kontrole v zvezi z neposrednim elektronskim dostopom na način, ki bo zagotavljal, da bodo kontrole za sponzoriran dostop najmanj enake kontrolam za neposreden dostop do trga; |
| --- | --- |

(c)

kontrole v zvezi z neposrednim elektronskim dostopom na način, ki bo zagotavljal, da bodo kontrole za sponzoriran dostop najmanj enake kontrolam za neposreden dostop do trga;

| (d) | zahteve za zagotovitev, da so storitve kolokacije in strukture pristojbin poštene in nediskriminatorne ter da strukture pristojbin ne ustvarjajo spodbud za neurejene pogoje trgovanja ali za zlorabo trga. |
| --- | --- |

(d)

zahteve za zagotovitev, da so storitve kolokacije in strukture pristojbin poštene in nediskriminatorne ter da strukture pristojbin ne ustvarjajo spodbud za neurejene pogoje trgovanja ali za zlorabo trga.

| (e) | določitev pomembnosti reguliranega trga kar zadeva likvidnost tega finančnega instrumenta; |
| --- | --- |

(e)

določitev pomembnosti reguliranega trga kar zadeva likvidnost tega finančnega instrumenta;

| (f) | zahteve za zagotovitev, da so sheme za vzdrževanje trga poštene in nediskriminatorne, ter za določitev minimalnih obveznosti glede vzdrževanja trga, ki jih morajo regulirani trgi zagotoviti pri oblikovanju sheme za vzdrževanje trga, in pogojev, pod katerimi zahteva glede vzpostavitve sheme za vzdrževanje trga ni ustrezna, ob upoštevanju narave in obsega trgovanja na tem reguliranem trgu, tudi če regulirani trg dovoljuje ali omogoča, da algoritemsko trgovanje poteka prek njegovih sistemov. |
| --- | --- |

(f)

zahteve za zagotovitev, da so sheme za vzdrževanje trga poštene in nediskriminatorne, ter za določitev minimalnih obveznosti glede vzdrževanja trga, ki jih morajo regulirani trgi zagotoviti pri oblikovanju sheme za vzdrževanje trga, in pogojev, pod katerimi zahteva glede vzpostavitve sheme za vzdrževanje trga ni ustrezna, ob upoštevanju narave in obsega trgovanja na tem reguliranem trgu, tudi če regulirani trg dovoljuje ali omogoča, da algoritemsko trgovanje poteka prek njegovih sistemov.

| (g) | zahteve za zagotovitev ustreznega preizkušanja algoritmov, ki bo zagotovilo, da sistemi za algoritemsko trgovanjem, vključno z visokofrekvenčnim algoritemskim trgovanjem, ne morejo povzročiti neurejenih pogojev za trgovanje na trgu ali prispevati k njihovemu nastanku. |
| --- | --- |

(g)

zahteve za zagotovitev ustreznega preizkušanja algoritmov, ki bo zagotovilo, da sistemi za algoritemsko trgovanjem, vključno z visokofrekvenčnim algoritemskim trgovanjem, ne morejo povzročiti neurejenih pogojev za trgovanje na trgu ali prispevati k njihovemu nastanku.

ESMA te osnutke regulativnih tehničnih standardov Komisiji predloži do 3. julija 2015.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

13.   ESMA do 3. januarja 2016 oblikuje smernice o ustrezni kalibraciji zaustavitve trgovanja iz odstavka 5, pri čemer upošteva dejavnike iz navedenega odstavka.

Člen 49

Koraki kotacije

1.   Države članice od reguliranih trgov zahtevajo, da vzpostavijo režime za korak kotacije za delnice, potrdila o lastništvu, investicijske sklade, s katerimi se trguje na borzi, certifikate in druge podobne finančne instrumente ter za vse druge finančne instrumente, za katere se oblikujejo regulativni tehnični standardi v skladu z odstavkom 4.

2.   Režimi za korak kotacije iz odstavka 1:

| (a) | se umerijo tako, da odražajo likvidnostni profil finančnega instrumenta na različnih trgih in povprečni cenovni razpon med ponudbo in povpraševanjem, pri čemer se upošteva, da je zaželeno zagotoviti razumno stabilne cene, ne da bi se neupravičeno oviralo nadaljnje omejevanje razponov; |
| --- | --- |

(a)

se umerijo tako, da odražajo likvidnostni profil finančnega instrumenta na različnih trgih in povprečni cenovni razpon med ponudbo in povpraševanjem, pri čemer se upošteva, da je zaželeno zagotoviti razumno stabilne cene, ne da bi se neupravičeno oviralo nadaljnje omejevanje razponov;

| (b) | ustrezno prilagodijo korak kotacije za vsak posamezen finančni instrument. |
| --- | --- |

(b)

ustrezno prilagodijo korak kotacije za vsak posamezen finančni instrument.

3.   ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, da določi minimalne korake kotacije ali režime za korak kotacije za posamezne delnice, potrdila o lastništvu, investicijske sklade, s katerimi se trguje na borzi, certifikate in druge podobne finančne instrumente, kadar je potrebno, da se zagotovi pravilno delovanje trgov v skladu z dejavniki iz odstavka 2 ter ceno, razponi in obsegom likvidnosti finančnih instrumentov.

ESMA te osnutke regulativnih tehničnih standardov Komisiji predloži do 3. julija 2015.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

4.   ESMA lahko pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, da določi minimalne korake kotacije ali režime za korak kotacije za posamezne finančne instrumente, ki ne spadajo v odstavek 3, kadar je potrebno, da se zagotovi pravilno delovanje trgov v skladu z dejavniki iz odstavka 2 ter ceno, razponi in obsegom likvidnosti finančnih instrumentov.

ESMA ta osnutek regulativnih tehničnih standardov Komisiji predloži do 3. januarja 2016.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 50

Uskladitev poslovnih ur

1.   Države članice zahtevajo, da vsa mesta trgovanja in njihovi členi ali udeleženci uskladijo poslovne ure, s katerimi beležijo datum in čas dogodkov, o katerih se poroča.

2.   ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, da se opredeli raven natančnosti uskladitve ur v skladu z mednarodnimi standardi.

ESMA te osnutke regulativnih tehničnih standardov Komisiji predloži do 3. julija 2015.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 51

Sprejem finančnih instrumentov v trgovanje

1.   Države članice od reguliranih trgov zahtevajo, da imajo jasna in pregledna pravila glede sprejema finančnih instrumentov v trgovanje.

Ta pravila zagotavljajo, da je z vsemi finančnimi instrumenti, uvrščenimi v trgovanje na reguliranem trgu, mogoče trgovati na pošten, pravilen in učinkovit način ter, v primeru prenosljivih vrednostnih papirjev, da se z njimi prosto trguje.

2.   V primeru izvedenih finančnih instrumentov morajo pravila iz odstavka 1 zlasti zagotavljati, da oblika pogodbe na izvedene finančne instrumente omogoča pravilno oblikovanje cen in obstoj učinkovitih pogojev za poravnavo.

3.   Poleg obveznosti iz odstavkov 1 in 2 države članice od reguliranega trga zahtevajo, da vzpostavi in vzdržuje učinkovito ureditev za preverjanje, da izdajatelji prenosljivih vrednostnih papirjev, uvrščenih v trgovanje na reguliranem trgu, svoje obveznosti v zvezi z obveznostmi glede začetnega, stalnega ali priložnostnega razkritja izpolnjuje v skladu s pravom Unije.

Države članice zagotovijo, da regulirani trg vzpostavi ureditev, ki njegovim članom ali udeležencem olajšuje dostop do informacij, objavljenih v skladu s pravom Unije.

4.   Države članice zagotovijo, da imajo regulirani trgi vzpostavljeno potrebno ureditev za redno pregledovanje skladnosti finančnih instrumentov, ki jih uvrščajo v trgovanje, z zahtevami glede sprejema.

5.   Prenosljivi vrednostni papir, ki je bil uvrščen v trgovanje na reguliranem trgu, se lahko kasneje sprejme v trgovanje na drugih reguliranih trgih, tudi brez privolitve izdajatelja in v skladu z ustreznimi določbami Direktive 2003/71/ES. Regulirani trg izdajatelja obvesti o tem, da se z njegovimi vrednostnimi papirji trguje na tem reguliranem trgu. Za izdajatelja ne velja nobena obveznost posredovanja informacij, zahtevanih v skladu z odstavkom 3, neposredno kateremu koli reguliranemu trgu, ki izdajateljeve vrednostne papirje brez njegove privolitve sprejme v trgovanje.

6.   ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, ki:

| (a) | določajo značilnosti različnih razredov finančnih instrumentov, ki jih mora regulirani trg upoštevati pri ocenjevanju, ali je finančni instrument izdan na način, skladen s pogoji iz drugega pododstavka odstavka 1 za sprejem v trgovanje v različnih segmentih trga, ki ga upravlja; |
| --- | --- |

(a)

določajo značilnosti različnih razredov finančnih instrumentov, ki jih mora regulirani trg upoštevati pri ocenjevanju, ali je finančni instrument izdan na način, skladen s pogoji iz drugega pododstavka odstavka 1 za sprejem v trgovanje v različnih segmentih trga, ki ga upravlja;

| (b) | pojasnjujejo ureditev, ki jo mora regulirani trg uvesti, da bi se zanj štelo, da izpolnjuje svojo obveznost preverjanja, da izdajatelj prenosljivega vrednostnega papirja izpolnjuje svoje obveznosti v skladu s pravom Unije v zvezi z obveznostmi glede začetnega, stalnega ali priložnostnega razkritja; |
| --- | --- |

(b)

pojasnjujejo ureditev, ki jo mora regulirani trg uvesti, da bi se zanj štelo, da izpolnjuje svojo obveznost preverjanja, da izdajatelj prenosljivega vrednostnega papirja izpolnjuje svoje obveznosti v skladu s pravom Unije v zvezi z obveznostmi glede začetnega, stalnega ali priložnostnega razkritja;

| (c) | pojasnjujejo ureditev, ki jo mora regulirani trg uvesti v skladu z odstavkom 3, da bi svojim članom ali udeležencem olajšal dostop do informacij, objavljenih pod pogoji prava Unije. |
| --- | --- |

(c)

pojasnjujejo ureditev, ki jo mora regulirani trg uvesti v skladu z odstavkom 3, da bi svojim članom ali udeležencem olajšal dostop do informacij, objavljenih pod pogoji prava Unije.

ESMA te osnutke regulativnih tehničnih standardov Komisiji predloži do 3. julija 2015.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 52

Začasna ustavitev trgovanja s finančnimi instrumenti na reguliranem trgu in njihov umik iz takšnega trgovanja

1.   Brez poseganja v pravico pristojnega organa iz člena 69(2), da zahteva začasno ustavitev trgovanja s finančnim instrumentom ali njegov umik iz trgovanja, lahko upravljavec trga začasno ustavi trgovanje s finančnim instrumentom, ki ne spoštuje več pravil reguliranega trga, ali ga umakne iz trgovanja, razen če bi taka začasna ustavitev ali umik lahko znatno škodovala interesom vlagateljev ali pravilnemu delovanju trga.

2.   Države članice zahtevajo, da upravljavec trga, ki začasno ustavi trgovanje s finančnim instrumentom ali ga umakne iz trgovanja, tudi začasno ustavi ali umakne izvedene finančne instrumente iz točk (4) do (10) oddelka C Priloge I, ki se nanašajo ali sklicujejo na ta finančni instrument, kadar je potrebno za podporo ciljem začasne ustavitve ali umika prvotnega finančnega instrumenta. Upravljavec trga objavi svojo odločitev o začasni ustavitvi ali umiku finančnega instrumenta in vseh povezanih izvedenih finančnih instrumentov ter ustrezne odločitve sporoči svojemu pristojnemu organu.

Pristojni organ, v pristojnosti katerega je bila uvedena začasna ustavitev ali umik, zahteva, da drugi regulirani trgi, MTF, OTF in sistematični internalizatorji, ki so v njegovi pristojnosti in trgujejo z istim finančnim instrumentom ali izvedenimi finančnimi instrumenti iz točk (4) do (10) oddelka C Priloge I k tej direktivi, ki se nanašajo ali sklicujejo na ta finančni instrument, začasno ustavijo trgovanje s tem finančnim instrumentom ali izvedenimi finančnimi instrumenti ali jih umaknejo iz trgovanja, kadar je začasna ustavitev ali umik uveden zaradi suma zlorabe trga, ponudbe za prevzem ali razkritja notranjih informacij o izdajatelju ali finančnem instrumentu, ki krši člena 7 in 17 Uredbe (EU) št. 596/2014, razen kadar bi taka začasna ustavitev ali umik lahko znatno škodovala interesom vlagateljev ali pravilnemu delovanju trga.

Vsak uradno obveščeni pristojni organ svojo odločitev sporoči ESMA in drugim pristojnim organom, vključujoč pojasnilo, če se z odločitvijo ni začasno ustavilo oziroma umaknilo iz trgovanja s finančnega instrumenta ali izvedenih finančnih instrumentov iz točk (4) do (10) oddelka C Priloge I, ki se nanašajo ali sklicujejo na ta finančni instrument.

Pristojni organ takšno odločitev nemudoma objavi ter jo sporoči ESMA in pristojnim organom drugih držav članic.

Uradno obveščeni pristojni organi drugih držav članic zahtevajo, da regulirani trgi, drugi MTF, drugi OTF in sistematični internalizatorji, ki so v njihovi pristojnosti in trgujejo z istim finančnim instrumentom ali izvedenimi finančnimi instrumenti iz točk (4) do (10) oddelka C Priloge I k tej direktivi, ki se nanašajo ali sklicujejo na ta finančni instrument, prav tako začasno ustavijo trgovanje s tem finančnim instrumentom ali izvedenimi finančnimi instrumenti ali jih umaknejo iz trgovanja, kadar je začasna ustavitev ali umik uveden zaradi suma zlorabe trga, ponudbe za prevzem ali razkritja notranjih informacij o izdajatelju ali finančnem instrumentu, ki krši člena 7 in 17 Uredbe EU) št. 596/2014, razen kadar bi taka začasna ustavitev ali umik lahko znatno škodovala interesom vlagateljev ali pravilnemu delovanju trga.

Ta odstavek se uporablja tudi ob preklicu začasne ustavitve trgovanja s finančnim instrumentom ali izvedenimi finančnimi instrumenti iz točk (4) do (10) oddelka C Priloge I, ki se nanašajo ali sklicujejo na ta finančni instrument.

Postopek obveščanja iz tega odstavka se uporablja tudi v primeru, če odločitev, da se začasno ustavi trgovanje s finančnim instrumentom ali izvedenimi finančnimi instrumenti iz točk (4) do (10) oddelka C Priloge I, ki se nanašajo ali sklicujejo na ta finančni instrument, ali da se takšni instrumenti umaknejo iz trgovanja, sprejme pristojni organ v skladu s točkama (m) in (n) člena 69(2).

Za zagotovitev, da se obveznost začasne ustavitve ali umika iz trgovanja izvedenih finančnih instrumentov uporabi sorazmerno, ESMA pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov, s katerimi dodatno določi primere, v katerih povezava med izvedenim finančnim instrumentom, ki je povezan ali se sklicuje na finančni instrument, katerega trgovanje je začasno ustavljeno ali je umaknjen, in prvotnim finančnim instrumentom pomeni, da se izvedeni finančni instrument prav tako začasno ustavi ali umakne iz trgovanja, da bi dosegli cilj začasne ustavitve ali umika osnovnega finančnega instrumenta.

ESMA te osnutke regulativnih tehničnih standardov Komisiji predloži do 3. julija 2015.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

3.   ESMA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov, s katerimi določi obliko in časovno razporeditev sporočil in objav iz odstavka 2.

ESMA te osnutke izvedbenih tehničnih standardov Komisiji predloži do 3. januarja 2016.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

4.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 89, da določi seznam okoliščin, ki pomenijo znatno škod za interese vlagateljev in pravilno delovanje trga iz odstavkov 1 in 2.

Člen 53

Dostop do reguliranega trga

1.   Države članice od reguliranega trga zahtevajo, da uvede, izvaja in vzdržuje pregledna in nediskriminatorna pravila na podlagi objektivnih meril, ki veljajo za dostop do reguliranega trga ali članstvo v njem.

2.   Pravila iz odstavka 1 določajo vse obveznosti članov ali udeležencev iz:

| (a) | akta o ustanovitvi in administracije reguliranega trga; |
| --- | --- |

(a)

akta o ustanovitvi in administracije reguliranega trga;

| (b) | pravil v zvezi s posli na trgu; |
| --- | --- |

(b)

pravil v zvezi s posli na trgu;

| (c) | strokovnih standardov, ki veljajo za osebje investicijskih podjetij ali kreditnih institucij, ki delujejo na trgu; |
| --- | --- |

(c)

strokovnih standardov, ki veljajo za osebje investicijskih podjetij ali kreditnih institucij, ki delujejo na trgu;

| (d) | pogojev iz odstavka 3 za člane ali udeležence, ki niso investicijska podjetja ali kreditne institucije; |
| --- | --- |

(d)

pogojev iz odstavka 3 za člane ali udeležence, ki niso investicijska podjetja ali kreditne institucije;

| (e) | pravil in postopkov za obračun in poravnavo poslov, sklenjenih na reguliranem trgu. |
| --- | --- |

(e)

pravil in postopkov za obračun in poravnavo poslov, sklenjenih na reguliranem trgu.

3.   Regulirani trgi lahko kot člane ali udeležence sprejmejo investicijska podjetja, kreditne institucije, ki imajo dovoljenje v skladu z Direktivo 2013/36/EU, in druge osebe, ki:

| (a) | so dovolj ugledne; |
| --- | --- |

(a)

so dovolj ugledne;

| (b) | imajo zadostno stopnjo sposobnosti, usposobljenosti in izkušenj za trgovanje; |
| --- | --- |

(b)

imajo zadostno stopnjo sposobnosti, usposobljenosti in izkušenj za trgovanje;

| (c) | imajo, kjer je ustrezno, primerno organizacijsko ureditev; |
| --- | --- |

(c)

imajo, kjer je ustrezno, primerno organizacijsko ureditev;

| (d) | imajo zadostne vire za vlogo, ki naj bi jo imeli, ob upoštevanju različnih finančnih ureditev, ki jih ima lahko regulirani trg vzpostavljene za zagotovitev primerne poravnave poslov. |
| --- | --- |

(d)

imajo zadostne vire za vlogo, ki naj bi jo imeli, ob upoštevanju različnih finančnih ureditev, ki jih ima lahko regulirani trg vzpostavljene za zagotovitev primerne poravnave poslov.

4.   Države članice zagotovijo, da za posle, sklenjene na reguliranem trgu, člani in udeleženci niso obvezani drug drugemu nalagati obveznosti iz členov 24, 25, 27 in 28. Vseeno pa člani ali udeleženci reguliranega trga uporabljajo obveznosti iz členov 24, 25, 27 in 28 za svoje stranke, kadar za račun svojih strank izvršujejo njihova naročila na reguliranem trgu.

5.   Države članice zagotovijo, da pravila glede dostopa do reguliranega trga ali članstva ali udeležbe v njem predvidevajo neposredno ali oddaljeno udeležbo investicijskih podjetij in kreditnih institucij.

6.   Države članice brez dodatnih zakonskih ali administrativnih zahtev reguliranim trgom iz drugih držav članic dovolijo, da na njihovem ozemlju vzpostavijo ustrezno ureditev, da oddaljenim članom ali udeležencem s sedežem na njihovem ozemlju omogočijo dostop do teh trgov in trgovanje na njih.

Regulirani trg pristojnemu organu svoje matične države članice sporoči, v kateri državi članici namerava vzpostaviti tako ureditev. Pristojni organ matične države članice v enem mesecu sporoči te informacije državi članici, v kateri regulirani trg namerava vzpostaviti tako ureditev. ESMA lahko v skladu s postopkom in pod pogoji iz člena 35 Uredbe (EU) št. 1095/2010 zahteva dostop do teh informacij.

Pristojni organ matične države članice reguliranega trga na zahtevo pristojnega organa države članice gostiteljice brez nepotrebnih zamud sporoči imena članov ali udeležencev reguliranega trga s sedežem v tej državi članici.

7.   Države članice od upravljavca trga zahtevajo, da pristojnemu organu reguliranega trga redno posreduje seznam članov ali udeležencev reguliranega trga.

Člen 54

Spremljanje skladnosti s pravili reguliranega trga in drugimi pravnimi obveznostmi

1.   Države članice od reguliranih trgov zahtevajo, da uvedejo in vzdržujejo učinkovito ureditev in postopke, vključno s potrebnimi sredstvi, za redno spremljanje upoštevanja njihovih pravil s strani njihovih članov ali udeležencev. Regulirani trgi spremljajo naročila, vključno s preklici, in posle, ki jih v okviru njihovih sistemov izvršujejo njihovi člani ali udeleženci, da bi prepoznali kršitve teh pravil, pogoje trgovanja, ki motijo delovanje trga, ali ravnanje, ki bi lahko pomenilo ravnanje, ki je prepovedano z Uredbo (EU) št. 596/2014 ali motnje v sistemu v zvezi s finančnim instrumentom.

2.   Države članice od upravljavcev reguliranih trgov zahtevajo, da nemudoma obvestijo svoje pristojne organe o pomembnih kršitvah njihovih pravil ali pogojih trgovanja, ki motijo delovanje trga, ali ravnanju, ki bi lahko pomenilo ravnanje, ki je prepovedano z Uredbo (EU) št. 596/2014, ali motnjah v sistemu v zvezi s finančnim instrumentom.

Pristojni organi reguliranih trgov informacije iz prvega pododstavka posredujejo ESMA in pristojnim organom drugih držav članic.

V zvezi z ravnanjem, ki bi lahko pomenilo ravnanje, prepovedano z Uredbo (EU) št. 596/2014, se mora pristojni organ prepričati, da takih zloraba obstaja ali je obstajala, preden o tem uradno obvesti pristojne organe drugih držav članic in ESMA.

3.   Države članice od upravljavca trga zahtevajo, da organu, pristojnemu za preiskavo in pregon zlorabe trga na reguliranem trgu, brez nepotrebnega odlašanja zagotovi ustrezne informacije, ter da temu organu nudi najboljšo možno pomoč pri preiskovanju in pregonu zlorabe trga, ki se pojavi v sistemih reguliranega trga ali prek njih.

4.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 89 v zvezi z zahtevami iz odstavka 2 tega člena.

Člen 55

Določbe glede CNS ter sistemov obračuna in poravnave

1.   Brez poseganja v naslov III, IV ali V Uredbe (EU) št. 648/2012 države članice reguliranim trgom ne preprečijo, da bi sklenili ustrezni dogovor s CNS ali klirinško hišo in sistemom poravnave druge države članice z namenom poskrbeti za obračun in/ali poravnavo nekaterih ali vseh poslov, ki jih v okviru njihovih sistemov sklenejo udeleženci trga.

2.   Brez poseganja v naslov III, IV ali V Uredbe (EU) št. 648/2012 pristojni organ reguliranega trga ne nasprotuje uporabi CNS, klirinških hiš in/ali sistemov poravnave v drugi državi članici, razen kadar je to dokazljivo potrebno za vzdrževanje pravilnega delovanja tega reguliranega trga in ob upoštevanju pogojev za sisteme poravnave iz člena 37(2) te direktive.

Za preprečitev neupravičenega podvajanja kontrole pristojni organ upošteva nadzor, ki ga nad sistemom obračuna in poravnave že izvajajo centralne banke kot nadzorniki sistemov obračuna in poravnave ali drugi nadzorni organi, pristojni za take sisteme.

Člen 56

Seznam reguliranih trgov

Vsaka država članica sestavi seznam reguliranih trgov, za katere je matična država članica, in ta seznam posreduje drugim državam članicam in ESMA. Podobno se sporoči vsako spremembo na tem seznamu. ESMA objavi seznam vseh reguliranih trgov na svojem spletnem mestu in ga redno posodablja. Ta seznam vsebuje unikatno kodo, ki jo opredeli ESMA v skladu s členom 65(6) in ki določa regulirane trge za uporabo v poročilih v skladu s točko (g) člena 65(1) in točke (g) člena 65(2) te direktive ter s členi 6, 10 in 26 Uredbe (EU) št. 600/2014.

NASLOV IV

OMEJITVE POZICIJ IN NADZIRANJE UPRAVLJANJA POZICIJ ZA IZVEDENE FINANČNE INSTRUMENTE NA BLAGO TER POROČANJE

Člen 57

Omejitve pozicij in nadziranje upravljanja pozicij za izvedene finančne instrumente na blago

1.   Države članice zagotovijo, da pristojni organi v skladu z metodologijo za izračun, ki jo določi ESMA, izračunajo in uveljavijo omejitve pozicij glede velikost neto pozicije, ki jo lahko ima posamezna oseba v izvedenih finančnih instrumentih na blago, s katerimi se trguje na mestih trgovanja, in gospodarsko enakovrednih pogodbah OTC. Omejitve se določijo na podlagi vseh pozicij, ki jih ima oseba, in pozicij, ki jih ima združena skupina oseb v imenu zadevne osebe, za:

| (a) | preprečevanje zlorabe trga; |
| --- | --- |

(a)

preprečevanje zlorabe trga;

| (b) | podporo urejenim pogojem določanja cen in poravnave, vključno s preprečevanjem pozicij, ki izkrivljajo trg, in zlasti za zagotavljanje konvergence med cenami izvedenih finančnih instrumentov v dobavnem mesecu ter promptnimi cenami osnovnega blaga, brez poseganja v oblikovanje cen na zadevnem trgu osnovnega blaga. |
| --- | --- |

(b)

podporo urejenim pogojem določanja cen in poravnave, vključno s preprečevanjem pozicij, ki izkrivljajo trg, in zlasti za zagotavljanje konvergence med cenami izvedenih finančnih instrumentov v dobavnem mesecu ter promptnimi cenami osnovnega blaga, brez poseganja v oblikovanje cen na zadevnem trgu osnovnega blaga.

Omejitve pozicij se ne uporabljajo za pozicije nefinančnega subjekta ali pozicije, ki se hranijo v njegovem imenu in ki objektivno merljivo zmanjšujejo tveganja, neposredno povezana s poslovno dejavnostjo tega nefinančnega subjekta.

2.   Omejitve pozicij določajo jasne količinske prage za največjo velikost pozicije v izvedenem finančnem instrumentu na blago, ki jo oseba lahko ima.

3.   ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov za določanje metodologije izračunavanja, ki jih pristojni organi uporabljajo za izračunavanje omejitev pozicij promptnega meseca in omejitev pozicij drugih mesecev za izvedene finančne instrumente na blago, poravnane fizično in v gotovini, na podlagi značilnosti ustreznega izvedenega finančnega instrumenta. V metodologiji za izračun se upoštevajo vsaj naslednji dejavniki:

| (a) | zapadlost pogodb v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago; |
| --- | --- |

(a)

zapadlost pogodb v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago;

| (b) | dobavljiva količina osnovnega blaga; |
| --- | --- |

(b)

dobavljiva količina osnovnega blaga;

| (c) | splošna odprta pozicija v tej pogodbi in splošna odprta pozicija v drugih finančnih instrumentih na enako osnovno blago; |
| --- | --- |

(c)

splošna odprta pozicija v tej pogodbi in splošna odprta pozicija v drugih finančnih instrumentih na enako osnovno blago;

| (d) | nestanovitnost na zadevnih trgih, vključno z nadomestnimi izvedenimi finančnimi instrumenti in blagovnih borzah; |
| --- | --- |

(d)

nestanovitnost na zadevnih trgih, vključno z nadomestnimi izvedenimi finančnimi instrumenti in blagovnih borzah;

| (e) | število in velikost udeležencev na trgu; |
| --- | --- |

(e)

število in velikost udeležencev na trgu;

| (f) | značilnosti blagovne borze, vključno z vzorci proizvodnje, potrošnje in prevoza na trg; |
| --- | --- |

(f)

značilnosti blagovne borze, vključno z vzorci proizvodnje, potrošnje in prevoza na trg;

| (g) | sklepanje novih pogodb. |
| --- | --- |

(g)

sklepanje novih pogodb.

ESMA upošteva izkušnje v zvezi z omejitvami pozicij investicijskih podjetij in upravljavcev trga, ki upravljajo določeno mesto trgovanja, in drugih jurisdikcij.

ESMA te osnutke regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka Komisiji predloži do 3. julija 2015.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

4.   Pristojni organ določi omejitve za vsako pogodbo o izvedenih finančnih instrumentih na blago, s katerimi se trguje na mestih trgovanja, na podlagi metodologije za izračunavanje, ki jo določi ESMA v skladu z odstavkom 3. Ta omejitev pozicije vključuje gospodarsko enakovredne pogodbe OTC.

Kadar pride do znatne spremembe v dobavljivi količini ali odprtih pozicijah ali do drugih znatnih sprememb na trgu, pristojni organ pregleda omejitve pozicij na podlagi svojega izračuna dobavljive količine in odprtih pozicij ter ponastavi omejitev pozicij v skladu z metodologijo za izračun, ki jo je razvil ESMA.

5.   Pristojni organi obvestijo ESMA o natančnih omejitvah pozicij, ki jih nameravajo določiti v skladu z metodologijo za izračun, ki jo je določil ESMA v odstavku 3. V dveh mesecih od prejema uradnega obvestila ESMA predloži zadevnemu pristojnemu organu mnenje, v katerem oceni združljivost omejitev pozicij s cilji iz odstavka 1 in z metodologijo za izračun, ki jo je določil ESMA v odstavku 3. ESMA objavi mnenje na svojem spletnem mestu. Zadevni pristojni organ spremeni omejitve pozicij v skladu z mnenjem ESMA ali pa ESMA predložiti obrazložitev, zakaj meni, da sprememba ni potrebna. Kadar pristojni organ določi omejitve v nasprotju z mnenjem ESMA, na svojem spletnem mestu takoj objavi obvestilo, v katerem v celoti pojasni svoje razloge za to.

Kadar ESMA ugotovi, da omejitev pozicije ni skladna z metodologijo za izračun iz odstavka 3, ukrepa v skladu s svojimi pooblastili iz člena 17 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

6.   Kadar se z istim izvedenim finančnim instrumentom na blago trguje v znatnemu obsegu na mestih trgovanja v več kot eni jurisdikciji, pristojni organ mesta trgovanja, kjer se opravi največja količina trgovanja (osrednji pristojni organ), določi enotno omejitev pozicije, ki se uporablja za vse trgovanje v tej pogodbi. Osrednji pristojni organ svetuje pristojnim organom drugih mest trgovanja, kjer se s tem izvedenim finančnim instrumentom trguje v znatnih količinah, glede enotne omejitve pozicije, ki se uporablja, in sprememb te enotne omejitve pozicije. Kadar se pristojni organi ne strinjajo, pisno navedejo izčrpne in podrobne razloge, zakaj menijo, da zahteve iz odstavka 1 niso izpolnjene. V primeru nesoglasij med pristojnimi organi ESMA razreši spore v skladu s svojimi pooblastili na podlagi člena 19 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Pristojni organi mest trgovanja, kjer se trguje z istim izvedenim finančnim instrumentom na blago, in pristojni organi imetnikov pozicij v tem izvedenem finančnem instrumentu na blago, bi morali skleniti dogovore o sodelovanju, vključno z medsebojno izmenjavo zadevnih podatkov, da bi omogočili spremljanje in izvrševanje enotne omejitve pozicije.

7.   ESMA vsaj enkrat letno spremlja, kako pristojni organi izvajajo omejitve pozicij, določene v skladu z metodologijo za izračun, ki jo je določil ESMA v odstavku 3. ESMA na tak način zagotovi, da se enotna omejitev pozicije uspešno uporablja za isto pogodbo, ne glede na kraj trgovanja v skladu z odstavkom 6.

8.   Države članice zagotovijo, da investicijsko podjetje ali upravljavec trga, ki upravlja mesto trgovanja, na katerem se trguje z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago, nadzira upravljanje pozicij. Ta nadzor vključuje najmanj pooblastila za mesto trgovanja, da se:

| (a) | spremlja število odprtih pozicij oseb; |
| --- | --- |

(a)

spremlja število odprtih pozicij oseb;

| (b) | dostopa do informacij oseb, vključno z vso zadevno dokumentacijo, glede velikosti in namena pozicije ali izpostavljenosti, informacij o upravičenih ali osnovnih lastnikih, kakršnih koli usklajenih dogovorih in kakršnih koli s tem povezanih sredstvih ali obveznostih na osnovnem trgu; |
| --- | --- |

(b)

dostopa do informacij oseb, vključno z vso zadevno dokumentacijo, glede velikosti in namena pozicije ali izpostavljenosti, informacij o upravičenih ali osnovnih lastnikih, kakršnih koli usklajenih dogovorih in kakršnih koli s tem povezanih sredstvih ali obveznostih na osnovnem trgu;

| (c) | od osebe zahteva, da začasno ali stalno zapre ali zmanjša pozicijo, odvisno od posameznega primera, ter v primeru, da oseba ne upošteva zahteve, enostransko sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovi zaprtje ali zmanjšanje pozicije, ter |
| --- | --- |

(c)

od osebe zahteva, da začasno ali stalno zapre ali zmanjša pozicijo, odvisno od posameznega primera, ter v primeru, da oseba ne upošteva zahteve, enostransko sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovi zaprtje ali zmanjšanje pozicije, ter

| (d) | po potrebi zahteva, da oseba začasno ponovno vzpostavi likvidnost na trgu po dogovorjeni ceni in v dogovorjenem obsegu, pri čemer se izreče o nameri, da bo zmanjšala učinek velike ali prevladujoče pozicije. |
| --- | --- |

(d)

po potrebi zahteva, da oseba začasno ponovno vzpostavi likvidnost na trgu po dogovorjeni ceni in v dogovorjenem obsegu, pri čemer se izreče o nameri, da bo zmanjšala učinek velike ali prevladujoče pozicije.

9.   Omejitve pozicij in nadziranje upravljanja pozicij so pregledni in nediskriminatorni ter določajo, na kakšen način se uporabljajo za osebe, in upoštevajo značilnosti in sestavo udeležencev na trgu ter način uporabe pogodb, ki so predmet trgovanja.

10.   Investicijsko podjetje ali upravljavec trga, ki upravlja mesto trgovanja, obvesti pristojni organ o podrobnostih glede nadziranja upravljanja pozicij.

Pristojni organ sporoči te informacije in podrobnosti o omejitvah pozicij, ki jih je uvedel, ESMA, ki na svojem spletnem mestu objavi in vzdržuje zbirko podatkov s povzetki o omejitvah pozicij in nadziranju upravljanja pozicij.

11.   Omejitve pozicij iz odstavka 1 določijo pristojni organi v skladu s točko (p) člena 69(2).

12.   ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, v katerih določi:

| (a) | merila za določanje, ali se pozicija lahko šteje kot pozicija, ki zmanjšuje tveganja, neposredno povezana s poslovnimi dejavnostmi; |
| --- | --- |

(a)

merila za določanje, ali se pozicija lahko šteje kot pozicija, ki zmanjšuje tveganja, neposredno povezana s poslovnimi dejavnostmi;

| (b) | metode za določanje, kdaj je pozicije osebe treba združiti v skupino; |
| --- | --- |

(b)

metode za določanje, kdaj je pozicije osebe treba združiti v skupino;

| (c) | merila za določanje, ali je pogodba gospodarsko enakovredna pogodba OTC tisti pogodbi, s katero s trguje na mestu trgovanja iz odstavka 1, na način, ki zadevnemu pristojnemu organu lajša poročanje o pozicijah v enakovrednih pogodbah OTC, kot je določeno v členu 58(2); |
| --- | --- |

(c)

merila za določanje, ali je pogodba gospodarsko enakovredna pogodba OTC tisti pogodbi, s katero s trguje na mestu trgovanja iz odstavka 1, na način, ki zadevnemu pristojnemu organu lajša poročanje o pozicijah v enakovrednih pogodbah OTC, kot je določeno v členu 58(2);

| (d) | opredelitev, kaj pomeni isti izvedeni finančni instrument na blago in znatni obseg iz odstavka 6 tega člena; |
| --- | --- |

(d)

opredelitev, kaj pomeni isti izvedeni finančni instrument na blago in znatni obseg iz odstavka 6 tega člena;

| (e) | metodologijo za združevanje in netiranje OTC in pozicij izvedenih finančnih instrumentov na blago na mestu trgovanja, da se izračuna neto pozicija za namene ocenjevanja skladnosti z omejitvami. S takšnimi metodologijami se vzpostavijo merila za določanje, katere pozicije se lahko netirajo z drugimi in se ne olajša kopičenja pozicij na način, ki ni skladen s cilji iz odstavka 1 tega člena; |
| --- | --- |

(e)

metodologijo za združevanje in netiranje OTC in pozicij izvedenih finančnih instrumentov na blago na mestu trgovanja, da se izračuna neto pozicija za namene ocenjevanja skladnosti z omejitvami. S takšnimi metodologijami se vzpostavijo merila za določanje, katere pozicije se lahko netirajo z drugimi in se ne olajša kopičenja pozicij na način, ki ni skladen s cilji iz odstavka 1 tega člena;

| (f) | postopek, ki določa, kako lahko osebe zaprosijo za izvzetje drugega pododstavka iz odstavka 1 tega člena in zanjo zaprosijo in kako zadevni pristojni organ takšne prošnje odobri; |
| --- | --- |

(f)

postopek, ki določa, kako lahko osebe zaprosijo za izvzetje drugega pododstavka iz odstavka 1 tega člena in zanjo zaprosijo in kako zadevni pristojni organ takšne prošnje odobri;

| (g) | metoda za izračunavanje kraja trgovanja, kjer se opravlja največja količina trgovanja z izvedenim finančnim instrumentom na blago, in znatnih količin iz odstavka 6 tega člena. |
| --- | --- |

(g)

metoda za izračunavanje kraja trgovanja, kjer se opravlja največja količina trgovanja z izvedenim finančnim instrumentom na blago, in znatnih količin iz odstavka 6 tega člena.

ESMA te osnutke regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka Komisiji predloži do 3. julija 2015.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

13.   Pristojni organi ne določijo omejitev, ki so bolj restriktivne od tistih, sprejetih v skladu z odstavkom 1, razen v izrednih primerih, kadar so objektivno utemeljene in sorazmerne ob upoštevanju likvidnosti specifičnega trga in urejenega delovanja tega trga. Pristojni organi na svojem spletnem mestu objavijo podrobnosti bolj restriktivne omejitve pozicij, ki jo nameravajo uvesti in ki bo veljala za začetno obdobje, ki ne presega šest mesecev od datuma njene objave na spletnem mestu. Bolj restriktivne omejitve pozicij se lahko podaljšajo, vendar največ za šest mesecev naenkrat, če so razlogi za omejitev še vedno veljavni. Če se po izteku obdobja šestih mesecev ne podaljšajo, samodejno prenehajo veljati.

Kadar se pristojni organi odločijo, da bodo uvedli bolj restriktivne omejitve pozicij, o tem uradno obvestijo ESMA. V obvestilu so zajeti razlogi za strožje omejitve pozicij. ESMA v 24 urah izda mnenje, ali so bolj restriktivne omejitve pozicij potrebne za obravnavo izrednega primera. Mnenje se objavi na spletnem mestu ESMA.

Kadar pristojni organ določi omejitve v nasprotju z mnenjem ESMA, na svojem spletnem mestu takoj objavi obvestilo, v katerem v celoti pojasni svoje razloge za to.

14.   Države članice zagotovijo, da lahko pristojni organi svoja pooblastila za sankcioniranje iz te direktive uporabljajo za kršitve omejitev pozicij, določenih v skladu s tem členom, za:

| (a) | pozicije oseb, ki se nahajajo ali delujejo na njihovem ozemlju ali v tujini, ki presegajo omejitve za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih na blago, ki jih je določil pristojni organ v zvezi s pogodbami na mestih trgovanja, ki se nahajajo ali delujejo na njegovem ozemlju, ali gospodarsko enakovrednimi pogodbami OTC; |
| --- | --- |

(a)

pozicije oseb, ki se nahajajo ali delujejo na njihovem ozemlju ali v tujini, ki presegajo omejitve za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih na blago, ki jih je določil pristojni organ v zvezi s pogodbami na mestih trgovanja, ki se nahajajo ali delujejo na njegovem ozemlju, ali gospodarsko enakovrednimi pogodbami OTC;

| (b) | pozicije oseb, ki se nahajajo ali delujejo na njihovem ozemlju, ki presegajo omejitve za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih na blago, ki so jih določili pristojni organi v drugih državah članicah. |
| --- | --- |

(b)

pozicije oseb, ki se nahajajo ali delujejo na njihovem ozemlju, ki presegajo omejitve za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih na blago, ki so jih določili pristojni organi v drugih državah članicah.

Člen 58

Poročanje o pozicijah po kategorijah imetnikov pozicij

1.   Države članice zagotovijo, da investicijsko podjetje ali upravljavec trga, ki upravlja mesto trgovanja, ki trguje z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago ali pravicami do emisije ali njihovimi izvedenimi finančnimi instrumenti:

| (a) | javno objavlja tedensko poročilo s skupnimi pozicijami, ki jih imajo različne kategorije oseb za različne izvedene finančne instrumente na blago ali pravice do emisije ali njihove izvedene finančne instrumente, s katerimi trgujejo na njihovem mestu trgovanja, kjer so navedeni število dolgih in kratkih pozicij po takih kategorijah, njihove spremembe glede na prejšnje poročilo, odstotek vseh odprtih deležev, predstavljenih v vsaki kategoriji, ter število oseb, ki imajo pozicijo v vsaki kategoriji, v skladu z odstavkom 4, ter to poročilo posreduje pristojnemu organu in ESMA; ESMA informacije iz teh poročil nato centralno objavi; |
| --- | --- |

(a)

javno objavlja tedensko poročilo s skupnimi pozicijami, ki jih imajo različne kategorije oseb za različne izvedene finančne instrumente na blago ali pravice do emisije ali njihove izvedene finančne instrumente, s katerimi trgujejo na njihovem mestu trgovanja, kjer so navedeni število dolgih in kratkih pozicij po takih kategorijah, njihove spremembe glede na prejšnje poročilo, odstotek vseh odprtih deležev, predstavljenih v vsaki kategoriji, ter število oseb, ki imajo pozicijo v vsaki kategoriji, v skladu z odstavkom 4, ter to poročilo posreduje pristojnemu organu in ESMA; ESMA informacije iz teh poročil nato centralno objavi;

| (b) | pristojnemu organu na zahtevo predloži popolno razčlenitev pozicij vseh oseb, vključno s člani ali udeleženci in njihovimi strankami, na zadevnem mestu trgovanja, vsaj vsakodnevno. |
| --- | --- |

(b)

pristojnemu organu na zahtevo predloži popolno razčlenitev pozicij vseh oseb, vključno s člani ali udeleženci in njihovimi strankami, na zadevnem mestu trgovanja, vsaj vsakodnevno.

Obveznost iz točke (a) velja le, kadar oboje, število oseb in njihove odprte pozicije, presežejo minimalne prage.

2.   Države članice zagotovijo, da investicijska podjetja, ki z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago ali s pravicami do emisije ali z njihovimi izvedenimi finančnimi instrumenti trgujejo zunaj mesta trgovanja, pristojnemu organu mesta trgovanja, kjer se trguje z izvedenim finančnim instrumentom na blago ali pravicami do emisije ali njihovimi izvedenimi finančnimi instrumenti, ali osrednjemu pristojnemu organu, kadar se z izvedenim finančnim instrumentom na blago ali pravicami do emisije ali njihovimi izvedenimi finančnimi instrumenti vsaj dnevno trguje v znatnem obsegu na mestih trgovanja v več kot eni jurisdikciji, predložijo popolno razčlenitev svojih pozicij izvedenih finančnih instrumentov na blago ali pravic do emisije ali njihovih izvedenih finančnih instrumentov, s katerimi se trguje na mestu trgovanja, in gospodarsko enakovrednih pogodb OTC, ter pozicij njihovih strank in strank teh strank vse do zadnje stranke, v skladu s členom 26 Uredbe (EU) št. 600/2014 in po potrebi s členom 8 Uredbe (EU) št. 1227/2011.

3.   Da se omogoči spremljanje skladnosti s členom 57(1), države članice zahtevajo od članov ali udeležencev reguliranih trgov, MTF in strank OTF, da investicijskemu podjetju ali upravljavcu trga, ki upravlja zadevno mesto trgovanja, vsaj dnevno poročajo o podrobnostih svojih pozicij, ki jih imajo na podlagi pogodb, s katerimi se trguje na zadevnem mestu trgovanja, in pozicij njihovih strank ter strank teh strank vse do zadnje stranke.

4.   Investicijsko podjetje ali upravljavec trga, ki uporablja zadevno mesto trgovanja, razvrsti osebe, ki imajo pozicije v izvedenem finančnem instrumentu na blago ali pravici do emisije ali njenem izvedenem finančnem instrumentu, glede na naravo njihove najpomembnejše dejavnosti, pri čemer upoštevajo vsa veljavna dovoljenja, kot:

| (a) | investicijska podjetja ali kreditne institucije; |
| --- | --- |

(a)

investicijska podjetja ali kreditne institucije;

| (b) | investicijske sklade, kolektivne naložbene podjeme za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP), kot so opredeljeni v Direktivi 2009/65/ES, ali upravitelje alternativnih investicijskih skladov, kakor so opredeljeni v Direktivi 2011/61/EU; |
| --- | --- |

(b)

investicijske sklade, kolektivne naložbene podjeme za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP), kot so opredeljeni v Direktivi 2009/65/ES, ali upravitelje alternativnih investicijskih skladov, kakor so opredeljeni v Direktivi 2011/61/EU;

| (c) | druge finančne institucije, vključno z zavarovalnicami in pozavarovalnicami, kakor so opredeljene v Direktivi 2009/138/ES, ter institucije za poklicno pokojninsko zavarovanje, kakor so opredeljene v Direktivi 2003/41/ES; |
| --- | --- |

(c)

druge finančne institucije, vključno z zavarovalnicami in pozavarovalnicami, kakor so opredeljene v Direktivi 2009/138/ES, ter institucije za poklicno pokojninsko zavarovanje, kakor so opredeljene v Direktivi 2003/41/ES;

| (d) | komercialna podjetja; |
| --- | --- |

(d)

komercialna podjetja;

| (e) | v primeru pravic do emisije ali njihovih izvedenih finančnih instrumentov, upravljavce, za katere veljajo obveznosti glede skladnosti iz Direktive 2003/87/ES. |
| --- | --- |

(e)

v primeru pravic do emisije ali njihovih izvedenih finančnih instrumentov, upravljavce, za katere veljajo obveznosti glede skladnosti iz Direktive 2003/87/ES.

V poročilih iz točke (a) odstavka 1 se navedejo število dolgih in kratkih pozicij po kategoriji oseb, vse spremembe glede na prejšnje poročilo, odstotek vseh odprtih deležev, predstavljenih v vsaki kategoriji, ter število oseb v vsaki kategoriji.

Poročila iz točka (a) odstavka 1 in razčlenitev iz odstavka 2 razlikujejo med:

| (a) | pozicijami, opredeljenimi kot pozicije, za katere je mogoče objektivno izmeriti zmanjšanje tveganj, neposredno povezanih s poslovnimi dejavnostmi, ter |
| --- | --- |

(a)

pozicijami, opredeljenimi kot pozicije, za katere je mogoče objektivno izmeriti zmanjšanje tveganj, neposredno povezanih s poslovnimi dejavnostmi, ter

| (b) | drugimi pozicijami. |
| --- | --- |

(b)

drugimi pozicijami.

5.   ESMA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov za določitev oblike poročil iz točke (a) odstavka 1 in razčlenitve iz odstavka 2.

ESMA te osnutke izvedbenih tehničnih standardov Komisiji predloži do 3. januarja 2016.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

V primeru pravic do emisije ali njihovih izvedenih finančnih instrumentov poročanje ne vpliva na obveznosti glede skladnosti iz Direktive 2003/87/ES.

6.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 89 zaradi določitve pragov iz drugega pododstavka odstavka 1 tega člena ob upoštevanju skupnega števila odprtih pozicij in njihove velikosti ter skupnega števila oseb s pozicijo.

7.   ESMA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov za določitev ukrepov, s katerimi se zahteva, da se vsa poročila iz točke (a) odstavka 1 pošljejo ESMA na določen dan v tednu, da se lahko pozneje centralno objavijo.

ESMA te osnutke izvedbenih tehničnih standardov Komisiji predloži do 3. januarja 2016.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

NASLOV V

STORITVE SPOROČANJA PODATKOV

Oddelek 1

Postopki za izdajo dovoljenj izvajalcem storitev sporočanja podatkov

Člen 59

Zahteva za dovoljenje

1.   Države članice zahtevajo, da se za opravljanje storitev sporočanja podatkov, opisano v oddelku D Priloge I kot redna dejavnost ali posel, izda predhodno dovoljenje v skladu s tem oddelkom. Tako dovoljenje izda pristojni organ matične države članice, določen v skladu s členom 67.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 države članice dovolijo investicijskemu podjetju ali upravljavcu trga, ki upravlja mesto trgovanja, da opravlja storitve sporočanja podatkov APA, CTP in ARM, pri čemer je treba predhodno preveriti, ali deluje v skladu s tem naslovom. Takšne storitve se vključijo v njihovo dovoljenje.

3.   Države članice registrirajo vse izvajalce storitev sporočanja podatkov. Register je javno dostopen in vsebuje informacije o storitvah, za katere ima izvajalec storitev sporočanja podatkov dovoljenje. Register se redno posodablja. O izdaji vsakega dovoljenja se obvesti ESMA.

ESMA pripravi register vseh izvajalcev storitev sporočanja podatkov v Uniji. Register vsebuje informacije o storitvah, za katere ima izvajalec storitev sporočanja podatkov dovoljenje, in se redno posodablja. ESMA ta seznam objavi na svojem spletnem mestu in ga posodablja.

Kadar je pristojni organ odvzel dovoljenje v skladu s členom 62, se ta odvzem objavi v registru za obdobje petih let.

4.   Države članice od izvajalcev storitev sporočanja podatkov zahtevajo, da svoje storitve opravljajo pod nadzorom pristojnega organa. Države članice zagotovijo, da pristojni organi redno pregledujejo, ali izvajalci storitev sporočanja podatkov ravnajo v skladu s tem naslovom. Zagotovijo tudi, da pristojni organi spremljajo, ali izvajalci storitev sporočanja podatkov ves čas izpolnjujejo pogoje za začetno dovoljenje iz tega naslova.

Člen 60

Področje uporabe dovoljenja

1.   Matična država članica zagotovi, da so v dovoljenju navedene storitve sporočanja podatkov, za opravljanje katerih ima izvajalec storitev sporočanja podatkov dovoljenje. Izvajalec storitev sporočanja podatkov, ki želi svojo dejavnost razširiti na dodatne storitve sporočanja podatkov, vloži zahtevek za razširitev področja uporabe dovoljenja.

2.   Dovoljenje velja za celotno Unijo in izvajalcu storitev sporočanja podatkov omogoča izvajanje storitev, za katere ima dovoljenje, po vsej Uniji.

Člen 61

Postopki za izdajo dovoljenja ali zavrnitev zahtevkov za izdajo dovoljenja

1.   Pristojni organ izda dovoljenje šele takrat, ko je v celoti prepričan, da prosilec izpolnjuje vse zahteve v skladu s predpisi, sprejetimi skladno s to direktivo.

2.   Izvajalec storitev sporočanja podatkov predloži vse informacije, vključno s poslovnim načrtom, ki med drugim določa vrste predvidenih storitev in organizacijsko strukturo, ki so potrebne, da se pristojnemu organu omogoči, da se lahko prepriča, ali je izvajalec storitev sporočanja podatkov v času izdaje začetnega dovoljenja uredil vse potrebno za izpolnjevanje svojih obveznosti iz določb iz tega naslova.

3.   Prosilec je o izdaji dovoljenja ali zavrnitvi izdaje dovoljenja obveščen v šestih mesecih po predložitvi popolnega zahtevka.

4.   ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, v katerih določi:

| (a) | informacije, ki se predložijo pristojnim organom v skladu z odstavkom 2, vključno s poslovnim načrtom; |
| --- | --- |

(a)

informacije, ki se predložijo pristojnim organom v skladu z odstavkom 2, vključno s poslovnim načrtom;

| (b) | informacije, vključene v obvestila iz člena 63(3). |
| --- | --- |

(b)

informacije, vključene v obvestila iz člena 63(3).

ESMA osnutke regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka Komisiji predloži do 3. julija 2015.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

5.   ESMA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov, da določi standardne obrazce, predloge in postopke za obveščanje ali zagotavljanje informacij v skladu z odstavkom 2 tega člena in členom 63(4).

ESMA te osnutke izvedbenih tehničnih standardov Komisiji predloži do 3. januarja 2016.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 62

Odvzem dovoljenj

Pristojni organ lahko izvajalcu storitev sporočanja podatkov odvzame izdano dovoljenje, če ta izvajalec:

| (a) | dovoljenja ne uporabi v 12 mesecih, se izrecno odpove dovoljenju ali v zadnjih šestih mesecih ni opravil nobene storitve sporočanja podatkov, razen če zadevna država članica določi, da dovoljenje v takih primerih preneha veljati; |
| --- | --- |

(a)

dovoljenja ne uporabi v 12 mesecih, se izrecno odpove dovoljenju ali v zadnjih šestih mesecih ni opravil nobene storitve sporočanja podatkov, razen če zadevna država članica določi, da dovoljenje v takih primerih preneha veljati;

| (b) | pridobi dovoljenje z navajanjem lažnih podatkov ali na kakršen koli drug nepravilen način; |
| --- | --- |

(b)

pridobi dovoljenje z navajanjem lažnih podatkov ali na kakršen koli drug nepravilen način;

| (c) | ne izpolnjuje več pogojev, pod katerimi je bilo dovoljenje izdano; |
| --- | --- |

(c)

ne izpolnjuje več pogojev, pod katerimi je bilo dovoljenje izdano;

| (d) | hudo in sistematično krši določbe te direktive ali Uredbe (EU) št. 600/2014. |
| --- | --- |

(d)

hudo in sistematično krši določbe te direktive ali Uredbe (EU) št. 600/2014.

Člen 63

Zahteve za upravljalni organ izvajalca storitev sporočanja podatkov

1.   Države članice zahtevajo, da imajo vsi člani upravljalnega organa izvajalca storitev sporočanja podatkov vedno zadosten ugled, ustrezno znanje, spretnosti in izkušnje ter da opravljanju svojih nalog namenijo dovolj časa.

Upravljalni organ ima ustrezno skupno znanje, spretnosti in izkušnje, da lahko razume dejavnosti izvajalca storitev sporočanja podatkov. Vsak član upravljalnega organa ravna odkrito, pošteno in razmišlja neodvisno, da lahko učinkovito ugovarja odločitvam višjega vodstva ter po potrebi učinkovito nadzira in spremlja odločanje upravljalnega organa.

Kadar upravljavec trga zaprosi za dovoljenje za upravljanje APA, CTP ali ARM in so člani upravljalnega organa APA, CTP ali ARM isti kot člani upravljalnega organa reguliranega trga, se šteje, da te osebe izpolnjujejo zahteve iz prvega pododstavka.

2.   ESMA do 3. januarja 2016 razvije smernice za oceno primernosti članov upravljalnega organa, kot je opisano v odstavku 1, pri čemer upošteva različne vloge in funkcije, ki jih opravljajo, ter potrebo po preprečevanju nasprotja interesov med člani upravljalnega organa in uporabniki APA, CTP ali ARM.

3.   Države članice od izvajalcev storitev sporočanja podatkov zahtevajo, da pristojnemu organu sporočijo vse člane upravljalnega organa in vse spremembe članstva, skupaj z vsemi informacijami, ki so potrebne za oceno, ali subjekt deluje v skladu z odstavkom 1.

4.   Države članice zagotovijo, da upravljalni organ izvajalca storitev sporočanja podatkov opredeli in nadzira izvajanje ureditve upravljanja, ki zagotavlja učinkovito in skrbno vodenje organizacije, vključno z ločevanjem dolžnosti znotraj organizacije in preprečevanjem nasprotja interesov na način, ki spodbuja celovitost trga in interese strank.

5.   Pristojni organ zavrne dovoljenje, če meni, da oseba ali osebe, ki učinkovito upravljajo poslovanje izvajalca storitev sporočanja podatkov, niso dovolj ugledne, ali če obstajajo objektivni ali dokazljivi razlogi za prepričanje, da predlagane spremembe upravljanja izvajalca ogrožajo njeno skrbno in varno upravljanje ter ustrezno obravnavo interesov strank in celovitost trga.

Oddelek 2

Pogoji za APA

Člen 64

Organizacijske zahteve

1.   Matična država članica zahteva, da ima APA ustrezne politike in ureditve za javno objavo informacij, ki se zahtevajo v skladu s členoma 20 in 21 Uredbe (EU) št. 600/2014, kolikor je tehnično izvedljivo v realnem času in na razumni poslovni podlagi. Informacije so na voljo brezplačno 15 minut po tem, ko jih APA objavi. Matična država članica zahteva, da je APA sposoben učinkovito in dosledno razširjati takšne informacije na način, ki zagotavlja hiter dostop do informacij na nediskriminatorni podlagi in v obliki, ki olajšuje konsolidacijo informacij s podobnimi podatki iz drugih virov.

2.   Informacije, ki jih objavi APA v skladu z odstavkom 1, vsebujejo vsaj naslednje podrobnosti:

| (a) | identifikator finančnega instrumenta; |
| --- | --- |

(a)

identifikator finančnega instrumenta;

| (b) | ceno, po kateri je bil sklenjen posel; |
| --- | --- |

(b)

ceno, po kateri je bil sklenjen posel;

| (c) | obseg posla; |
| --- | --- |

(c)

obseg posla;

| (d) | čas sklenitve posla; |
| --- | --- |

(d)

čas sklenitve posla;

| (e) | čas prijave posla; |
| --- | --- |

(e)

čas prijave posla;

| (f) | oznako o ceni posla; |
| --- | --- |

(f)

oznako o ceni posla;

| (g) | kodo mesta trgovanja, kjer je bil posel izvršen, ali, če je bil posel izvršen prek sistematičnega internalizatorja, kodo „SI“, sicer pa kodo „OTC“; |
| --- | --- |

(g)

kodo mesta trgovanja, kjer je bil posel izvršen, ali, če je bil posel izvršen prek sistematičnega internalizatorja, kodo „SI“, sicer pa kodo „OTC“;

| (h) | po potrebi, navedbo, da je bil posel izvršen pod posebnimi pogoji. |
| --- | --- |

(h)

po potrebi, navedbo, da je bil posel izvršen pod posebnimi pogoji.

3.   Matična država članica zahteva, da APA vodi in vzdržuje učinkovito administrativno ureditev, oblikovano za preprečevanje nasprotja interesov s strankami. Predvsem APA, ki deluje tudi kot upravljavec trga ali investicijsko podjetje, vse zbrane informacije obravnava na nediskriminatoren način ter vodi in vzdržuje ustrezne ureditve za ločevanje različnih poslovnih funkcij.

4.   Matična država članica zahteva, da ima APA dobre varnostne mehanizme, oblikovane za zagotovitev varnosti načinov prenosa informacij, zmanjšanje tveganja za poškodbo podatkov in nepooblaščen dostop ter za preprečevanje uhajanja informacij pred objavo. APA ohrani ustrezne vire in varnostne zmogljivosti, da lahko ves čas ponuja in vzdržuje svoje storitve.

5.   Matična država članica zahteva, da ima APA vzpostavljene sisteme, s katerimi lahko učinkovito preveri popolnost poročil o trgovanju, ugotovi izpuste in očitne napake ter zahteva ponoven prenos takšnih napačnih poročil.

6.   ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov za določitev skupnih formatov, podatkovnih standardov in tehničnih ureditev, ki olajšujejo konsolidacijo informacij, kot je določeno v odstavku 1.

ESMA osnutke regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka Komisiji predloži do 3. julija 2015.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

7.   Komisija je pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 89, pri čemer pojasni, kaj pomeni razumna poslovna podlaga za javno objavo informacij, kot je določeno v odstavku 1 tega člena.

8.   ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, v katerih določi:

| (a) | načine, na katere lahko APA izpolnjuje obveznosti glede informacij iz odstavka 1; |
| --- | --- |

(a)

načine, na katere lahko APA izpolnjuje obveznosti glede informacij iz odstavka 1;

| (b) | vsebino informacij, objavljenih v skladu z odstavkom 1, vključno vsaj z informacijami iz odstavka 2 na način, ki omogoča objavo zahtevanih informacij iz člena 64; |
| --- | --- |

(b)

vsebino informacij, objavljenih v skladu z odstavkom 1, vključno vsaj z informacijami iz odstavka 2 na način, ki omogoča objavo zahtevanih informacij iz člena 64;

| (c) | konkretne organizacijske zahteve, določene v odstavkih 3, 4 in 5. |
| --- | --- |

(c)

konkretne organizacijske zahteve, določene v odstavkih 3, 4 in 5.

ESMA te osnutke regulativnih tehničnih standardov Komisiji predloži do 3. julija 2015.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Oddelek 3

Pogoji za CTP

Člen 65

Organizacijske zahteve

1.   Matična država članica zahteva, da ima CTP ustrezne politike in ureditve za zbiranje javno objavljenih informacij v skladu s členoma 6 in 20 Uredbe (EU) št. 600/2014, jih konsolidira v stalen tok elektronskih podatkov in da na voljo javnosti v realnem času, kolikor je to tehnično izvedljivo in na razumni poslovni podlagi.

Te informacije vsebujejo vsaj naslednje podrobnosti:

| (a) | identifikator finančnega instrumenta; |
| --- | --- |

(a)

identifikator finančnega instrumenta;

| (b) | ceno, po kateri je bil sklenjen posel; |
| --- | --- |

(b)

ceno, po kateri je bil sklenjen posel;

| (c) | obseg posla; |
| --- | --- |

(c)

obseg posla;

| (d) | čas sklenitve posla; |
| --- | --- |

(d)

čas sklenitve posla;

| (e) | čas prijave posla; |
| --- | --- |

(e)

čas prijave posla;

| (f) | oznako o ceni posla; |
| --- | --- |

(f)

oznako o ceni posla;

| (g) | kodo mesta trgovanja, kjer je bil posel izvršen ali, če je bil posel izvršen prek sistemičnega internalizatorja, kodo „SI“, sicer pa kodo „OTC“; |
| --- | --- |

(g)

kodo mesta trgovanja, kjer je bil posel izvršen ali, če je bil posel izvršen prek sistemičnega internalizatorja, kodo „SI“, sicer pa kodo „OTC“;

| (h) | po potrebi dejstvo, da je za investicijsko odločitev in izvršitev posla odgovoren računalniški algoritem v investicijskem podjetju; |
| --- | --- |

(h)

po potrebi dejstvo, da je za investicijsko odločitev in izvršitev posla odgovoren računalniški algoritem v investicijskem podjetju;

| (i) | po potrebi, navedbo, da je bil posel izvršen pod posebnimi pogoji; |
| --- | --- |

(i)

po potrebi, navedbo, da je bil posel izvršen pod posebnimi pogoji;

| (j) | če je bila opuščena obveznost objave informacij iz člena 3(1) Uredbe (EU) št. 600/2014 v skladu s točko (a) ali (b) člena 4(1) te uredbe, oznako, iz katere je razvidno, katera od navedenih opustitev je bila uporabljena za posel. |
| --- | --- |

(j)

če je bila opuščena obveznost objave informacij iz člena 3(1) Uredbe (EU) št. 600/2014 v skladu s točko (a) ali (b) člena 4(1) te uredbe, oznako, iz katere je razvidno, katera od navedenih opustitev je bila uporabljena za posel.

Informacije so na voljo brezplačno 15 minut po tem, ko jih CTP objavi. Matična država članica zahteva, da je CTP sposoben učinkovito in dosledno razširjati takšne informacije na način, ki zagotavlja hiter dostop do informacij, na nediskriminatorni podlagi in v oblikah, ki so za udeležence trga enostavno dostopne in uporabne.

2.   Matična država članica zahteva, da ima CTP ustrezne politike in ureditve za zbiranje javno objavljenih informacij v skladu s členoma 10 in 21 Uredbe (EU) št. 600/2014, jih konsolidira v stalen tok elektronskih podatkov in da naslednje informacije na voljo javnosti v realnem času, kolikor je to tehnično izvedljivo in na razumni poslovni podlagi, vsaj naslednje podrobnosti:

| (a) | identifikator ali prepoznavne značilnosti finančnega instrumenta; |
| --- | --- |

(a)

identifikator ali prepoznavne značilnosti finančnega instrumenta;

| (b) | ceno, po kateri je bil sklenjen posel; |
| --- | --- |

(b)

ceno, po kateri je bil sklenjen posel;

| (c) | obseg posla; |
| --- | --- |

(c)

obseg posla;

| (d) | čas sklenitve posla; |
| --- | --- |

(d)

čas sklenitve posla;

| (e) | čas prijave posla; |
| --- | --- |

(e)

čas prijave posla;

| (f) | oznako o ceni posla; |
| --- | --- |

(f)

oznako o ceni posla;

| (g) | kodo mesta trgovanja, kjer je bil posel izvršen ali, če je bil posel izvršen prek sistemičnega internalizatorja, kodo „SI“, sicer pa kodo „OTC“; |
| --- | --- |

(g)

kodo mesta trgovanja, kjer je bil posel izvršen ali, če je bil posel izvršen prek sistemičnega internalizatorja, kodo „SI“, sicer pa kodo „OTC“;

| (h) | po potrebi, navedbo, da je bil posel izvršen pod posebnimi pogoji. |
| --- | --- |

(h)

po potrebi, navedbo, da je bil posel izvršen pod posebnimi pogoji.

Informacije so na voljo brezplačno 15 minut po tem, ko jih CTP objavi. Matična država članica zahteva, da je CTP sposoben učinkovito in dosledno razširjati takšne informacije na način, ki zagotavlja hiter dostop do informacij, na nediskriminatorni podlagi in v splošno dostopnih oblikah, ki so interoperabilne ter za udeležence trga enostavno dostopne in uporabne.

3.   Matična država članica zahteva, da CTP zagotovi, da so konsolidirani vsaj podatki, ki jih zagotovijo vsi organizirani trgi, MTF, OTF in APA, ter za finančne instrumente, določene regulativne tehnične standarde v skladu s točko (c) odstavka 8.

4.   Matična država članica zahteva, da CTP vodi in vzdržuje učinkovite administrativne ureditve, oblikovane za preprečevanje nasprotja interesov. Predvsem upravljavec trga ali APA, ki upravlja tudi sistem stalnih informacij, vse zbrane informacije obravnava na nediskriminatoren način ter vodi in vzdržuje ustrezne ureditve za ločevanje različnih poslovnih funkcij.

5.   Matična država članica zahteva, da ima CTP dobre varnostne mehanizme, oblikovane za zagotovitev varnosti načinov prenosa informacij ter zmanjšanje tveganja za poškodbo podatkov in nepooblaščen dostop. Matična država članica zahteva, da ima CTP ustrezne vire in varnostne zmogljivosti, da lahko ves čas ponuja in vzdržuje svoje storitve.

6.   ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov za določitev podatkovnih standardov in formatov za objavo informacij v skladu s členi 6, 10, 20 in 21 Uredbe (EU) št. 600/2014, vključno z identifikatorjem finančnega instrumenta, ceno, količino, časom, oznako o ceni, identifikatorjem mesta in navedbo posebnih pogojev, pod katerimi je bil izvršen posel, ter tehnične ureditve, ki spodbujajo učinkovito in dosledno razširjanje informacij na način, ki zagotavlja njihovo lahko dostopnost in uporabnost za udeležence trga, kot je navedeno v odstavkih 1 in 2, vključno z opredelitvijo dodatnih storitev, ki jih lahko opravlja CTP, kar bi povečalo učinkovitost trga.

ESMA do 3. julija 2015 predloži Komisiji osnutke regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v zvezi z informacijami, objavljenimi v skladu s členi 6 in 20 Uredbe (EU) št. 600/2014 ter do 3. julija 2015 v zvezi z informacijami, objavljenimi v skladu s členi 10 in 21 Uredbe (EU) št. 600/2014.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

7.   Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 89, ki pojasnjujejo, kaj pomeni razumna poslovna podlaga za dostop do podatkovnih tokov iz odstavkov 1 in 2 tega člena.

8.   ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, v katerih določi:

| (a) | načine, na katere lahko CTP izpolnjuje obveznosti glede informacij iz odstavkov 1 in 2; |
| --- | --- |

(a)

načine, na katere lahko CTP izpolnjuje obveznosti glede informacij iz odstavkov 1 in 2;

| (b) | vsebino informacij, objavljenih v skladu z odstavkoma 1 in 2; |
| --- | --- |

(b)

vsebino informacij, objavljenih v skladu z odstavkoma 1 in 2;

| (c) | podatke o finančnih instrumentih, ki morajo biti zagotovljeni v toku podatkov, in za nelastniške instrumente mesta trgovanja in APA, ki jih je treba vključiti; |
| --- | --- |

(c)

podatke o finančnih instrumentih, ki morajo biti zagotovljeni v toku podatkov, in za nelastniške instrumente mesta trgovanja in APA, ki jih je treba vključiti;

| (d) | druge načine za zagotovitev, da so podatki, ki jih objavijo različni CTP, dosledni in dopuščajo celovito razvrščanje in navzkrižno sklicevanje s podobnimi podatki iz drugih virov ter seštevanje na ravni Unije. |
| --- | --- |

(d)

druge načine za zagotovitev, da so podatki, ki jih objavijo različni CTP, dosledni in dopuščajo celovito razvrščanje in navzkrižno sklicevanje s podobnimi podatki iz drugih virov ter seštevanje na ravni Unije.

| (e) | konkretne organizacijske zahteve, določene v odstavkih 4 in 5. |
| --- | --- |

(e)

konkretne organizacijske zahteve, določene v odstavkih 4 in 5.

ESMA te osnutke regulativnih tehničnih standardov Komisiji predloži do 3. julija 2015.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Oddelek 4

Pogoji za ARM

Člen 66

Organizacijske zahteve

1.   Matična država članica zahteva, da ima ARM vzpostavljene ustrezne politike in ureditve, da informacije, ki se zahtevajo v skladu s členom 26 Uredbe (EU) št. 600/2014, sporoči čim prej, najpozneje pa ob koncu delovnega dne, ki sledi dnevu izvršitve posla. Takšne informacije se sporočijo v skladu z zahtevami iz člena 26 Uredbe (EU) št. 600/2014.

2.   Matična država članica zahteva, da ARM vodi in vzdržuje učinkovite administrativne ureditve, oblikovane za preprečevanje nasprotja interesov s strankami. Predvsem ARM, ki deluje tudi kot upravljavec trga ali investicijsko podjetje, vse zbrane informacije obravnava na nediskriminatoren način ter vodi in vzdržuje ustrezne ureditve za ločevanje različnih poslovnih funkcij.

3.   Matična država članica zahteva, da ima ARM dobre varnostne mehanizme, oblikovane za zagotovitev varnosti in preverjanje pristnosti sredstev za prenos informacij, zmanjšanje tveganja za poškodbo podatkov in nepooblaščen dostop ter za preprečevanje uhajanja informacij, tako da se vedno ohrani zaupnost podatkov. Matična država članica zahteva, da ima ARM ustrezne vire in varnostne zmogljivosti, da lahko ves čas ponuja in vzdržuje svoje storitve.

4.   Matična država članica zahteva, da ima ARM sisteme, s katerimi lahko učinkovito preveri popolnost poročil o poslu ter ugotovi izpuste in očitne napake, ki jih povzroči investicijsko podjetje, in da v primeru takšne napake ali izpusta investicijskemu podjetju sporoči podrobnosti o tej napaki ali izpustu ter zahteva ponoven prenos takšnih napačnih poročil.

Matična država članica zahteva tudi, da ima ARM sisteme, s katerimi lahko odkrije napake ali izpuste, ki jih povzroči ARM sam, in s katerimi lahko ARM popravi poročila o poslu ter pravilna in popolna poročila predloži ali ponovno predloži, odvisno od primera, pristojnemu organu.

5.   ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, ki določajo:

| (a) | načine, na katere lahko ARM izpolnjuje obveznosti glede informacij iz odstavka 1, ter |
| --- | --- |

(a)

načine, na katere lahko ARM izpolnjuje obveznosti glede informacij iz odstavka 1, ter

| (b) | konkretne organizacijske zahteve, določene v odstavkih 2, 3 in 4. |
| --- | --- |

(b)

konkretne organizacijske zahteve, določene v odstavkih 2, 3 in 4.

ESMA te osnutke regulativnih tehničnih standardov Komisiji predloži do 3. julija 2015.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

NASLOV VI

PRISTOJNI ORGANI

POGLAVJE I

Imenovanje, pooblastila in postopki pravnega varstva

Člen 67

Imenovanje pristojnih organov

1.   Vsaka država članica imenuje pristojne organe, ki morajo izvajati vse dolžnosti iz različnih določb Uredbe (EU) št. 600/2014 in te direktive. Države članice Komisijo, ESMA in pristojne organe drugih držav članic obvestijo o tem, kdo so pristojni organi, odgovorni za izpolnjevanje vsake od teh dolžnosti, ter o morebitni delitvi teh dolžnosti.

2.   Pristojni organi iz odstavka 1 so javni organi brez poseganja v možnost prenosa nalog na druge subjekte, kadar to izrecno določa člen 29(4).

Morebitni prenos nalog na subjekte, ki niso organi iz odstavka 1, ne sme zajemati izvajanja javne oblasti ali uporabe pooblastil za odločanje po prostem preudarku. Države članice morajo zahtevati, da pristojni organi pred prenosom sprejmejo vse ustrezne ukrepe za zagotovitev, da ima subjekt, na katerega naj bi se naloge prenesle, sposobnost in vire za učinkovito opravljanje vseh nalog, in da se prenos izvede samo, če je bil vzpostavljen jasno opredeljen in dokumentiran okvir za opravljanje prenesenih nalog, ki navaja naloge, ki naj bi bile prevzete, in pogoje, pod katerimi morajo biti opravljene. Ti pogoji vključujejo določbo, ki zadevni subjekt obvezuje, da ravna in je organiziran na tak način, da je preprečeno nasprotje interesov in da se informacije, pridobljene ob opravljanju prenesenih nalog, ne uporabijo nepošteno ali za omejevanje konkurence. Za nadzorovanje skladnosti s to direktivo in njenimi izvedbenimi ukrepi je končno odgovoren pristojni organ ali organi, imenovani v skladu z odstavkom 1.

Države članice Komisijo, ESMA in pristojne organe drugih držav članic obvestijo o vseh dogovorih, ki jih sklenejo v zvezi s prenosom nalog, vključno z natančnimi pogoji, ki urejajo tak prenos.

3.   ESMA objavi seznam pristojnih organov iz odstavkov 1 in 2 na svojem spletnem mestu in ga redno posodablja.

Člen 68

Sodelovanje med organi v isti državi članici

Če država članica imenuje več kot en pristojni organ za izvrševanje določb iz te direktive ali Uredbe (EU) št. 600/2014, morajo biti vloge posameznega pristojnega organa jasno opredeljene, pristojni organi pa morajo tesno sodelovati.

Vsaka država članica mora zahtevati tako sodelovanje tudi med pristojnimi organi za namene te direktive ali Uredbe (EU) št. 600/2014 in pristojnimi organi, ki so v tej državi članici odgovorni za nadzor nad kreditnimi in drugimi finančnimi institucijami, pokojninskimi skladi, KNPVP, zavarovalnimi in pozavarovalnimi posredniki in zavarovalnicami.

Države članice morajo od pristojni organov zahtevati, da si izmenjajo vse informacije, ki so bistvene ali pomembne za opravljanje njihovih funkcij in dolžnosti.

Člen 69

Nadzorna pooblastila

1.   Pristojni organi prejmejo vsa nadzorna pooblastila, vključno s preiskovalnimi pooblastili in pooblastili za odrejanje ukrepov, potrebna za izpolnjevanje njihovih dolžnosti v skladu s to direktivo in Uredbo (EU) št. 600/2014.

2.   Pooblastila iz odstavka 1 zajemajo vsaj naslednja pooblastila:

| (a) | dostop do katerega koli dokumenta ali drugih podatkov v kakršni koli obliki, za katerega pristojni organ meni, da bi lahko bil pomemben za izvajanje njegovih nalog in za prejem ali izdelavo njegove kopije; |
| --- | --- |

(a)

dostop do katerega koli dokumenta ali drugih podatkov v kakršni koli obliki, za katerega pristojni organ meni, da bi lahko bil pomemben za izvajanje njegovih nalog in za prejem ali izdelavo njegove kopije;

| (b) | zahtevanje zagotovitve informacij od katere koli osebe in, če je treba, vabljenja in zaslišanja osebe z namenom pridobiti informacije; |
| --- | --- |

(b)

zahtevanje zagotovitve informacij od katere koli osebe in, če je treba, vabljenja in zaslišanja osebe z namenom pridobiti informacije;

| (c) | opravljanje inšpekcijskih pregledov ali preiskav na kraju samem; |
| --- | --- |

(c)

opravljanje inšpekcijskih pregledov ali preiskav na kraju samem;

| (d) | zahtevanje obstoječih posnetkov telefonskih pogovorov ali elektronskih komunikacij ali drugih evidenc o podatkovnem prometu, ki jih hrani investicijsko podjetje ali kreditna institucija ali kateri koli drugi subjekt, ki ga ureja ta direktiva ali Uredbe (EU) št. 600/2014; |
| --- | --- |

(d)

zahtevanje obstoječih posnetkov telefonskih pogovorov ali elektronskih komunikacij ali drugih evidenc o podatkovnem prometu, ki jih hrani investicijsko podjetje ali kreditna institucija ali kateri koli drugi subjekt, ki ga ureja ta direktiva ali Uredbe (EU) št. 600/2014;

| (e) | zahtevanje zamrznitve in/ali zasega sredstev; |
| --- | --- |

(e)

zahtevanje zamrznitve in/ali zasega sredstev;

| (f) | zahtevanje začasne prepovedi poklicne dejavnosti; |
| --- | --- |

(f)

zahtevanje začasne prepovedi poklicne dejavnosti;

| (g) | zahtevanje od revizorjev pooblaščenih investicijskih podjetij, reguliranih trgov in izvajalcev storitev sporočanja podatkov, da posredujejo informacije; |
| --- | --- |

(g)

zahtevanje od revizorjev pooblaščenih investicijskih podjetij, reguliranih trgov in izvajalcev storitev sporočanja podatkov, da posredujejo informacije;

| (h) | predložitev zadev v kazenski pregon; |
| --- | --- |

(h)

predložitev zadev v kazenski pregon;

| (i) | omogočanje revizorjem ali izvedencem, da opravijo preverjanja ali preiskave; |
| --- | --- |

(i)

omogočanje revizorjem ali izvedencem, da opravijo preverjanja ali preiskave;

| (j) | zahtevanje zagotovitve informacij, vključno z vsemi zadevnimi dokumenti od vseh oseb v zvezi z velikostjo in namenom pozicije ali izpostavljenosti, ki se sprejme prek izvedenega finančnega instrumenta na blago, ter v zvezi z vsemi sredstvi ali obveznostmi na osnovnem trgu; |
| --- | --- |

(j)

zahtevanje zagotovitve informacij, vključno z vsemi zadevnimi dokumenti od vseh oseb v zvezi z velikostjo in namenom pozicije ali izpostavljenosti, ki se sprejme prek izvedenega finančnega instrumenta na blago, ter v zvezi z vsemi sredstvi ali obveznostmi na osnovnem trgu;

| (k) | zahtevanje začasnega ali trajnega prenehanja prakse ali ravnanja, za katerega pristojni organ meni, da je v nasprotju z določbami Uredbe (EU) št. 600/2014 ter določbami, sprejetimi pri izvajanju te direktive, ter da se prepreči ponovitev takšne prakse ali ravnanja; |
| --- | --- |

(k)

zahtevanje začasnega ali trajnega prenehanja prakse ali ravnanja, za katerega pristojni organ meni, da je v nasprotju z določbami Uredbe (EU) št. 600/2014 ter določbami, sprejetimi pri izvajanju te direktive, ter da se prepreči ponovitev takšne prakse ali ravnanja;

| (l) | sprejetje katere koli vrste ukrepov za zagotovitev, da investicijska podjetja, regulirani trgi in druge osebe, za katere se uporablja ta direktiva ali Uredba (EU) št. 600/2014, stalno upoštevajo zakonske zahteve; |
| --- | --- |

(l)

sprejetje katere koli vrste ukrepov za zagotovitev, da investicijska podjetja, regulirani trgi in druge osebe, za katere se uporablja ta direktiva ali Uredba (EU) št. 600/2014, stalno upoštevajo zakonske zahteve;

| (m) | zahtevanje začasne ustavitve trgovanja s finančnim instrumentom; |
| --- | --- |

(m)

zahtevanje začasne ustavitve trgovanja s finančnim instrumentom;

| (n) | zahtevanje umika finančnega instrumenta iz trgovanja na reguliranem trgu ali iz drugega sistema trgovanja; |
| --- | --- |

(n)

zahtevanje umika finančnega instrumenta iz trgovanja na reguliranem trgu ali iz drugega sistema trgovanja;

| (o) | zahtevanje, da katera koli oseba sprejme ukrepe za zmanjšanje velikosti pozicije ali izpostavljenosti; |
| --- | --- |

(o)

zahtevanje, da katera koli oseba sprejme ukrepe za zmanjšanje velikosti pozicije ali izpostavljenosti;

| (p) | omejitev zmožnosti, da katera koli oseba sklene posel z izvedenim finančnim instrumentom na blago, vključno z uvedbo omejitev na velikost pozicije, ki jo lahko ima katera koli oseba v skladu s členom 57 te direktive; |
| --- | --- |

(p)

omejitev zmožnosti, da katera koli oseba sklene posel z izvedenim finančnim instrumentom na blago, vključno z uvedbo omejitev na velikost pozicije, ki jo lahko ima katera koli oseba v skladu s členom 57 te direktive;

| (q) | izdajo javnih obvestil; |
| --- | --- |

(q)

izdajo javnih obvestil;

| (r) | zahtevanje, da telekomunikacijski operater – kolikor to dovoljuje nacionalna zakonodaja – hrani obstoječe evidence o podatkovnem prometu, kadar obstaja utemeljen sum kršitve in kadar bi lahko bile taki evidence pomembne za preiskavo kršitev te direktive ali Uredbe (EU) št. 600/2014; |
| --- | --- |

(r)

zahtevanje, da telekomunikacijski operater – kolikor to dovoljuje nacionalna zakonodaja – hrani obstoječe evidence o podatkovnem prometu, kadar obstaja utemeljen sum kršitve in kadar bi lahko bile taki evidence pomembne za preiskavo kršitev te direktive ali Uredbe (EU) št. 600/2014;

| (s) | prekinitev trženja ali prodaje finančnih instrumentov ali strukturiranih vlog, kadar so izpolnjeni pogoji iz členov 40, 41 ali 42 Uredbe (EU) št. 600/2014; |
| --- | --- |

(s)

prekinitev trženja ali prodaje finančnih instrumentov ali strukturiranih vlog, kadar so izpolnjeni pogoji iz členov 40, 41 ali 42 Uredbe (EU) št. 600/2014;

| (t) | prekinitev trženja ali prodaje finančnih instrumentov ali strukturiranih vlog, kadar investicijsko podjetje ni razvilo ali uporabilo učinkovitega postopka odobritve produktov ali kako drugače ni izpolnila zahtev člena 16(3) te direktive; |
| --- | --- |

(t)

prekinitev trženja ali prodaje finančnih instrumentov ali strukturiranih vlog, kadar investicijsko podjetje ni razvilo ali uporabilo učinkovitega postopka odobritve produktov ali kako drugače ni izpolnila zahtev člena 16(3) te direktive;

| (u) | zahtevanje, da se iz upravljalnega organa investicijskega podjetja ali upravljavca trga odstrani fizična oseba. |
| --- | --- |

(u)

zahtevanje, da se iz upravljalnega organa investicijskega podjetja ali upravljavca trga odstrani fizična oseba.

Države članice do 3. julija 2016 obvestijo Komisijo in ESMA o zakonih, predpisih in upravnih določbah, s katerimi se prenašata odstavka 1 in 2. Komisijo in ESMA brez nepotrebnih zamud uradno obvestijo o vseh poznejših spremembah teh pravil.

Države članice zagotovijo, da so vzpostavljeni mehanizmi, ki zagotavljajo plačilo odškodnin ali druge popravne ukrepe v skladu z nacionalno zakonodajo za vso finančno izgubo ali škodo, nastalo zaradi kršitve te direktive ali Uredbe (EU) št. 600/2014.

Člen 70

Sankcije za kršitve

1.   Brez poseganja v nadzorna pooblastila pristojnih organov, vključno s pooblastili za preiskovanje in odrejanje ukrepov, v skladu s členom 69 in brez poseganja v pravico držav članic, da določijo in naložijo kazenske sankcije, države članice določijo pravila in zagotovijo, da lahko njihovi pristojni organi lahko nalagajo upravne sankcije in ukrepe, ki se uporabljajo za vse kršitve te direktive ali Uredbe (EU) št. 600/2014 in nacionalnih določb, sprejetih za izvajanje te direktive in Uredbe (EU) št. 600/2014, ter sprejmejo vse ukrepe, ki so potrebni, da se zagotovi njihovo izvajanje. Takšne sankcije in ukrepi so učinkoviti, sorazmerni in odvračilni ter se uporabljajo za kršitve, tudi če niso izrecno navedene v odstavkih 3, 4 in 5.

Države članice lahko sklenejo, da ne bodo določile pravil o upravnih sankcijah za kršitve, za katere v skladu z nacionalnim kazenskim pravom že veljajo kazenske sankcije. V tem primeru države članice Komisiji sporočijo zadevne določbe kazenskega prava.

Države članice do 3. julija 2016 Komisijo in ESMA obvestijo o zakonih, predpisih in upravnih določbah, s katerimi se prenaša ta člen, vključno z morebitnimi ustreznimi kazenskopravnimi predpisi. Države članice Komisijo in ESMA brez nepotrebnih zamud uradno obvestijo o vseh poznejših spremembah teh pravil.

2.   Države članice zagotovijo, da se lahko pri kršitvah v primerih, ko obveznosti veljajo za investicijska podjetja, upravljavce trga, izvajalce storitev sporočanja podatkov, kreditne institucije, v zvezi z investicijskimi storitvami ali investicijskimi posli in pomožnimi storitvami, ter podružnice podjetij iz tretjih držav uporabijo upravne sankcije in ukrepe pod pogoji iz nacionalnega prava na področjih, ki jih ta direktiva ne harmonizira, in sicer za člane upravljalnega organa investicijskih podjetij in upravljavcev trga ter za vse druge fizične ali pravne osebe, ki so po nacionalnem pravu odgovorne za kršitev.

3.   Države članice zagotovijo, da se kot kršitev te direktive ali Uredbe (EU) št. 600/2014 obravnava vsaj kršitev naslednjih določb te direktive ali Uredbe (EU) št. 600/2014:

| (a) | glede te direktive:






  (i) | točka (b) člena 8; |
| --- | --- | --- |

(a)

glede te direktive:

(i)

točka (b) člena 8;

| (ii) | člen 9(1) do (6); |
| --- | --- |

(ii)

člen 9(1) do (6);

| (iii) | člen 11(1) in (3); |
| --- | --- |

(iii)

člen 11(1) in (3);

| (iv) | člen 16(1) do (11); |
| --- | --- |

(iv)

člen 16(1) do (11);

| (v) | člen 17(1) do (6); |
| --- | --- |

(v)

člen 17(1) do (6);

| (vi) | člen 18(1) do (9) in prvi stavek člena 18(10); |
| --- | --- |

(vi)

člen 18(1) do (9) in prvi stavek člena 18(10);

| (vii) | člena 19 in 20; |
| --- | --- |

(vii)

člena 19 in 20;

| (viii) | člen 21(1); |
| --- | --- |

(viii)

člen 21(1);

| (ix) | člen 23(1), (2) in (3); |
| --- | --- |

(ix)

člen 23(1), (2) in (3);

| (x) | člen 24(1) do (5) in (7) do (10) ter prvi in drugi pododstavek člena 24(11); |
| --- | --- |

(x)

člen 24(1) do (5) in (7) do (10) ter prvi in drugi pododstavek člena 24(11);

| (xi) | člen 25(1) do (6); |
| --- | --- |

(xi)

člen 25(1) do (6);

| (xii) | drugi stavek člena 26(1) ter člen 26(2) in (3); |
| --- | --- |

(xii)

drugi stavek člena 26(1) ter člen 26(2) in (3);

| (xiii) | člen 27(1) do (8); |
| --- | --- |

(xiii)

člen 27(1) do (8);

| (xiv) | člen 28(1) in (2); |
| --- | --- |

(xiv)

člen 28(1) in (2);

| (xv) | prvi pododstavek člena 29(2), tretji pododstavek člena 29(2), prvi stavek člena 29(3), prvi pododstavek člena 29(4) ter člen 29(5); |
| --- | --- |

(xv)

prvi pododstavek člena 29(2), tretji pododstavek člena 29(2), prvi stavek člena 29(3), prvi pododstavek člena 29(4) ter člen 29(5);

| (xvi) | drugi pododstavek člena 30(1), prvi stavek drugega pododstavka člena 30(3); |
| --- | --- |

(xvi)

drugi pododstavek člena 30(1), prvi stavek drugega pododstavka člena 30(3);

| (xvii) | člen 31(1), prvi pododstavek člena 31(2) in člen 31(3); |
| --- | --- |

(xvii)

člen 31(1), prvi pododstavek člena 31(2) in člen 31(3);

| (xviii) | člen 32(1), prvi, drugi in četrti pododstavek člena 32(2); |
| --- | --- |

(xviii)

člen 32(1), prvi, drugi in četrti pododstavek člena 32(2);

| (xix) | člen 33(3); |
| --- | --- |

(xix)

člen 33(3);

| (xx) | člen 34(2), prvi stavek člena 34(4), prvi stavek člena 34(5) in prvi stavek člena 34(7); |
| --- | --- |

(xx)

člen 34(2), prvi stavek člena 34(4), prvi stavek člena 34(5) in prvi stavek člena 34(7);

| (xxi) | člen 35(2), prvi pododstavek člena 35(7) in prvi stavke člena 35(10); |
| --- | --- |

(xxi)

člen 35(2), prvi pododstavek člena 35(7) in prvi stavke člena 35(10);

| (xxii) | člen 36(1); |
| --- | --- |

(xxii)

člen 36(1);

| (xxiii) | prvi pododstavek in prvi stavek drugega pododstavka člena 37(1) ter prvi pododstavek člena 37(2); |
| --- | --- |

(xxiii)

prvi pododstavek in prvi stavek drugega pododstavka člena 37(1) ter prvi pododstavek člena 37(2);

| (xxiv) | četrti pododstavek člena 44(1), prvi stavek člena 44(2), prvi pododstavek člena 44(3) in točka (b) člena 44(5); |
| --- | --- |

(xxiv)

četrti pododstavek člena 44(1), prvi stavek člena 44(2), prvi pododstavek člena 44(3) in točka (b) člena 44(5);

| (xxv) | člen 45(1) do (6) in (8); |
| --- | --- |

(xxv)

člen 45(1) do (6) in (8);

| (xxvi) | člen 46(1), točki (a) in (b) člena 46(2); |
| --- | --- |

(xxvi)

člen 46(1), točki (a) in (b) člena 46(2);

| (xxvii) | člen 47; |
| --- | --- |

(xxvii)

člen 47;

| (xxviii) | člen 48(1) do (11); |
| --- | --- |

(xxviii)

člen 48(1) do (11);

| (xxix) | člen 49(1); |
| --- | --- |

(xxix)

člen 49(1);

| (xxx) | člen 50(1); |
| --- | --- |

(xxx)

člen 50(1);

| (xxxi) | člen 51(1) do (4) in drugi stavek člena 51(5); |
| --- | --- |

(xxxi)

člen 51(1) do (4) in drugi stavek člena 51(5);

| (xxxii) | člen 52(1) ter prvi, drugi in peti pododstavek člena 52(2); |
| --- | --- |

(xxxii)

člen 52(1) ter prvi, drugi in peti pododstavek člena 52(2);

| (xxxiii) | člen 53(1), (2) in (3) ter prvi stavek drugega pododstavka člena 53(6) in člen 53(7); |
| --- | --- |

(xxxiii)

člen 53(1), (2) in (3) ter prvi stavek drugega pododstavka člena 53(6) in člen 53(7);

| (xxxiv) | člen 54(1), prvi pododstavek člena 54(2) in člen 54(3); |
| --- | --- |

(xxxiv)

člen 54(1), prvi pododstavek člena 54(2) in člen 54(3);

| (xxxv) | člen 57(1) in (2), člen 57(8) in prvi pododstavek člena 57(10); |
| --- | --- |

(xxxv)

člen 57(1) in (2), člen 57(8) in prvi pododstavek člena 57(10);

| (xxxvi) | člen 58(1) do (4); |
| --- | --- |

(xxxvi)

člen 58(1) do (4);

| (xxxvii) | člen 63(1), (3) in (4); |
| --- | --- |

(xxxvii)

člen 63(1), (3) in (4);

| (xxxviii) | člen 64(1) do (5); |
| --- | --- |

(xxxviii)

člen 64(1) do (5);

| (xxxix) | člen 65(1) do (5); |
| --- | --- |

(xxxix)

člen 65(1) do (5);

| (xxxx) | člen 66(1) do (4); ter |
| --- | --- |

(xxxx)

člen 66(1) do (4); ter

| (b) | glede Uredbe (EU) št. 600/2014:






  (i) | člen 3(1) in (3); |
| --- | --- | --- |

(b)

glede Uredbe (EU) št. 600/2014:

(i)

člen 3(1) in (3);

| (ii) | prvi pododstavek člena 4(3); |
| --- | --- |

(ii)

prvi pododstavek člena 4(3);

| (iii) | člen 6; |
| --- | --- |

(iii)

člen 6;

| (iv) | prvi stavek tretjega pododstavka člena 7(1); |
| --- | --- |

(iv)

prvi stavek tretjega pododstavka člena 7(1);

| (v) | člen 8(1), (3) in (4); |
| --- | --- |

(v)

člen 8(1), (3) in (4);

| (vi) | člen 10; |
| --- | --- |

(vi)

člen 10;

| (vii) | prvi stavek tretjega pododstavka člena 11(1) in tretji pododstavek člena 11(3); |
| --- | --- |

(vii)

prvi stavek tretjega pododstavka člena 11(1) in tretji pododstavek člena 11(3);

| (viii) | člen 12(1); |
| --- | --- |

(viii)

člen 12(1);

| (ix) | člen 13(1); |
| --- | --- |

(ix)

člen 13(1);

| (x) | člen 14(1), prvi stavek člena 14(2) in drugi, tretji in četrti stavek člena 14(3); |
| --- | --- |

(x)

člen 14(1), prvi stavek člena 14(2) in drugi, tretji in četrti stavek člena 14(3);

| (xi) | prvi pododstavek ter prvi in tretji stavek drugega pododstavka člena 15(1), člen 15(2) in drugi stavek člena 15(4); |
| --- | --- |

(xi)

prvi pododstavek ter prvi in tretji stavek drugega pododstavka člena 15(1), člen 15(2) in drugi stavek člena 15(4);

| (xii) | drugi stavek člena 17(1); |
| --- | --- |

(xii)

drugi stavek člena 17(1);

| (xiii) | člen 18(1) in (2), prvi stavek člena 18(4), prvi stavek člena 18(5), prvi pododstavek člena 18(6) ter člen 18(8) in (9); |
| --- | --- |

(xiii)

člen 18(1) in (2), prvi stavek člena 18(4), prvi stavek člena 18(5), prvi pododstavek člena 18(6) ter člen 18(8) in (9);

| (xiv) | člen 20(1) in prvi stavek člena 20(2); |
| --- | --- |

(xiv)

člen 20(1) in prvi stavek člena 20(2);

| (xv) | člen 21(1), (2) in (3); |
| --- | --- |

(xv)

člen 21(1), (2) in (3);

| (xvi) | člen 22(2) |
| --- | --- |

(xvi)

člen 22(2)

| (xvii) | člen 23(1) in (2); |
| --- | --- |

(xvii)

člen 23(1) in (2);

| (xviii) | člen 25(1) in (2); |
| --- | --- |

(xviii)

člen 25(1) in (2);

| (xix) | prvi pododstavek člena 26(1), člen 26 (2) do (5), prvi pododstavek člena 26(6) ter prvi do peti in osmi pododstavek člena 26(7); |
| --- | --- |

(xix)

prvi pododstavek člena 26(1), člen 26 (2) do (5), prvi pododstavek člena 26(6) ter prvi do peti in osmi pododstavek člena 26(7);

| (xx) | člen 27(1); |
| --- | --- |

(xx)

člen 27(1);

| (xxi) | člen 28(1) in prvi pododstavek člena 28(2); |
| --- | --- |

(xxi)

člen 28(1) in prvi pododstavek člena 28(2);

| (xxii) | člen 29(1) in (2); |
| --- | --- |

(xxii)

člen 29(1) in (2);

| (xxiii) | člen 30(1); |
| --- | --- |

(xxiii)

člen 30(1);

| (xxiv) | člen 31(2) in (3); |
| --- | --- |

(xxiv)

člen 31(2) in (3);

| (xxv) | člen 35(1), (2) in (3); |
| --- | --- |

(xxv)

člen 35(1), (2) in (3);

| (xxvi) | člen 36(1), (2) in (3); |
| --- | --- |

(xxvi)

člen 36(1), (2) in (3);

| (xxvii) | člen 37(1) in (3); |
| --- | --- |

(xxvii)

člen 37(1) in (3);

| (xxviii) | členi 40, 41 in 42. |
| --- | --- |

(xxviii)

členi 40, 41 in 42.

4.   Zagotavljanje investicijskih storitev in/ali opravljanje investicijskih poslov brez potrebnega dovoljenja ali odobritve v skladu z naslednjimi določbami te direktive ali Uredbe (EU) št. 600/2014 tudi velja za kršitev te direktive ali Uredbe (EU) št. 600/2014:

| (a) | člen 5 ali člen 6(2) ali členi 34, 35, 39, 44 ali člen 59 te direktive; ali |
| --- | --- |

(a)

člen 5 ali člen 6(2) ali členi 34, 35, 39, 44 ali člen 59 te direktive; ali

| (b) | tretji stavek člena 7(1) ali člena 11(1) Uredbe (EU) št. 600/2014. |
| --- | --- |

(b)

tretji stavek člena 7(1) ali člena 11(1) Uredbe (EU) št. 600/2014.

5.   Tudi nesodelovanje v preiskavi ali neizpolnjevanje zahtev preiskave ali inšpekcijskega pregleda ali zahtev iz člena 69 se šteje kot kršitev te direktive.

6.   Države članice v skladu z nacionalnim pravom zagotovijo, da lahko pristojni organi v primeru kršitev iz odstavkov 3, 4 in 5 uporabijo in naložijo vsaj naslednje upravne sankcije in ukrepe:

| (a) | javno izjavo, v kateri sta v skladu s členom 71 navedeni fizična ali pravna oseba in vrsta kršitve; |
| --- | --- |

(a)

javno izjavo, v kateri sta v skladu s členom 71 navedeni fizična ali pravna oseba in vrsta kršitve;

| (b) | odredbo, ki od fizične ali pravne osebe zahteva, da preneha z zadevnim ravnanjem in da tega ravnanja več ne ponovi; |
| --- | --- |

(b)

odredbo, ki od fizične ali pravne osebe zahteva, da preneha z zadevnim ravnanjem in da tega ravnanja več ne ponovi;

| (c) | v primeru investicijskega podjetja, upravljavca trga, ki ima dovoljenje za upravljanje MTF ali OTF, reguliranega trga, APA, CTP in ARM, odvzem ali prekinitev dovoljenja institucije v skladu s členi 8, 43 in 65; |
| --- | --- |

(c)

v primeru investicijskega podjetja, upravljavca trga, ki ima dovoljenje za upravljanje MTF ali OTF, reguliranega trga, APA, CTP in ARM, odvzem ali prekinitev dovoljenja institucije v skladu s členi 8, 43 in 65;

| (d) | začasno ali – zaradi večkratnih resnih kršitev – stalno prepoved opravljanja upravnih funkcij v investicijskih podjetjih za katerega koli člana upravljalnega organa investicijskega podjetja ali katero koli drugo odgovorno fizično osebo; |
| --- | --- |

(d)

začasno ali – zaradi večkratnih resnih kršitev – stalno prepoved opravljanja upravnih funkcij v investicijskih podjetjih za katerega koli člana upravljalnega organa investicijskega podjetja ali katero koli drugo odgovorno fizično osebo;

| (e) | začasno prepoved za katero koli investicijsko podjetje, ki je član ali udeleženec reguliranega trga ali MTF, ali katero koli stranko OTF; |
| --- | --- |

(e)

začasno prepoved za katero koli investicijsko podjetje, ki je član ali udeleženec reguliranega trga ali MTF, ali katero koli stranko OTF;

| (f) | v primeru pravne osebe najvišje upravne denarne kazni v višini najmanj 5 000 000 EUR ali v državi članici, katere valuta ni euro, ustrezno vrednost v nacionalni valuti na dan 2. julija 2014, ali do 10 % celotnega letnega prometa pravne osebe v skladu z zadnjimi razpoložljivimi računovodskimi izkazi, ki jih je odobril upravljalni organ; kadar je pravna oseba obvladujoče podjetje ali odvisno podjetje obvladujočega podjetja, ki mora pripraviti konsolidirane računovodske izkaze v skladu z Direktivo 2013/34/EU, je celotni letni promet enak skupnemu letnemu prometu ali ustrezni obliki prihodka v skladu z ustreznimi zakonodajnimi akti na podlagi zadnjih razpoložljivih konsolidiranih računovodskih izkazov, ki jih odobri upravljalni organ končnega obvladujočega podjetja; |
| --- | --- |

(f)

v primeru pravne osebe najvišje upravne denarne kazni v višini najmanj 5 000 000 EUR ali v državi članici, katere valuta ni euro, ustrezno vrednost v nacionalni valuti na dan 2. julija 2014, ali do 10 % celotnega letnega prometa pravne osebe v skladu z zadnjimi razpoložljivimi računovodskimi izkazi, ki jih je odobril upravljalni organ; kadar je pravna oseba obvladujoče podjetje ali odvisno podjetje obvladujočega podjetja, ki mora pripraviti konsolidirane računovodske izkaze v skladu z Direktivo 2013/34/EU, je celotni letni promet enak skupnemu letnemu prometu ali ustrezni obliki prihodka v skladu z ustreznimi zakonodajnimi akti na podlagi zadnjih razpoložljivih konsolidiranih računovodskih izkazov, ki jih odobri upravljalni organ končnega obvladujočega podjetja;

| (g) | v primeru fizične osebe najvišje upravne denarne kazni v višini najmanj 5 000 000 EUR ali v državi članici, katere valuta ni euro, na dan 2. julija 2014; |
| --- | --- |

(g)

v primeru fizične osebe najvišje upravne denarne kazni v višini najmanj 5 000 000 EUR ali v državi članici, katere valuta ni euro, na dan 2. julija 2014;

| (h) | najvišje upravne denarne kazni v višini vsaj dvakratnega zneska koristi, pridobljene s kršitvijo, kadar je korist mogoče opredeliti, četudi to presega najvišji znesek iz točk (f) in (g). |
| --- | --- |

(h)

najvišje upravne denarne kazni v višini vsaj dvakratnega zneska koristi, pridobljene s kršitvijo, kadar je korist mogoče opredeliti, četudi to presega najvišji znesek iz točk (f) in (g).

7.   Države članice lahko pristojne organe pooblastijo, da poleg sankcij iz odstavka 6 nalagajo druge oblike sankcij ali da nalagajo denarne kazni, ki presegajo zneske iz točk (f), (g) in (h) odstavka 6.

Člen 71

Objava odločitev

1.   Države članice zagotovijo, da pristojni organi na svojih spletnih mestih brez nepotrebne zamude objavijo vsako odločitev o upravni sankciji ali ukrepu zaradi kršitve Uredbe (EU) št. 600/2014 ali nacionalnih določb, sprejetih pri izvajanju te direktive, po tem, ko je bila o tej odločitvi obveščena oseba, ki ji je bila naložena sankcija. Objava vključuje vsaj informacije o vrsti in naravi kršitve ter identiteti odgovornih oseb. Ta obveznost se ne nanaša na odločitve o naložitvi ukrepov preiskovalne narave.

Kadar pa je objava identitete pravnih oseb ali osebnih podatkov fizičnih oseb po mnenju pristojnega organa nesorazmerna po oceni o sorazmernosti objave takšnih podatkov za posamezni primer ali kadar objava ogroža stabilnost finančnih trgov ali kazensko preiskavo v teku, države članice zagotovijo, da pristojni organi bodisi:

| (a) | odložijo objavo odločitve, ki nalaga sankcijo ali ukrep, dokler razlogi proti objavi ne prenehajo veljati; |
| --- | --- |

(a)

odložijo objavo odločitve, ki nalaga sankcijo ali ukrep, dokler razlogi proti objavi ne prenehajo veljati;

| (b) | odločitev o naložitvi sankcije ali ukrepa, objavijo anonimno in skladno z nacionalnim pravom, če taka anonimna objava zagotavlja učinkovito varstvo osebnih podatkov zadevnega posameznika; |
| --- | --- |

(b)

odločitev o naložitvi sankcije ali ukrepa, objavijo anonimno in skladno z nacionalnim pravom, če taka anonimna objava zagotavlja učinkovito varstvo osebnih podatkov zadevnega posameznika;

| (c) | ne objavijo odločitve o naložitvi sankcije ali ukrepa, če možnosti iz točk (a) in (b) štejejo kot nezadostne za zagotavljanje:






  (i) | da stabilnost finančnih trgov ne bi bila ogrožena; |
| --- | --- | --- |

(c)

ne objavijo odločitve o naložitvi sankcije ali ukrepa, če možnosti iz točk (a) in (b) štejejo kot nezadostne za zagotavljanje:

(i)

da stabilnost finančnih trgov ne bi bila ogrožena;

| (ii) | sorazmernosti objave zadevnih odločitev glede ukrepov, ki se štejejo za manj pomembne. |
| --- | --- |

(ii)

sorazmernosti objave zadevnih odločitev glede ukrepov, ki se štejejo za manj pomembne.

V primeru odločitve, da se sankcija ali ukrep objavi anonimno, se objava zadevnih podatkov lahko preloži za razumno obdobje, če je mogoče predvideti, da v tem obdobju ne bo več razlogov za anonimno objavo.

2.   Kadar je odločitev o naložitvi sankcije ali ukrepa predmet pritožbe pred ustreznim sodnim organom ali drugimi organi, pristojni organi na svojih uradnih spletnih mestih poleg tega nemudoma objavijo takšne informacije in vse poznejše informacije o rezultatu zadevne pritožbe. Poleg tega se objavi tudi vsaka odločitev, s katero se razveljavi predhodna odločitev o naložitvi sankcije ali ukrepa.

3.   Pristojni organi zagotovijo, da vsaka objava v skladu s tem členom ostane na njihovem uradnem spletnem mestu najmanj pet let po objavi. Osebni podatki, vsebovani v objavi, se hranijo le na uradnem spletnem mestu pristojnega organa, in sicer toliko časa, kolikor zahtevajo veljavna pravila o varstvu podatkov.

Pristojni organi obvestijo ESMA o vseh upravnih sankcijah, ki so bile naložene, ne pa objavljene v skladu s točko (c) odstavka 1, vključno z morebitnimi pritožbami nanje in njihovim izidom. Države članice zagotovijo, da pristojni organi prejmejo informacije in končno sodbo v zvezi z vsemi kazenskimi sankcijami in jih predložijo ESMA. ESMA vzdržuje centralno bazo podatkov o sankcijah, o katerih je bil obveščen, in sicer izključno za izmenjavo informacij med pristojnimi organi. Do te baze podatkov imajo dostop zgolj pristojni organi, posodablja pa se na podlagi informacij, ki jih ti organi posredujejo.

4.   Države članice letno posredujejo ESMA informacije v zbirni obliki o vseh sankcijah in ukrepih, naloženih v skladu z odstavkoma 1 in 2. Ta obveznost se ne uporablja za ukrepe preiskovalne narave. ESMA objavi te informacije v letnem poročilu.

Kadar se država članica v skladu s členom 70 odloči določiti kazenske sankcije za kršenje določb tega člena, njeni pristojni organi ESMA letno zagotovijo anonimizirane in združene podatke glede vseh kazenskih preiskav in naloženih kazenskih sankcij. ESMA podatke o naloženih kazenskih sankcijah objavi v letnem poročilu.

5.   Kadar je pristojni organ javno objavil upravni ukrep, sankcijo ali kazensko sankcijo, istočasno o tem dejstvu obvesti ESMA.

6.   Kadar se objavljena kazenska ali upravna sankcija nanaša na investicijsko podjetje, upravljavca trga, izvajalca storitev sporočanja podatkov, kreditno institucijo, kar zadeva investicijske storitve in posle ali pomožne storitve, ali podružnico podjetja iz tretje države s pridobljenim dovoljenjem v skladu s to direktivo, ESMA doda sklic na objavljeno sankcijo v ustreznem registru.

7.   ESMA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov o postopkih in obrazcih za predložitev informacij, kot je navedeno v tem členu.

ESMA te osnutke izvedbenih tehničnih standardov Komisiji predloži do 3. januarja 2016.

Komisiji se podeli pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 72

Izvajanje nadzornih pooblastil in pooblastil za naložitev sankcij

1.   Pristojni organi izvajajo nadzorna pooblastila, vključno s preiskovalnimi pooblastili in pooblastili za odrejanje ukrepov, iz člena 69 ter pooblastila za naložitev sankcij iz člena 70 v skladu s svojim nacionalnim pravnim okvirom:

| (a) | neposredno; |
| --- | --- |

(a)

neposredno;

| (b) | v sodelovanju z drugimi organi; |
| --- | --- |

(b)

v sodelovanju z drugimi organi;

| (c) | na lastno odgovornost s prenosom na subjekte, na katere so bile prenesene naloge v skladu s členom 67(2); ali |
| --- | --- |

(c)

na lastno odgovornost s prenosom na subjekte, na katere so bile prenesene naloge v skladu s členom 67(2); ali

| (d) | z vložitvijo zahtevka pri pristojnih sodnih organih. |
| --- | --- |

(d)

z vložitvijo zahtevka pri pristojnih sodnih organih.

2.   Države članice zagotovijo, da pristojni organi pri določanju vrste in stopnje upravne sankcije ali ukrepa, ki se naloži v okviru izvajanja pooblastil za naložitev sankcij iz člena 70, upoštevajo vse ustrezne okoliščine, ki po potrebi vključujejo:

| (a) | resnost in trajanje kršitve; |
| --- | --- |

(a)

resnost in trajanje kršitve;

| (b) | stopnjo odgovornosti fizične ali pravne osebe, ki je odgovorna za kršitev; |
| --- | --- |

(b)

stopnjo odgovornosti fizične ali pravne osebe, ki je odgovorna za kršitev;

| (c) | finančno trdnost odgovorne fizične ali pravne osebe, kot je prikazana zlasti s celotnim prometom odgovorne pravne osebe ali letnim prihodkom in čistim premoženjem odgovorne fizične osebe; |
| --- | --- |

(c)

finančno trdnost odgovorne fizične ali pravne osebe, kot je prikazana zlasti s celotnim prometom odgovorne pravne osebe ali letnim prihodkom in čistim premoženjem odgovorne fizične osebe;

| (d) | pomen pridobljenih dobičkov ali preprečenih izgub s strani odgovorne fizične ali pravne osebe, če jih je mogoče opredeliti; |
| --- | --- |

(d)

pomen pridobljenih dobičkov ali preprečenih izgub s strani odgovorne fizične ali pravne osebe, če jih je mogoče opredeliti;

| (e) | izgube, ki so jih zaradi kršitve imele tretje strani, če jih je mogoče opredeliti; |
| --- | --- |

(e)

izgube, ki so jih zaradi kršitve imele tretje strani, če jih je mogoče opredeliti;

| (f) | raven sodelovanja odgovorne fizične ali pravne osebe s pristojnim organom, brez poseganja v potrebo po zagotovitvi povrnitve pridobljenega dobička ali preprečene izgube na podlagi kršitve; |
| --- | --- |

(f)

raven sodelovanja odgovorne fizične ali pravne osebe s pristojnim organom, brez poseganja v potrebo po zagotovitvi povrnitve pridobljenega dobička ali preprečene izgube na podlagi kršitve;

| (g) | prejšnje kršitve odgovorne fizične ali pravne osebe. |
| --- | --- |

(g)

prejšnje kršitve odgovorne fizične ali pravne osebe.

Pristojni organi lahko pri določitvi vrste in ravni upravnih sankcij in ukrepov upoštevajo dodatne dejavnike poleg tistih iz prvega pododstavka.

Člen 73

Poročanje o kršitvah

1.   Države članice zagotovijo, da pristojni organi vzpostavijo učinkovite mehanizme za omogočanje poročanja pristojnim organom o morebitnih ali dejanskih kršitvah določb Uredbe (EU) št. 600/2014 in nacionalnih določb, sprejetih za izvajanje te direktive.

Mehanizmi iz prvega pododstavka vključujejo vsaj:

| (a) | posebne postopke za prejem poročil o morebitnih ali dejanskih kršitvah in njihovo nadaljnje spremljanje, vključno z vzpostavitvijo varnih komunikacijskih kanalov za takšna poročila; |
| --- | --- |

(a)

posebne postopke za prejem poročil o morebitnih ali dejanskih kršitvah in njihovo nadaljnje spremljanje, vključno z vzpostavitvijo varnih komunikacijskih kanalov za takšna poročila;

| (b) | ustrezno zaščito uslužbencev v finančnih institucijah, ki prijavijo kršitve, storjene znotraj finančne institucije, vsaj pred povračilnimi ukrepi, diskriminacijo ali drugimi oblikami nepoštenega obravnavanja; |
| --- | --- |

(b)

ustrezno zaščito uslužbencev v finančnih institucijah, ki prijavijo kršitve, storjene znotraj finančne institucije, vsaj pred povračilnimi ukrepi, diskriminacijo ali drugimi oblikami nepoštenega obravnavanja;

| (c) | varstvo identitete osebe, ki prijavi kršitve, in fizične osebe, ki je domnevno odgovorna za kršitev, na vseh stopnjah postopkov, razen če se razkritje identitete zahteva v skladu z nacionalno zakonodajo v okviru nadaljnje preiskave ali poznejših upravnih ali sodnih postopkov. |
| --- | --- |

(c)

varstvo identitete osebe, ki prijavi kršitve, in fizične osebe, ki je domnevno odgovorna za kršitev, na vseh stopnjah postopkov, razen če se razkritje identitete zahteva v skladu z nacionalno zakonodajo v okviru nadaljnje preiskave ali poznejših upravnih ali sodnih postopkov.

2.   Države članice od investicijskih podjetij, upravljavcev trga, izvajalcev storitev sporočanja podatkov, kreditnih institucij, kar zadeva investicijske storitve ali posle in pomožne storitve, ter podružnic podjetij iz tretjih držav zahtevajo, da imajo vzpostavljene ustrezne postopke, v skladu s katerimi bodo uslužbenci prek posebnega, neodvisnega in samostojnega kanala interno poročali o morebitnih ali dejanskih kršitvah.

Člen 74

Pravica do pritožbe

1.   Države članice zagotovijo, da je kakršna koli odločitev, sprejeta v skladu z določbami Uredbe (EU) št. 600/2014 ali v skladu z zakoni ali drugimi predpisi, sprejetimi v skladu s to direktivo, ustrezno obrazložena in da v zvezi z njo velja pravica do pritožbe na sodišču. Pravica do pritožbe na sodišču se uporablja tudi, če v šestih mesecih po predložitvi zahtevka za pridobitev dovoljenja, v katerem so navedene vse potrebne informacije, ni sprejeta nobena odločitev v zvezi z njim.

2.   Države članice določijo, da lahko eno ali več naslednjih teles, kakor določa nacionalno pravo, v interesu potrošnikov in v skladu z nacionalnim pravnim redom pred sodiščem ali pristojnim upravnim organom sproži tudi postopek za zagotovitev, da se uporabljajo Uredba (EU) št. 600/2014 in nacionalne določbe, sprejete za izvajanje te direktive, in sicer:

| (a) | javna telesa ali njihovi zastopniki; |
| --- | --- |

(a)

javna telesa ali njihovi zastopniki;

| (b) | potrošniške organizacije, ki imajo legitimen interes za zaščito potrošnikov; |
| --- | --- |

(b)

potrošniške organizacije, ki imajo legitimen interes za zaščito potrošnikov;

| (c) | poklicne organizacije, ki imajo legitimen interes za ukrepanje za zaščito svojih članov. |
| --- | --- |

(c)

poklicne organizacije, ki imajo legitimen interes za ukrepanje za zaščito svojih članov.

Člen 75

Izvensodni mehanizem za pritožbe potrošnikov

1.   Države članice zagotovijo vzpostavitev učinkovitih pritožbenih postopkov in postopkov pravnega varstva za izvensodno poravnavo potrošniških sporov v zvezi z opravljanjem investicijskih in pomožnih storitev, ki jih zagotavljajo investicijska podjetja, z uporabo obstoječih teles, kjer je ustrezno. Države članice zagotovijo tudi, da vsa investicijska podjetja upoštevajo enega ali več teh organov, ki izvajajo pritožbene postopke in uporabljajo druga pravna sredstva.

2.   Države članice zagotovijo, da ti organi dejavno sodelujejo z nasprotnimi strankami v drugih državah članicah pri reševanju čezmejnih sporov.

3.   Pristojni organi uradno obvestijo ESMA o postopkih za pritožbe in reševanje sporov iz odstavka 1, ki so na voljo v okviru njihove pristojnosti.

ESMA objavi seznam vseh izven sodnih mehanizmov na svojem spletnem mestu in ga redno posodablja.

Člen 76

Poklicna skrivnost

1.   Države članice zagotovijo, da pristojne organe, vse osebe, ki delajo ali so delale za pristojne organe, ali subjekte, na katere so prenesene naloge v skladu s členom 67(2), ter revizorje in izvedence, ki jih zadolžijo pristojni organi, zavezuje obveznost poklicne molčečnosti. Ne razširjajo nobene zaupne informacije, ki jo lahko prejmejo pri opravljanju svojih dolžnosti, razen v obliki povzetka ali združeni obliki, tako da posameznih investicijskih podjetij, upravljavcev trga, reguliranih trgov ali katerih koli drugih oseb ni mogoče prepoznati, brez poseganja v zahteve nacionalnega kazenskega ali davčnega prava ali druge določbe te direktive ali Uredbe (EU) št. 600/2014.

2.   Kadar je bil zoper investicijsko podjetje, upravljavca trga ali regulirani trg uveden stečajni postopek ali postopek prisilne likvidacije, se lahko zaupne informacije, ki ne zadevajo tretjih oseb, razširijo v civilnem ali gospodarskem postopku, če je to potrebno za izvajanje postopka.

3.   Brez poseganja v zahteve nacionalnega kazenskega ali davčnega prava lahko pristojni organi, telesa ali fizične ali pravne osebe, razen pristojnih organov, ki prejmejo zaupne informacije v skladu s to direktivo ali Uredbo (EU) št. 600/2014, te informacije uporabijo samo pri opravljanju svojih dolžnosti in za izvajanje svojih funkcij, v primeru pristojnih organov v okviru področja uporabe te direktive ali Uredbe (EU) št. 600/2014 ali v primeru drugih organov, teles ali fizičnih ali pravnih oseb za namen, za katerega so jim bile take informacije posredovane in/ali v okviru upravnih ali sodnih postopkov, ki se specifično nanašajo na izvajanje teh funkcij. Vseeno lahko organ, ki prejme informacije, te informacije uporabi za druge namene, če pristojni organ ali drugi organ, telo ali oseba, ki posreduje informacije, privoli v to.

4.   Za vse zaupne informacije, ki so sprejete, izmenjane ali posredovane v skladu s to direktivo ali Uredbo (EU) št. 600/2014, veljajo pogoji poklicne skrivnosti iz tega člena. Ne glede na to ta člen pristojnim organom ne preprečuje, da bi izmenjevali ali posredovali zaupne informacije v skladu s to direktivo ali Uredbo (EU) št. 600/2014 in drugimi direktivami ali uredbami, ki se uporabljajo za investicijska podjetja, kreditne institucije, pokojninske sklade, KNPVP, AIS, zavarovalne in pozavarovalne posrednike, zavarovalnice, regulirane trge ali upravljavce trga, CNS, CDD, ali drugače s privolitvijo pristojnega organa ali drugega organa ali telesa ali fizične ali pravne osebe, ki je informacije sporočila.

5.   Ta člen pristojnim organom ne preprečuje, da bi v skladu z nacionalnim pravnim redom izmenjali ali posredovali zaupne informacije, ki niso bile prejete s strani pristojnega organa druge države članice.

Člen 77

Odnosi z revizorji

1.   Države članice predvidijo vsaj, da ima katera koli oseba, pooblaščena v smislu Direktive 2006/43/ES Evropskega Parlamenta in Sveta (49), ki v investicijskem podjetju, na reguliranem trgu ali pri izvajalcu storitev sporočanja podatkov opravlja nalogo, opisano v členu 34 Direktive 2013/34/EU ali členu 73 Direktive 2009/65/ES, ali katero koli drugo nalogo, ki jo predpisuje zakonodaja, dolžnost, da nemudoma poroča pristojnim organom o katerem koli dejstvu ali odločitvi v zvezi s tem podjetjem, s katerim se je ta oseba seznanila pri opravljanju te naloge in ki lahko:

| (a) | predstavlja pomembno kršitev zakonov in drugih predpisov, ki določajo pogoje, ki veljajo za pridobitev dovoljenja ali ki specifično veljajo za opravljanje dejavnosti investicijskih podjetij; |
| --- | --- |

(a)

predstavlja pomembno kršitev zakonov in drugih predpisov, ki določajo pogoje, ki veljajo za pridobitev dovoljenja ali ki specifično veljajo za opravljanje dejavnosti investicijskih podjetij;

| (b) | škodljivo vplivajo na kontinuirano delovanje investicijskega podjetja; |
| --- | --- |

(b)

škodljivo vplivajo na kontinuirano delovanje investicijskega podjetja;

| (c) | vodijo k zavrnitvi potrditve računovodskih izkazov ali k izrazu pridržkov. |
| --- | --- |

(c)

vodijo k zavrnitvi potrditve računovodskih izkazov ali k izrazu pridržkov.

Ta oseba ima tudi dolžnost, da poroča o morebitnih dejstvih in odločitvah, s katerim se seznani pri opravljanju nalog iz prvega pododstavka v podjetju s tesnimi povezavami z investicijskim podjetjem, v kateri oseba opravlja svojo nalogo.

2.   Dobroverno razkritje katerega koli dejstva ali odločitve iz odstavka 1 pristojnim oblastem s strani oseb, pooblaščenih v smislu Direktive 2006/43/EC, ne predstavlja kršitve katere koli pogodbene ali pravne omejitve glede razkritja informacij in zaradi njega take osebe ne postanejo na noben način odgovorne.

Člen 78

Varstvo podatkov

Obdelava osebnih podatkov, zbranih pri izvajanju nadzornih pooblastil, vključno s preiskovalnimi pooblastili, v skladu s to direktivo ali za takšno izvajanje, se izvaja v skladu z nacionalno zakonodajo, s katero se izvaja Direktiva 95/46/ES, in z Uredbo (ES) št. 45/2001, kadar je primerno.

POGLAVJE II

Sodelovanje med pristojnimi organi držav članic in z ESMA

Člen 79

Obveznost sodelovanja

1.   Pristojni organi različnih držav članic med seboj sodelujejo, kadar koli je to potrebno za namen opravljanja njihovih dolžnosti v skladu s to direktivo ali Uredbo (EU) št. 600/2014, pri čemer uporabljajo svoja pooblastila iz te direktive ali Uredbe (EU) št. 600/2014 ali iz nacionalnega prava.

Kadar se države članice v skladu s členom 70 odločijo določiti kazenske sankcije za kršitev določb iz tega člena, zagotovijo, da so na voljo ustrezni ukrepi, tako da imajo pristojni organi vsa potrebna pooblastila za sodelovanje s sodnimi organi v njihovi sodni pristojnosti, da prejemajo posebne informacije, povezane s preiskavami kaznivih dejanj ali postopki, ki se začnejo ob morebitnih kršitvah te direktive in Uredbe (EU) št 600/2014, ter te informacije zagotovijo tem ali drugim pristojnim organom in ESMA, da izpolnijo svojo obveznost glede medsebojnega sodelovanja in sodelovanja z ESMA v skladu s to direktivo in Uredbo (EU) št 600/2014.

Pristojni organi nudijo pomoč pristojnim organom drugih držav članic. Zlasti si izmenjujejo informacije in sodelujejo pri morebitnih preiskovalnih ali nadzornih dejavnostih.

Pristojni organi lahko tudi sodelujejo s pristojnimi organi drugih držav članic za lažjo izterjavo denarnih kazni.

Da bi države članice poenostavile in pospešile sodelovanje in zlasti izmenjavo informacij, imenujejo en sam pristojni organ kot kontaktno točko za namene te direktive in Uredbe (EU) št. 600/2014. Države članice Komisiji, ESMA in drugim državam članicam sporočijo imena organov, imenovanih za sprejemanje zahtev za izmenjavo informacij ali sodelovanje v skladu s tem odstavkom. ESMA objavi seznam teh organov na svojem spletnem mestu in ga redno posodablja.

2.   Ko ob upoštevanju položaja trgov vrednostnih papirjev v državi članici gostiteljici postanejo posli na mesta trgovanja, ki ima vzpostavljeno ureditev v državi članici gostiteljici, zelo pomembni za delovanje trgov vrednostnih papirjev in zaščito vlagateljev v tej državi članici gostiteljici, pristojni organi mesta trgovanja matične države članice in države članice gostiteljice vzpostavijo sorazmerno ureditev sodelovanja.

3.   Države članice sprejmejo potrebne administrativne in organizacijske ukrepe za omogočanje pomoči iz odstavka 1.

Pristojni organi lahko uporabijo svoja pooblastila za namen sodelovanja tudi v primerih, ko preiskovano ravnanje ne predstavlja kršitve katere koli od določb, ki veljajo v zadevni državi članici.

4.   Kadar ima pristojni organ utemeljene razloge za sum, da na ozemlju druge države članice prihaja do dejanj ali je prihajalo do dejanj, ki so v nasprotju z določbami te direktive ali Uredbe (EU) št. 600/2014, in jih izvajajo subjekti, ki niso pod njegovim nadzorom, o tem na kar se da specifičen način uradno obvesti pristojni organ druge države članice in ESMA. Uradno obveščeni pristojni organ ustrezno ukrepa. O izidu ukrepanja in, kolikor je mogoče, o pomembnih vmesnih dogajanjih obvesti pristojni organ, ki je poslal obvestilo, in ESMA. Ta odstavek ne posega v pristojnosti pristojnega organa, ki je poslal obvestilo.

5.   Brez poseganja v odstavka 1 in 4 pristojni organi sporočijo ESMA in drugim pristojnim organom podatke o:

| (a) | zahtevah po zmanjšanju velikosti pozicije ali izpostavljenosti v skladu s točko (o) člena 69(2); |
| --- | --- |

(a)

zahtevah po zmanjšanju velikosti pozicije ali izpostavljenosti v skladu s točko (o) člena 69(2);

| (b) | kakršni koli omejitvi zmožnosti, da osebe sklenejo posel z izvedenim finančnim instrumentom na blago v skladu s točko (p) člena 69(2). |
| --- | --- |

(b)

kakršni koli omejitvi zmožnosti, da osebe sklenejo posel z izvedenim finančnim instrumentom na blago v skladu s točko (p) člena 69(2).

Obvestilo mora, kadar je ustrezno, vključevati podrobne podatke o zahtevi iz točke (j) člena 69(2), vključno z istovetnostjo osebe ali oseb, na katere je bilo naslovljeno, in razloge zanjo ter namen omejitev, uvedenih v skladu s točko (p) člena 69(2), vključno z zadevno osebo, finančnimi instrumenti, ki se uporabljajo, omejitvijo velikosti pozicije, ki jo lahko oseba kadar koli ima, kakršnimi koli izvzetji v zvezi s tem, ki se odobrijo v skladu s členom 57, in razlogi zanje.

Obvestilo se pošlje najmanj 24 ur pred nameravanim začetkom veljavnosti ukrepov. Kadar ni mogoče upoštevati 24-urnega roka, lahko pristojni organ obvestilo izjemoma pošlje manj kot 24 ur pred začetkom veljavnosti ukrepa.

Pristojni organ države članice, ki prejme obvestilo v skladu s tem odstavkom, lahko sprejme ukrepe v skladu s točko (o) ali (p) člena 69(2), kadar je ugotovljeno, da je ukrep potreben za dosego cilja drugega pristojnega organa. Kadar namerava pristojni organ sprejeti ukrepe, prav tako pošlje obvestilo v skladu s tem odstavkom.

Kadar ukrep iz točke (a) ali (b) prvega pododstavka tega odstavka zadeva energetske proizvode na debelo, pristojni organ obvesti tudi Agencijo za sodelovanje energetskih regulatorjev, ustanovljeno z Uredbo (ES) št. 713/2009.

6.   Pristojni organi v zvezi s pravicami do emisije sodelujejo z javnimi organi, pristojnimi za nadzor nad promptnimi in avkcijskimi trgi, ter pristojnimi organi, upravljavci registrov in drugimi javnimi organi, pristojnimi za nadzor skladnosti v skladu z Direktivo 2003/87/ES, da se tem organom zagotovi celovit pregled nad trgi s pravicami do emisije.

7.   V primeru izvedenih finančnih instrumentov na kmetijske proizvode pristojni organi poročajo javnim organom, pristojnim za nadzor, upravljanje in urejanje fizičnih kmetijskih trgov v skladu z Uredbo (EU) št. 1308/2013, ter z njimi sodelujejo.

8.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 89 za uvedbo meril, po katerih se za poslovanje mesta trgovanja v državi članici gostiteljici lahko šteje, da je znatnega pomena za delovanje trgov vrednostnih papirjev in zaščito vlagateljev v tej državi članici gostiteljici.

9.   ESMA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov, da se pripravijo standardni obrazci, predloge in postopki za ureditev sodelovanja iz odstavka 2.

ESMA te osnutke izvedbenih tehničnih standardov Komisiji predloži do 3. januarja 2016.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 80

Sodelovanje med pristojnimi organi pri dejavnostih nadzora, preverjanjih na kraju samem ali preiskavah

1.   Pristojni organ ene države članice lahko zahteva sodelovanje pristojnega organa druge države članice pri nadzorni dejavnosti ali preverjanju na kraju samem ali preiskavi. V primeru investicijskih podjetij, ki so oddaljeni člani ali udeleženci reguliranega trga, se lahko pristojni organ reguliranega trga odloči, da se obrne neposredno nanje, pri čemer ustrezno obvesti pristojni organ matične države članice oddaljenega člana ali udeleženca.

Kadar pristojni organ prejme zahtevo v zvezi s preverjanjem na kraju samem ali preiskavo, v okviru svojih pooblastil:

| (a) | sam opravi preverjanje ali preiskavo; |
| --- | --- |

(a)

sam opravi preverjanje ali preiskavo;

| (b) | organu, ki je vložil zahtevo, omogoči, da opravi preverjanje ali preiskavo; |
| --- | --- |

(b)

organu, ki je vložil zahtevo, omogoči, da opravi preverjanje ali preiskavo;

| (c) | revizorjem ali izvedencem omogoči, da opravijo preverjanje ali preiskavo. |
| --- | --- |

(c)

revizorjem ali izvedencem omogoči, da opravijo preverjanje ali preiskavo.

2.   Da bi se nadzorne prakse poenotile, lahko ESMA sodeluje pri dejavnostih kolegijev nadzornikov, tudi pri dejanskih preverjanjih ali preiskavah na kraju samem, ki jih skupaj izvajajo dva ali več pristojnih organov v skladu s členom 21 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

3.   ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, da se opredelijo informacije, ki si jih pristojni organi izmenjujejo, ko sodelujejo pri nadzornih dejavnostih, preverjanju na kraju samem in preiskavah.

ESMA te osnutke regulativnih tehničnih standardov Komisiji predloži do 3. julija 2015.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

4.   ESMA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov, da se za pristojne organe pripravijo standardni obrazci, predloge in postopki za sodelovanje pri dejavnostih nadzora, preverjanju na kraju samem in preiskavah.

ESMA te osnutke izvedbenih tehničnih standardov Komisiji predloži do 3. januarja 2016.

Komisiji se podeli pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 81

Izmenjava informacij

1.   Pristojni organi držav članic, imenovani za kontaktne točke za namene te direktive in Uredbe (EU) št. 600/2014 v skladu s členom 79(1) te direktive, si takoj medsebojno posredujejo informacije, potrebne za namene opravljanja dolžnosti pristojnih organov, imenovanih v skladu s členom 67(1) te direktive, ki so opredeljene v določbah, sprejetih v skladu s to direktivo ali Uredbo (EU) št. 600/2014.

Pristojni organi, ki si izmenjujejo informacije z drugimi pristojnimi organi v skladu s to direktivo ali Uredbo (EU) št. 600/2014, lahko pri posredovanju informacij navedejo, da te informacije ne smejo biti razkrite brez njihovega izrecnega privoljenja, pri čemer se lahko take informacije izmenjajo samo za namene, za katere so ti organi dali privoljenje.

2.   Pristojni organ, imenovan kot kontaktna točka v skladu s členom 79(1), lahko posreduje informacije, prejete v skladu z odstavkom 1 tega člena ter členoma 77 in 88, organom iz člena 67(1). Ti jih ne posredujejo drugim telesom ali fizičnim ali pravnim osebam brez izrecne privolitve pristojnega organa, ki jim jih je razkril, in jih lahko posredujejo samo za namene, za katere jim je ta organ dal privolitev, razen v utemeljenih okoliščinah. V tem zadnjem primeru kontaktna točka takoj obvesti kontaktno točko, ki je informacije poslala.

3.   Organi iz člena 71 ter druga telesa ali fizične in pravne osebe, ki prejmejo zaupne informacije v skladu z odstavkom 1 tega člena ali v skladu s členoma 77 in 88, lahko te informacije uporabijo samo pri opravljanju svojih dolžnosti, zlasti:

| (a) | za preverjanje, da so pogoji, ki veljajo za začetek poslovanja investicijskih podjetij, izpolnjeni, in za omogočanje spremljanja vodenja tega poslovanja na nekonsolidiran ali konsolidiran način, zlasti glede na zahteve v zvezi s kapitalsko ustreznostjo iz Direktive 2013/36/EU, administrativne in računovodske postopke ter mehanizme notranje kontrole; |
| --- | --- |

(a)

za preverjanje, da so pogoji, ki veljajo za začetek poslovanja investicijskih podjetij, izpolnjeni, in za omogočanje spremljanja vodenja tega poslovanja na nekonsolidiran ali konsolidiran način, zlasti glede na zahteve v zvezi s kapitalsko ustreznostjo iz Direktive 2013/36/EU, administrativne in računovodske postopke ter mehanizme notranje kontrole;

| (b) | za spremljanje pravilnega delovanja mest trgovanja; |
| --- | --- |

(b)

za spremljanje pravilnega delovanja mest trgovanja;

| (c) | za nalaganje sankcij; |
| --- | --- |

(c)

za nalaganje sankcij;

| (d) | pri upravnih pritožbah proti odločitvam pristojnih organov; |
| --- | --- |

(d)

pri upravnih pritožbah proti odločitvam pristojnih organov;

| (e) | v sodnih postopkih, sproženih v skladu s členom 74; |
| --- | --- |

(e)

v sodnih postopkih, sproženih v skladu s členom 74;

| (f) | pri izvensodnem mehanizmu za pritožbe vlagateljev iz člena 75. |
| --- | --- |

(f)

pri izvensodnem mehanizmu za pritožbe vlagateljev iz člena 75.

4.   ESMA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov, da se določijo standardni obrazci, predloge in postopki za izmenjavo informacij.

ESMA te osnutke izvedbenih tehničnih standardov Komisiji predloži do 3. januarja 2016.

Komisiji se podeli pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

5.   Niti ta člen niti člena 76 ali 88 pristojnemu organu ne preprečujejo, da ESMA, Evropskemu odboru za sistemska tveganja, centralnim bankam, Evropskemu sistemu centralnih bank in Evropski centralni banki kot monetarnim organom, ter, kjer je ustrezno, drugim javnim organom oblasti, odgovornim za nadzor nad plačilnimi sistemi in sistemi poravnave, posreduje zaupne informacije, namenjene opravljanju njihovih nalog. Enako se takim organom ali telesom tudi ne prepreči, da bi pristojnim organom posredovali takšne informacije, ki jih ti morda potrebujejo za opravljanje funkcij iz te direktive ali Uredbe (EU) št. 600/2014.

Člen 82

Zavezujoče posredovanje

1.   Pristojni organi lahko obvestijo ESMA o primerih, ko je bila zahteva, ki se nanaša na spodaj navedeno, zavrnjena ali se nanjo ni odzvalo v razumnem roku:

| (a) | izvedbo nadzornega pregleda, preverjanja na kraju samem ali preiskave, kot določa člen 80; ali |
| --- | --- |

(a)

izvedbo nadzornega pregleda, preverjanja na kraju samem ali preiskave, kot določa člen 80; ali

| (b) | izmenjavo informacij, kot določa člen 81. |
| --- | --- |

(b)

izmenjavo informacij, kot določa člen 81.

2.   V primerih iz odstavka 1 lahko ESMA ukrepa v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1095/2010, brez poseganja v možnosti, da se odkloni ukrepanje na zahtevo po informacijah, določeno v členu 83 te direktive, in v možnosti, da ESMA v takih primerih ukrepa v skladu s členom 17 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 83

Zavrnitev sodelovanja

Pristojni organ lahko zavrne izpolnitev zahtev za sodelovanje pri opravljanju preiskave, preverjanja na kraju samem ali nadzorne dejavnosti iz člena 84 ali za izmenjavo informacij iz člena 81 samo, kadar:

| (a) | so bili pred organi naslovljene države članice že sproženi sodni postopki v zvezi z istimi dejanji in osebami; |
| --- | --- |

(a)

so bili pred organi naslovljene države članice že sproženi sodni postopki v zvezi z istimi dejanji in osebami;

| (b) | je bila v naslovljeni državi članici v zvezi z istimi osebami in istimi dejanji že izrečena pravnomočna sodba. |
| --- | --- |

(b)

je bila v naslovljeni državi članici v zvezi z istimi osebami in istimi dejanji že izrečena pravnomočna sodba.

V primeru take zavrnitve pristojni organ v skladu s tem uradno obvesti pristojni organ, ki je vložil zahtevo, in ESMA, pri čemer navede čim podrobnejše informacije.

Člen 84

Posvetovanje pred izdajo dovoljenja

1.   Posvetovanje s pristojnimi organi drugih zadevnih držav članic se opravi pred izdajo dovoljenja investicijskemu podjetju, ki je karkoli od naslednjega:

| (a) | je odvisno podjetje investicijskega podjetja, upravljavca trga ali kreditne institucije, ki je pridobila dovoljenje v drugi državi članici; |
| --- | --- |

(a)

je odvisno podjetje investicijskega podjetja, upravljavca trga ali kreditne institucije, ki je pridobila dovoljenje v drugi državi članici;

| (b) | je odvisno podjetje obvladujočega podjetja investicijskega podjetja ali kreditne institucije, ki je pridobila dovoljenje v drugi državi članici; |
| --- | --- |

(b)

je odvisno podjetje obvladujočega podjetja investicijskega podjetja ali kreditne institucije, ki je pridobila dovoljenje v drugi državi članici;

| (c) | ga obvladujejo iste fizične ali pravne osebe, ki obvladujejo investicijsko podjetje ali kreditno institucijo v drugi državi članici. |
| --- | --- |

(c)

ga obvladujejo iste fizične ali pravne osebe, ki obvladujejo investicijsko podjetje ali kreditno institucijo v drugi državi članici.

2.   Posvetovanje s pristojnim organom države članice, odgovornim za nadzor nad kreditnimi institucijami ali zavarovalnicami, se opravi pred izdajo dovoljenja investicijskemu podjetju ali upravljavcu trga, ki je eno od naslednjega:

| (a) | je odvisno podjetje kreditne institucije ali zavarovalnice, ki je pridobila dovoljenje v Uniji; |
| --- | --- |

(a)

je odvisno podjetje kreditne institucije ali zavarovalnice, ki je pridobila dovoljenje v Uniji;

| (b) | je odvisno podjetje obvladujočega podjetja kreditne institucije ali zavarovalnice, ki je pridobila dovoljenje v Uniji; |
| --- | --- |

(b)

je odvisno podjetje obvladujočega podjetja kreditne institucije ali zavarovalnice, ki je pridobila dovoljenje v Uniji;

| (c) | ga obvladuje ista fizična ali pravna oseba, ki obvladuje kreditno institucijo ali zavarovalnico, ki je pridobila dovoljenje v Uniji. |
| --- | --- |

(c)

ga obvladuje ista fizična ali pravna oseba, ki obvladuje kreditno institucijo ali zavarovalnico, ki je pridobila dovoljenje v Uniji.

3.   Ustrezni pristojni organi iz odstavkov 1 in 2 se zlasti posvetujejo med seboj pri ocenjevanju primernosti delničarjev ali družbenikov ter ugleda in izkušenj oseb, ki dejansko vodijo poslovanje v zvezi z vodenjem drugega subjekta v isti skupini. Izmenjajo si vse informacije o primernosti delničarjev ali družbenikov ter ugleda in izkušenj oseb, ki dejansko vodijo poslovanje, ki so pomembne za druge vpletene pristojne organe pri izdajanju dovoljenj ter pri stalnem ocenjevanju usklajenosti s pogoji poslovanja.

4.   ESMA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov, da se oblikujejo standardni obrazci, predloge in postopki za posvetovanje z drugimi pristojnimi organi pred izdajo dovoljenja.

ESMA te osnutke izvedbenih tehničnih standardov Komisiji predloži do 3. januarja 2016.

Komisiji se podeli pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 85

Pooblastila držav članic gostiteljic

1.   Države članice gostiteljice zagotovijo, da lahko pristojni organ za statistične namene zahteva, da mu vsa investicijska podjetja s podružnicami na njihovih ozemljih periodično poročajo o dejavnosti teh podružnic.

2.   Pri izvajanju svojih pooblastil v skladu s to direktivo države članice gostiteljice zagotovijo, da lahko pristojni organ od podružnic investicijskih podjetij zahteva, da zagotovijo informacije, potrebne za spremljanje njihove skladnost s standardi, ki jih določi država članica gostiteljica in ki se zanje uporabljajo v primerih iz člena 35(8). Te zahteve ne smejo biti strožje kot tiste, ki jih za spremljanje njihove skladnosti z istimi standardi iste države članice nalagajo družbam s sedežem na njihovem ozemlju.

Člen 86

Previdnostni ukrepi, ki jih sprejmejo države članice gostiteljice

1.   Kadar ima pristojni organ države članice gostiteljice jasne in dokazljive razloge za prepričanost, da investicijsko podjetje, ki na njenem ozemlju svobodno opravlja storitve, krši obveznosti, ki izhajajo iz predpisov, sprejetih v skladu s to direktivo, ali da investicijsko podjetje, ki ima na njenem ozemlju podružnico, krši obveznosti, ki izhajajo iz predpisov, sprejetih v skladu s to direktivo, glede česar pristojni organ države članice gostiteljice nima pooblastil, glede teh odkritij opozori pristojni organ matične države članice.

Kadar investicijsko podjetje kljub ukrepom, ki jih sprejme pristojni organ matične države članice, ali ker se taki ukrepi izkažejo za neprimerne, še naprej deluje na način, ki jasno škodi interesom vlagateljev države članice gostiteljice ali pravilnemu delovanju trgov, se uporabi naslednje:

| (a) | pristojni organ države članice gostiteljice, potem ko je obvestil pristojni organ matične države članice, sprejme vse ustrezne ukrepe, da bi zaščitil vlagatelje in pravilno delovanje trgov, kar vključuje možnost preprečevanja investicijskim podjetjem kršiteljem, da bi začela s katerimi koli novimi posli na njihovem ozemlju. Komisija in ESMA se brez nepotrebnih zamud obvestita o takih ukrepih; ter |
| --- | --- |

(a)

pristojni organ države članice gostiteljice, potem ko je obvestil pristojni organ matične države članice, sprejme vse ustrezne ukrepe, da bi zaščitil vlagatelje in pravilno delovanje trgov, kar vključuje možnost preprečevanja investicijskim podjetjem kršiteljem, da bi začela s katerimi koli novimi posli na njihovem ozemlju. Komisija in ESMA se brez nepotrebnih zamud obvestita o takih ukrepih; ter

| (b) | pristojni organ države članice gostiteljice lahko o zadevi obvesti ESMA, ki lahko ukrepa v skladu s pooblastili, ki so mu bila dodeljena s členom 19 Uredbe (EU) št. 1095/2010. |
| --- | --- |

(b)

pristojni organ države članice gostiteljice lahko o zadevi obvesti ESMA, ki lahko ukrepa v skladu s pooblastili, ki so mu bila dodeljena s členom 19 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

2.   Kadar pristojni organi države članice gostiteljice ugotovijo, da investicijsko podjetje s podružnico na njenem ozemlju krši zakonske ali podzakonske določbe, sprejete v tej državi članici v skladu s tistimi določbami te direktive, ki dajejo pooblastila pristojnim organom države članice gostiteljice, ti organi od zadevnega investicijskega podjetja zahtevajo, da preneha s svojim nezakonitim ravnanjem.

Kadar zadevno investicijsko podjetje ne uredi potrebnega, pristojni organi države članice gostiteljice sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da zadevno investicijsko podjetje preneha s svojim nezakonitim ravnanjem. O naravi teh ukrepov se posreduje sporočilo pristojnim organom matične države članice.

Kadar investicijsko podjetje kljub ukrepom, ki jih sprejme država članica gostiteljica, še naprej krši zakonske ali podzakonske določbe iz prvega pododstavka, ki veljajo v državi članici gostiteljici, pristojni organ države članice gostiteljice, potem ko je obvestil pristojni organ matične države članice, sprejme vse ustrezne ukrepe, da se zaščiti vlagatelje in pravilno delovanje trgov. Komisija in ESMA se brez nepotrebnih zamud obvestita o takih ukrepih.

Poleg tega pristojni organ države članice gostiteljice lahko o zadevi obvesti ESMA, ki lahko ukrepa v skladu s pooblastili, ki so mu bila dodeljena s členom 19 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

3.   Kadar ima pristojni organ države članice gostiteljice reguliranega trga, MTF ali OTF jasne in dokazljive razloge za prepričanje, da tak regulirani trg, MTF ali OTF krši obveznosti, ki izhajajo iz predpisov, sprejetih v skladu s to direktivo, na te ugotovitve opozori pristojni organ matične države članice reguliranega trga ali MTF ali OTF.

Kadar navedeni regulirani trg ali MTF ali OTF, kljub ukrepom, ki jih sprejme pristojni organ matične države članice, ali ker se taki ukrepi izkažejo za neprimerne, še naprej deluje na način, ki jasno škodi interesom vlagateljev države članice gostiteljice ali pravilnemu delovanju trgov, pristojni organ države članice gostiteljice, potem ko je obvestil pristojni organ matične države članice, sprejme vse ustrezne ukrepe, da se zaščiti vlagatelje in pravilno delovanje trgov, kar zajema možnost preprečitve navedenemu reguliranemu trgu, MTF ali OTF, da bi svojo ureditev dal na razpolago oddaljenim članom ali udeležencem s sedežem v državi članici gostiteljici. Komisija in ESMA se brez nepotrebnih zamud obvestita o takih ukrepih.

Poleg tega pristojni organ države članice gostiteljice lahko o zadevi obvesti ESMA, ki lahko ukrepa v skladu s pooblastili, ki so mu bila dodeljena s členom 19 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

4.   Morebitni ukrep, sprejet v skladu z odstavki 1, 2 ali 3, ki zajema sankcije ali omejitve dejavnosti investicijskega podjetja ali reguliranega trga, mora biti ustrezno obrazložen, zadevno investicijsko podjetje ali regulirani trg pa je treba o njem obvestiti.

Člen 87

Sodelovanje in izmenjava informacij z ESMA

1.   Pristojni organi sodelujejo z ESMA za namene te direktive v skladu z Uredbo (EU) št. 1095/2010.

2.   Pristojni organi brez nepotrebnih zamud zagotovijo ESMA vse informacije, potrebne za opravljanje njegovih nalog iz te direktive in Uredbe (EU) št. 600/2014 ter v skladu s členoma 35 in 36 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

POGLAVJE III

Sodelovanje s tretjimi državami

Člen 88

Izmenjava informacij s tretjimi državami

1.   Države članice in ESMA v skladu s členom 33 Uredbe (EU) št. 1095/2010 lahko sklenejo sporazume o sodelovanju, ki predvidevajo izmenjavo informacij s pristojnimi organi tretjih držav, samo, če za razkrite informacije velja jamstvo poklicne skrivnosti, ki je najmanj enakovredno jamstvu, zahtevanemu v skladu s členom 76. Taka izmenjava informacij mora biti namenjena opravljanju nalog teh pristojnih organov.

Posredovanje osebnih podatkov tretji državi s strani države članice v skladu s poglavjem IV Direktive 95/46/ES.

ESMA posreduje osebne podatke tretji državi v skladu s členom 9 Uredbe (EU) št. 45/2001.

Države članice in ESMA lahko sklenejo tudi sporazume o sodelovanju, ki predvidevajo izmenjavo informacij z organi, telesi in fizičnimi ali pravnimi osebami tretjih držav, odgovornimi za:

| (a) | nadzor nad kreditnimi institucijami, drugimi finančnimi institucijami, zavarovalnicami in nadzor nad finančnimi trgi; |
| --- | --- |

(a)

nadzor nad kreditnimi institucijami, drugimi finančnimi institucijami, zavarovalnicami in nadzor nad finančnimi trgi;

| (b) | likvidacijo in stečaj investicijskih podjetij in druge podobne postopke; |
| --- | --- |

(b)

likvidacijo in stečaj investicijskih podjetij in druge podobne postopke;

| (c) | izvajanje obveznih revizij računovodskih izkazov investicijskih podjetij in drugih finančnih institucij, kreditnih institucij in zavarovalnic v okviru opravljanja svojih nadzornih funkcij ali za upravljanje odškodninskih shem v okviru opravljanja svojih funkcij; |
| --- | --- |

(c)

izvajanje obveznih revizij računovodskih izkazov investicijskih podjetij in drugih finančnih institucij, kreditnih institucij in zavarovalnic v okviru opravljanja svojih nadzornih funkcij ali za upravljanje odškodninskih shem v okviru opravljanja svojih funkcij;

| (d) | nadzor nad telesi, udeleženimi pri likvidaciji in stečaju investicijskih podjetij in pri drugih podobnih postopkih; |
| --- | --- |

(d)

nadzor nad telesi, udeleženimi pri likvidaciji in stečaju investicijskih podjetij in pri drugih podobnih postopkih;

| (e) | nadzor nad osebami, zadolženimi za opravljanje obveznih revizij računovodskih izkazov zavarovalnic, kreditnih institucij, investicijskih podjetij in drugih finančnih institucij; |
| --- | --- |

(e)

nadzor nad osebami, zadolženimi za opravljanje obveznih revizij računovodskih izkazov zavarovalnic, kreditnih institucij, investicijskih podjetij in drugih finančnih institucij;

| (f) | nadzor nad osebami, ki so aktivne na trgu s pravicami do emisije, za zagotovitev celovitega pregleda nad finančnimi in promptnimi trgi; |
| --- | --- |

(f)

nadzor nad osebami, ki so aktivne na trgu s pravicami do emisije, za zagotovitev celovitega pregleda nad finančnimi in promptnimi trgi;

| (g) | nadzor nad osebami, ki so aktivne na trgih izvedenih finančnih instrumentov na kmetijske proizvode, za zagotovitev celovitega pregleda nad finančnimi in promptnimi trgi. |
| --- | --- |

(g)

nadzor nad osebami, ki so aktivne na trgih izvedenih finančnih instrumentov na kmetijske proizvode, za zagotovitev celovitega pregleda nad finančnimi in promptnimi trgi.

Sporazumi o sodelovanju iz tretjega pododstavka se lahko sklenejo le, če za razkrite informacije velja jamstvo poklicne skrivnosti, ki je najmanj enakovredno jamstvu, zahtevanemu v skladu s členom 76. Taka izmenjava informacij je namenjena opravljanju nalog teh organov ali teles ali fizičnih ali pravnih oseb. Kadar sporazum o sodelovanju vključuje prenos osebnih podatkov s strani države članice, mora biti v skladu s Poglavjem IV Direktive 95/46/ES in Uredbo (ES) št. 45/2001, če je ESMA udeležen pri prenosu.

2.   Kadar informacije izvirajo iz druge države članice, se ne smejo razkriti brez izrecne privolitve pristojnih organov, ki so jih posredovali, in kadar je ustrezno, se lahko razkrijejo izključno za namene, za katere ti organi dajo svojo privolitev. Ista določba se uporablja za informacije, ki jih posredujejo pristojni organi tretje države.

NASLOV VII

DELEGIRANI AKTI

Člen 89

Izvajanje pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 2(3), drugega pododstavka člena 4(1)(2), člena 4(2), člena 13(1), člena 16(12), člena 23(4), člena 24(13), člena 25(8), člena 27(9), člena 28(3), člena 30(5), člena 31(4), člena 32(4), člena 33(8), člena 52(4), člena 54(4), člena 58(6), člena 64(7), člena 65(7) in člena 79(8) se prenese na Komisijo za nedoločen čas od 2. julija 2014.

3.   Pooblastilo iz člena 2(3), drugega pododstavka člena 4(1)(2), člena 4(2), člena 13(1), člena 16(12), člena 23(4), člena 24(13), člena 25(8), člena 27(9), člena 28(3), člena 30(5), člena 31(4), člena 32(4), člena 33(8), člena 52(4), člena 54(4), člena 58(6), člena 64(7), člena 65(7) in člena 79(8) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 2(3), drugim pododstavkom člena 4(1)(2), členom 4(2), členom 13(1), členom 16(12), členom 23(4), členom 24(13), členom 25(8), členom 27(9), členom 28(3), členom 30(5), členom 31(4), členom 32(4), členom 33(8), členom 52(4), členom 54(4), členom 58(6), členom 64(7), členom 65(7) in členom 79(8) začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku treh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za tri mesece.

KONČNE DOLOČBE

Člen 90

Poročila in revizija

1.   Pred 3. marcem 2019 Komisija po posvetovanju z ESMA Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o:

| (a) | delovanju OTF, vključno z njihovo specifično uporabo trgovanja s hkratnim nakupom in prodajo, z upoštevanjem nadzornih izkušenj, ki so si jih pridobili pristojni organi, števila OTF v Uniji, ki so pridobili dovoljenje, in njihovega tržnega deleža, v katerem zlasti preveri, ali je treba opredelitev pojma OTF kakor koli prilagoditi in ali je nabor finančnih instrumentov, zajetih v kategoriji OTF, še vedno ustrezen; |
| --- | --- |

(a)

delovanju OTF, vključno z njihovo specifično uporabo trgovanja s hkratnim nakupom in prodajo, z upoštevanjem nadzornih izkušenj, ki so si jih pridobili pristojni organi, števila OTF v Uniji, ki so pridobili dovoljenje, in njihovega tržnega deleža, v katerem zlasti preveri, ali je treba opredelitev pojma OTF kakor koli prilagoditi in ali je nabor finančnih instrumentov, zajetih v kategoriji OTF, še vedno ustrezen;

| (b) | delovanju režima za zagonske trge MSP z upoštevanjem števila MTF, ki so registrirani kot zagonski trgi MSP, števila izdajateljev, prisotnih na njih, in zadevnega obsega trgovanja.
  V poročilu se oceni zlasti, če prag iz točke (a) člena 33(3) ostaja primeren minimum za doseganje ciljev glede zagonskih trgov MSP, kot je navedeno v tej direktivi; |
| --- | --- |

(b)

delovanju režima za zagonske trge MSP z upoštevanjem števila MTF, ki so registrirani kot zagonski trgi MSP, števila izdajateljev, prisotnih na njih, in zadevnega obsega trgovanja.

V poročilu se oceni zlasti, če prag iz točke (a) člena 33(3) ostaja primeren minimum za doseganje ciljev glede zagonskih trgov MSP, kot je navedeno v tej direktivi;

| (c) | učinku zahtev glede algoritemskega trgovanja, vključno z visokofrekvenčnim algoritemskim trgovanjem; |
| --- | --- |

(c)

učinku zahtev glede algoritemskega trgovanja, vključno z visokofrekvenčnim algoritemskim trgovanjem;

| (d) | izkušnjah z mehanizmom za prepoved določenih produktov ali praks ob upoštevanju podatka, kolikokrat so bili ti mehanizmi sproženi, in njihovih učinkov; |
| --- | --- |

(d)

izkušnjah z mehanizmom za prepoved določenih produktov ali praks ob upoštevanju podatka, kolikokrat so bili ti mehanizmi sproženi, in njihovih učinkov;

| (e) | uporabi upravnih in kazenskih sankcij, zlasti potrebni nadaljnji harmonizaciji upravnih sankcij, določenih za kršitev zahtev iz te direktive in Uredbe (EU) št. 600/2014; |
| --- | --- |

(e)

uporabi upravnih in kazenskih sankcij, zlasti potrebni nadaljnji harmonizaciji upravnih sankcij, določenih za kršitev zahtev iz te direktive in Uredbe (EU) št. 600/2014;

| (f) | učinku izvajanja omejitev pozicij in upravljanja pozicij na likvidnost, zlorabe trga in pravilno oblikovanje cen ter pogoje za poravnavo na trgih izvedenih finančnih instrumentov na blago; |
| --- | --- |

(f)

učinku izvajanja omejitev pozicij in upravljanja pozicij na likvidnost, zlorabe trga in pravilno oblikovanje cen ter pogoje za poravnavo na trgih izvedenih finančnih instrumentov na blago;

| (g) | razvoju cen za podatke o preglednosti pred trgovanjem in po njem z reguliranih trgov, MTF, OTF in APA; |
| --- | --- |

(g)

razvoju cen za podatke o preglednosti pred trgovanjem in po njem z reguliranih trgov, MTF, OTF in APA;

| (h) | učinku zahteve o razkritju vsakršnih provizij, pristojbin in nedenarnih koristi v zvezi z zagotavljanjem investicijske storitve ali pomožne storitve stranki v skladu s členom 24(9), vključno z njenim učinkom na pravilno delovanje notranjega trga čezmejnega investicijskega svetovanja. |
| --- | --- |

(h)

učinku zahteve o razkritju vsakršnih provizij, pristojbin in nedenarnih koristi v zvezi z zagotavljanjem investicijske storitve ali pomožne storitve stranki v skladu s členom 24(9), vključno z njenim učinkom na pravilno delovanje notranjega trga čezmejnega investicijskega svetovanja.

2.   Po posvetovanju z ESMA Komisija predstavi Evropskemu parlamentu in Svetu poročila o delovanju sistemov stalnih informacij, vzpostavljenih v skladu z naslovom V. Poročilo iz člena 65(1) se predstavi do 3. septembra 2018. Poročilo iz člena 65(2) se predstavi do 3. septembra 2020.

V poročilih iz prvega pododstavka se oceni delovanje sistemov stalnih informacij glede na naslednja merila:

| (a) | razpoložljivost in pravočasnost informacij po trgovanju v konsolidirani obliki, ki zajemajo vse posle ne glede na to, ali so bili opravljeni na mestu trgovanja ali ne; |
| --- | --- |

(a)

razpoložljivost in pravočasnost informacij po trgovanju v konsolidirani obliki, ki zajemajo vse posle ne glede na to, ali so bili opravljeni na mestu trgovanja ali ne;

| (b) | razpoložljivost in pravočasnost visokokakovostnih popolnih in delnih informacij po trgovanju, v oblikah, ki so za udeležence trga lahko dostopne in uporabne, ter na voljo na razumni poslovni podlagi. |
| --- | --- |

(b)

razpoložljivost in pravočasnost visokokakovostnih popolnih in delnih informacij po trgovanju, v oblikah, ki so za udeležence trga lahko dostopne in uporabne, ter na voljo na razumni poslovni podlagi.

Kadar Komisija meni, da CTP niso zagotovili informacij, ki izpolnjujejo merila iz drugega pododstavka, svojemu poročilu priloži zahtevo, da ESMA začne postopek s pogajanji za imenovanje poslovnega subjekta za upravljanje sistema stalnih informacij prek postopka javnega naročila, ki ga vodi ESMA. ESMA začne postopek po prejemu zahteve Komisije pod pogoji, določenimi v zahtevi Komisije, in v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega Parlamenta in Sveta (50).

3.   Komisija je v primeru, da se začne postopek iz odstavka 2, pooblaščena, da v skladu s členom 89 sprejema delegirane akte za spreminjanje členov 59 do 65 in oddelka D Priloge I k tej direktivi ter točke (19) člena 2(1) Uredbe (EU) št. 600/2014, in sicer v teh aktih opredeli ukrepe, s katerimi:

| (a) | določi trajanje pogodbe poslovnega subjekta za upravljanje sistema stalnih informacij ter postopek in pogoje za podaljšanje pogodbe in za začetek novega javnega naročila; |
| --- | --- |

(a)

določi trajanje pogodbe poslovnega subjekta za upravljanje sistema stalnih informacij ter postopek in pogoje za podaljšanje pogodbe in za začetek novega javnega naročila;

| (b) | zagotovi, da poslovni subjekt za upravljanje sistema stalnih informacij to počne izključno in da noben drug subjekt nima dovoljenja za CTP v skladu s členom 59; |
| --- | --- |

(b)

zagotovi, da poslovni subjekt za upravljanje sistema stalnih informacij to počne izključno in da noben drug subjekt nima dovoljenja za CTP v skladu s členom 59;

| (c) | pooblasti ESMA, da zagotavlja, da poslovni subjekt za upravljanje sistema stalnih informacij, imenovan prek javnega naročila, izpolnjuje pogoje razpisa; |
| --- | --- |

(c)

pooblasti ESMA, da zagotavlja, da poslovni subjekt za upravljanje sistema stalnih informacij, imenovan prek javnega naročila, izpolnjuje pogoje razpisa;

| (d) | zagotovi, da so informacije po trgovanju, ki jih zagotavlja poslovni subjekt za upravljanje stalnih informacij, visokokakovostne, v oblikah, ki so za udeležence trga enostavno dostopne in uporabne, ter v konsolidirani obliki, ki zajema celoten trg; |
| --- | --- |

(d)

zagotovi, da so informacije po trgovanju, ki jih zagotavlja poslovni subjekt za upravljanje stalnih informacij, visokokakovostne, v oblikah, ki so za udeležence trga enostavno dostopne in uporabne, ter v konsolidirani obliki, ki zajema celoten trg;

| (e) | zagotovi, da so informacije po trgovanju zagotovljene na razumnih poslovni podlagi, na konsolidirani in nekonsolidirani podlagi, in zadostujejo potrebam uporabnikov po vsej Uniji; |
| --- | --- |

(e)

zagotovi, da so informacije po trgovanju zagotovljene na razumnih poslovni podlagi, na konsolidirani in nekonsolidirani podlagi, in zadostujejo potrebam uporabnikov po vsej Uniji;

| (f) | zagotovi, da mesta trgovanja in APA svoje podatke o trgovanju dajo na voljo poslovnemu subjektu za upravljanje sistema stalnih informacij, imenovanemu prek postopka javnega naročila pod vodstvom ESMA, in to po razumni ceni; |
| --- | --- |

(f)

zagotovi, da mesta trgovanja in APA svoje podatke o trgovanju dajo na voljo poslovnemu subjektu za upravljanje sistema stalnih informacij, imenovanemu prek postopka javnega naročila pod vodstvom ESMA, in to po razumni ceni;

| (g) | določi ureditev, ki se uporabi v primeru, ko poslovni subjekt za upravljanje sistema stalnih informacij, imenovan prek postopka javnega naročila, ne izpolnjuje pogojev razpisa; |
| --- | --- |

(g)

določi ureditev, ki se uporabi v primeru, ko poslovni subjekt za upravljanje sistema stalnih informacij, imenovan prek postopka javnega naročila, ne izpolnjuje pogojev razpisa;

| (h) | določi ureditev, ki CTP, ki imajo dovoljenje v skladu s členom 59 – v primeru, da pooblastilo iz točke (b) tega odstavka ni bilo uporabljeno ali da z javnim naročilom ni imenovan noben subjekt –, omogoča, da še naprej upravljajo sistem stalnih informacij, dokler ni zaključeno novo javno naročilo in ni uspešno imenovan poslovni subjekt za upravljanje sistema stalnih informacij. |
| --- | --- |

(h)

določi ureditev, ki CTP, ki imajo dovoljenje v skladu s členom 59 – v primeru, da pooblastilo iz točke (b) tega odstavka ni bilo uporabljeno ali da z javnim naročilom ni imenovan noben subjekt –, omogoča, da še naprej upravljajo sistem stalnih informacij, dokler ni zaključeno novo javno naročilo in ni uspešno imenovan poslovni subjekt za upravljanje sistema stalnih informacij.

4.   Komisija do 1. januarja 2018 in po posvetovanju z ESMA in ACER pripravi poročilo o oceni morebitnega učinka na cene energije in delovanje energetskega trga ter o izvedljivosti in koristih zmanjšanja tveganja nasprotne stranke in sistemskega tveganja ter neposrednih stroških pogodb o izvedenih finančnih instrumentih na energente C6, za katere velja obveznost kliringa iz člena 4 Uredbe (EU) št. 648/2012, tehnik za zmanjšanje tveganja iz člena 11(3) navedene uredbe in o njihovi vključitvi v izračun praga kliringa v skladu s členom 10 navedene uredbe.

Kadar Komisija oceni, da vključitev teh pogodb ne bi bila izvedljiva in koristna, po potrebi predloži zakonodajni predlog Evropskemu parlamentu in Svetu. Komisija je v skladu s členom 89 te direktive pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v zvezi s podaljšanjem 42-mesečnega obdobja iz člena 95(1) te direktive enkrat za dve leti in še enkrat za eno leto.

Člen 91

Spremembe Direktive 2002/92/ES

Direktiva 2002/92/ES se spremeni:

| (1) | člen 2 se spremeni:






  (a) | v točki 3 se drugi odstavek nadomesti z naslednjim:
  „Z izjemo poglavja III A te direktive, če to dejavnost opravlja zavarovalnica ali uslužbenec zavarovalnice, ki dela pod okriljem zavarovalnice, se ta dejavnost ne šteje kot zavarovalno posredovanje ali distribucija zavarovalnih produktov“; |
| --- | --- | --- |

(1)

člen 2 se spremeni:

(a)

v točki 3 se drugi odstavek nadomesti z naslednjim:

„Z izjemo poglavja III A te direktive, če to dejavnost opravlja zavarovalnica ali uslužbenec zavarovalnice, ki dela pod okriljem zavarovalnice, se ta dejavnost ne šteje kot zavarovalno posredovanje ali distribucija zavarovalnih produktov“;

| (b) | doda se naslednja točka:






  „(13) | V Poglavju IIIA „zavarovalni naložbeni produkt“‟ pomeni naložbeni produkt, ki ponuja vrednost zapadlosti ali odkupno vrednost, vrednost zapadlosti ali odkupna vrednost pa je v celoti ali delno, neposredno ali posredno izpostavljena tržnim nihanjem ter ne vključuje:






  (a) | produktov neživljenjskega zavarovanja, naštetih v Prilogi I k Direktivi 2009/138/ES (Vrste neživljenjskega zavarovanja); |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

doda se naslednja točka:

„(13)

V Poglavju IIIA „zavarovalni naložbeni produkt“‟ pomeni naložbeni produkt, ki ponuja vrednost zapadlosti ali odkupno vrednost, vrednost zapadlosti ali odkupna vrednost pa je v celoti ali delno, neposredno ali posredno izpostavljena tržnim nihanjem ter ne vključuje:

(a)

produktov neživljenjskega zavarovanja, naštetih v Prilogi I k Direktivi 2009/138/ES (Vrste neživljenjskega zavarovanja);

| (b) | pogodb o življenjskem zavarovanju, pri katerih se sredstva po pogodbi izplačajo šele ob smrti ali v primeru nezmožnosti zaradi poškodbe, bolezni ali invalidnosti; |
| --- | --- |

(b)

pogodb o življenjskem zavarovanju, pri katerih se sredstva po pogodbi izplačajo šele ob smrti ali v primeru nezmožnosti zaradi poškodbe, bolezni ali invalidnosti;

| (c) | pokojninskih produktov, katerih glavni namen v skladu z nacionalno zakonodajo je zagotavljanje prihodka vlagatelju po upokojitvi in na podlagi katerih je vlagatelj upravičen do nekaterih prejemkov; |
| --- | --- |

(c)

pokojninskih produktov, katerih glavni namen v skladu z nacionalno zakonodajo je zagotavljanje prihodka vlagatelju po upokojitvi in na podlagi katerih je vlagatelj upravičen do nekaterih prejemkov;

| (d) | uradno priznanih poklicnih pokojninskih shem, ki spadajo v področje uporabe Direktive 2003/41/ES ali Direktive 2009/138/ES; |
| --- | --- |

(d)

uradno priznanih poklicnih pokojninskih shem, ki spadajo v področje uporabe Direktive 2003/41/ES ali Direktive 2009/138/ES;

| (e) | pokojninskih produktov, pri katerih nacionalna zakonodaja zahteva prispevek delodajalca in delodajalec ali zaposleni ne more izbrati ponudnika pokojninskih produktov.“; |
| --- | --- |

(e)

pokojninskih produktov, pri katerih nacionalna zakonodaja zahteva prispevek delodajalca in delodajalec ali zaposleni ne more izbrati ponudnika pokojninskih produktov.“;

| (2) | vstavi se naslednje poglavje:
  „POGLAVJE IIIA



  Dodatne zahteve za varstvo potrošnikov v zvezi z zavarovalnimi naložbenimi produkti


  Člen 13a
  Področje uporabe
  Ob upoštevanju izjeme iz drugega pododstavka člena 2(3) to poglavje določa dodatne zahteve v zvezi z dejavnostmi zavarovalnega posredovanja in neposredno prodajo, ki jo opravljajo zavarovalnice, če se opravljajo v zvezi s prodajo zavarovalnih naložbenih produktov. Te dejavnosti se poimenujejo dejavnosti distribucije zavarovalnih produktov.
  Člen 13b
  Preprečevanje nasprotja interesov
  Zavarovalni posrednik ali zavarovalnica vzdržuje in izvaja učinkovito organizacijsko in upravno ureditev, tako da lahko sprejme vse potrebne ukrepe, s katerimi prepreči, da bi nasprotje interesov iz člena 13c škodilo interesom njegovih oziroma njenih strank.
  Člen 13c
  Nasprotje interesov
  1.   Države članice zahtevajo, da zavarovalni posredniki in zavarovalnice sprejmejo ustrezne ukrepe za ugotavljanje medsebojnih nasprotij interesov, vključno med njihovimi vodilnimi, zaposlenimi in vezanimi zavarovalnimi posredniki ali katero koli osebo, ki je posredno ali neposredno povezana z njimi prek nadzora in njihovih strank, ali med dvema strankama, ki nastanejo med opravljanjem dejavnosti distribucije zavarovalnih produktov.
  2.   Kadar organizacijski ali administrativni ukrepi, ki jih v skladu s členom 13b sprejme zavarovalni posrednik ali zavarovalnica za obvladovanje nasprotja interesov, ne zadoščajo, da bi lahko s primerno stopnjo verjetnosti zagotovili, da bo nevarnost škodovanja interesom strank preprečena, mora zavarovalni posrednik ali zavarovalnica stranki jasno razkriti splošno naravo in/ali vire nasprotja interesov, preden začne poslovati v njenem imenu.
  3.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 13e, da:






  (a) | opredeli ukrepe, za katere bi se moglo od zavarovalnih posrednikov ali zavarovalnic razumno pričakovati, da jih bodo sprejeli za opredelitev, preprečevanje in razkritje nasprotja interesov pri opravljanju dejavnosti distribucije zavarovalnih produktov; |
| --- | --- | --- |

(2)

vstavi se naslednje poglavje:

„POGLAVJE IIIA

Dodatne zahteve za varstvo potrošnikov v zvezi z zavarovalnimi naložbenimi produkti

Člen 13a

Področje uporabe

Ob upoštevanju izjeme iz drugega pododstavka člena 2(3) to poglavje določa dodatne zahteve v zvezi z dejavnostmi zavarovalnega posredovanja in neposredno prodajo, ki jo opravljajo zavarovalnice, če se opravljajo v zvezi s prodajo zavarovalnih naložbenih produktov. Te dejavnosti se poimenujejo dejavnosti distribucije zavarovalnih produktov.

Člen 13b

Preprečevanje nasprotja interesov

Zavarovalni posrednik ali zavarovalnica vzdržuje in izvaja učinkovito organizacijsko in upravno ureditev, tako da lahko sprejme vse potrebne ukrepe, s katerimi prepreči, da bi nasprotje interesov iz člena 13c škodilo interesom njegovih oziroma njenih strank.

Člen 13c

Nasprotje interesov

1.   Države članice zahtevajo, da zavarovalni posredniki in zavarovalnice sprejmejo ustrezne ukrepe za ugotavljanje medsebojnih nasprotij interesov, vključno med njihovimi vodilnimi, zaposlenimi in vezanimi zavarovalnimi posredniki ali katero koli osebo, ki je posredno ali neposredno povezana z njimi prek nadzora in njihovih strank, ali med dvema strankama, ki nastanejo med opravljanjem dejavnosti distribucije zavarovalnih produktov.

2.   Kadar organizacijski ali administrativni ukrepi, ki jih v skladu s členom 13b sprejme zavarovalni posrednik ali zavarovalnica za obvladovanje nasprotja interesov, ne zadoščajo, da bi lahko s primerno stopnjo verjetnosti zagotovili, da bo nevarnost škodovanja interesom strank preprečena, mora zavarovalni posrednik ali zavarovalnica stranki jasno razkriti splošno naravo in/ali vire nasprotja interesov, preden začne poslovati v njenem imenu.

3.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 13e, da:

(a)

opredeli ukrepe, za katere bi se moglo od zavarovalnih posrednikov ali zavarovalnic razumno pričakovati, da jih bodo sprejeli za opredelitev, preprečevanje in razkritje nasprotja interesov pri opravljanju dejavnosti distribucije zavarovalnih produktov;

| (b) | vzpostavi ustrezna merila za določanje vrst nasprotja interesov, ki bi lahko škodovalo interesom strank ali potencialnih strank zavarovalnega posrednika ali zavarovalnice. |
| --- | --- |

(b)

vzpostavi ustrezna merila za določanje vrst nasprotja interesov, ki bi lahko škodovalo interesom strank ali potencialnih strank zavarovalnega posrednika ali zavarovalnice.

Člen 13d

Splošna načela in informacije za stranke

1.   Države članice zagotovijo, da zavarovalni posrednik ali zavarovalnica pri opravljanju dejavnosti distribucije zavarovalnih produktov ravna odkrito, pošteno in profesionalno v skladu z interesi svojih strank.

2.   Vse informacije, vključno s trženjskimi sporočili, ki jih zavarovalni posrednik ali zavarovalnica naslovi na stranke ali morebitne stranke, so poštene, jasne in nezavajajoče. Tržna sporočila morajo biti jasno prepoznavna kot taka.

3.   Države članice lahko prepovejo sprejemanje provizij, pristojbin ali drugih denarnih koristi, ki jih tretja oseba ali oseba, ki deluje v imenu tretje osebe, plača ali zagotovi zavarovalnim posrednikom ali zavarovalnicam v zvezi z distribucijo zavarovalnih naložbenih produktov strankam.

Člen 13e

Izvajanje pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 13c se prenese na Komisijo za nedoločen čas od 2. julija 2014.

3.   Pooblastilo iz člena 13c lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 13c, začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu, ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za tri mesece.“

Člen 92

Spremembe Direktive 2011/61/EU

Direktiva 2011/61/EU se spremeni:

| (1) | v točko (r) člena 4(1) se doda naslednja točka:






  „(vii) | državo članico, ki ni matična država članica, v kateri UAIS EU zagotavlja storitve iz člena 6(4);“ |
| --- | --- | --- |

(1)

v točko (r) člena 4(1) se doda naslednja točka:

„(vii)

državo članico, ki ni matična država članica, v kateri UAIS EU zagotavlja storitve iz člena 6(4);“

| (2) | člen 33 se spremeni:






  (a) | naslov člena se nadomesti z naslednjim:
  „Pogoji za upravljanje EU AIS, ustanovljenih v drugih državah članicah, in zagotavljanje storitev v drugih državah članicah“; |
| --- | --- | --- |

(2)

člen 33 se spremeni:

(a)

naslov člena se nadomesti z naslednjim:

„Pogoji za upravljanje EU AIS, ustanovljenih v drugih državah članicah, in zagotavljanje storitev v drugih državah članicah“;

| (b) | odstavka 1 in 2 se nadomestita z naslednjim:
  „1.   Države članice zagotovijo, da lahko EU AIS, ki ima dovoljenje neposredno ali z ustanovitvijo podružnice:






  (a) | upravlja EU AIS, ustanovljene v drugi državi članici, če ima UAIS dovoljenje za upravljanje te vrste AIS; |
| --- | --- | --- |

(b)

odstavka 1 in 2 se nadomestita z naslednjim:

„1.   Države članice zagotovijo, da lahko EU AIS, ki ima dovoljenje neposredno ali z ustanovitvijo podružnice:

(a)

upravlja EU AIS, ustanovljene v drugi državi članici, če ima UAIS dovoljenje za upravljanje te vrste AIS;

| (b) | v drugi državi članici zagotavlja storitve iz člena 6(4), za katere ima dovoljenje. |
| --- | --- |

(b)

v drugi državi članici zagotavlja storitve iz člena 6(4), za katere ima dovoljenje.

2.   UAIS, ki namerava prvič zagotavljati dejavnosti in storitve iz odstavka 1, pristojnim organom svoje matične države članice sporoči naslednje informacije:

| (a) | državo članico, v kateri namerava neposredno upravljati AIS ali ustanoviti podružnico in/ali zagotavljati storitve iz člena 6(4); |
| --- | --- |

(a)

državo članico, v kateri namerava neposredno upravljati AIS ali ustanoviti podružnico in/ali zagotavljati storitve iz člena 6(4);

| (b) | poslovni načrt, ki vsebuje zlasti storitve, ki jih namerava izvajati, in/ali AIS, ki jih namerava upravljati.“. |
| --- | --- |

(b)

poslovni načrt, ki vsebuje zlasti storitve, ki jih namerava izvajati, in/ali AIS, ki jih namerava upravljati.“.

Člen 93

Prenos

1.   Države članice do 3. julija 2016 sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo. Komisiji nemudoma sporočijo besedilo navedenih predpisov.

Države članice izvajajo te ukrepe od 3. januarja 2017, razen določb, s katerimi se prenaša člen 65(2) in se začnejo izvajati 3. septembra 2018.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice. Vključijo tudi izjavo, da se v obstoječih zakonih in drugih predpisih sklici na direktive, razveljavljene s to direktivo, razlagajo kot sklici na to direktivo. Način sklicevanja in obliko izjave določijo države članice.

2.   Države članice uporabljajo ukrepe iz člena 92 od 3. julija 2015.

3.   Države članice Komisiji in ESMA sporočijo besedilo temeljnih določb nacionalnega prava, ki jih sprejmejo na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 94

Razveljavitev

Direktiva 2004/39/ES, kot je bila spremenjena z akti, navedenimi v delu A Priloge III k tej direktivi, se razveljavi z učinkom od 3. januarja 2017, brez poseganja v obveznosti držav članic glede rokov za prenos v nacionalno pravo direktiv iz dela B Priloge III k tej direktivi.

Sklicevanja na Direktivo 2004/39/ES ali Direktivo 93/22/EGS se štejejo za sklicevanja na to direktivo ali Uredbo (EU) št. 600/2014 in se jih tolmači v skladu s korelacijskimi tabelami v Prilogi IV k tej direktivi.

Sklicevanja na pojme ali člene iz Direktive 2004/39/ES ali Direktive 93/22/EGS se štejejo za sklicevanja na ustrezne pojme, opredeljene v tej direktivi, ali člene te direktive.

Člen 95

Prehodne določbe

1.   Do 3. julija 2020:

| (a) | obveznost kliringa iz člena 4 Uredbe (EU) št. 648/2012 in tehnike zmanjševanja tveganja iz člena 11(3) navedene uredbe ne veljajo za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih na energente C6, ki jih sklenejo nefinančne nasprotne stranke, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 10(1) Uredbe (EU) št. 648/2012, ali nefinančne nasprotne stranke, ki od 3. januarja 2017 prvič pridobijo dovoljenje za investicijska podjetja; ter |
| --- | --- |

(a)

obveznost kliringa iz člena 4 Uredbe (EU) št. 648/2012 in tehnike zmanjševanja tveganja iz člena 11(3) navedene uredbe ne veljajo za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih na energente C6, ki jih sklenejo nefinančne nasprotne stranke, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 10(1) Uredbe (EU) št. 648/2012, ali nefinančne nasprotne stranke, ki od 3. januarja 2017 prvič pridobijo dovoljenje za investicijska podjetja; ter

| (b) | se te pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih na energente C6 za namene pragov kliringa iz člena 10 Uredbe (EU) št. 648/2012 ne štejejo kot pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC. |
| --- | --- |

(b)

se te pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih na energente C6 za namene pragov kliringa iz člena 10 Uredbe (EU) št. 648/2012 ne štejejo kot pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC.

Za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih na energente C6 iz prvega pododstavka veljajo vse druge zahteve iz Uredbe (EU) št. 648/2012.

2.   Izvzetje iz odstavka 1 odobri ustrezni pristojni organ. Pristojni organ obvesti ESMA o pogodbah o izvedenih finančnih instrumentih na energente C6, za katere je bilo odobreno izvzetje v skladu z odstavkom 1, ESMA pa na svojem spletnem mestu objavi seznam teh pogodb o izvedenih finančnih instrumentih na energente C6.

Člen 96

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 97

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 15. maja 2014

Za Evropski parlament

Predsednik

M. SCHULZ

Za Svet

Predsednik

D. KOURKOULAS

---

(1)  UL C 161, 7.6.2012, str. 3.

1

(2)  UL C 191, 29.6.2012, str. 80.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 15. aprila 2014 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 13. maja 2014.

3

(4)  Direktiva 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov in o spremembah direktiv Sveta 85/611/EGS, 93/6/EGS in Direktive 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi Direktive Sveta 93/22/EGS (UL L 145, 30.4.2004, str. 1).

4

(5)  Glej del A Priloge III.

5

(6)  Direktiva Sveta 93/22/EGS z dne 10. maja 1993 o investicijskih storitvah na področju vrednostnih papirjev (UL L 141, 11.6.1993, str. 27).

6

(7)  Uredba (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih in finančnih instrumentih ter spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (Glej stran 84 tega Uradnega lista).

7

(8)  Uredba (EU) št. 1227/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o celovitosti in preglednosti energetskega trga na debelo (UL L 326, 8.12.2011, str. 1).

8

(9)  Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1).

9

(10)  Uredba (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (UL L 201, 27.7.2012, str. 1).

10

(11)  Direktiva 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (UL L 275, 25.10.2003, str. 32).

11

(12)  Uredba (EU) št. 596/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o zlorabi trga (uredba o zlorabi trga) in razveljavitvi Direktive 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter direktiv Komisije 2003/124/ES, 2003/125/ES in 2004/72/ES (Glej stran 1 tega Uradnega lista).

12

(13)  Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, str. 338).

13

(14)  Direktiva 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) (UL L 335, 17.12.2009, str. 1).

14

(15)  Direktiva 2009/72/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o skupnih pravilih notranjega trga z električno energijo in o razveljavitvi Direktive 2003/54/ES (UL L 211, 14.8.2009, str. 55).

15

(16)  Direktiva 2009/73/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom in o razveljavitvi Direktive 2003/55/ES (UL L 211, 14.8.2009, str. 94).

16

(17)  Uredba (ES) št. 714/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o pogojih za dostop do omrežja za čezmejne izmenjave električne energije in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1228/2003 (UL L 211, 14.8.2009, str. 15).

17

(18)  Uredba (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o pogojih za dostop do prenosnih omrežij zemeljskega plina in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1775/2005 (UL 211, L 14.8.2009, str. 36).

18

(19)  Direktiva 97/9/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. marca 1997 o odškodninskih shemah za vlagatelje (UL L 84, 26.3.1997, str. 22).

19

(20)  Direktiva 2007/44/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. septembra 2007 o spremembah Direktive Sveta 92/49/EGS in direktiv 2002/83/ES, 2004/39/ES, 2005/68/ES in 2006/48/ES glede postopkovnih pravil in ocenjevalnih meril za skrbno oceno pri pridobitvah in zvišanju deležev v finančnem sektorju (UL L 247, 21.9.2007, str. 1).

20

(21)  Direktiva 2002/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2002 o dopolnilnem nadzoru kreditnih institucij, zavarovalnic in investicijskih družb v finančnem konglomeratu, ki spreminja direktive Sveta 73/239/EGS, 79/267/EGS, 92/49/EGS, 92/96/EGS, 93/6/EGS in 93/22/EGS ter direktivi 98/78/ES in 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 35, 11.2.2003, str. 1).

21

(22)  Direktiva 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2005 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma (UL L 309, 25.11.2005, str. 15).

22

(23)  Direktiva 2002/92/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. decembra 2002 o zavarovalnem posredovanju (UL L 9, 15.1.2003, str. 3).

23

(24)  Direktiva 2002/47/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. junija 2002 o dogovorih o finančnem zavarovanju (UL, L 168, 27.6.2002, str. 43).

24

(25)  Direktiva Komisije 2006/73/ES z dne 10. avgusta 2006 o izvajanju Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z organizacijskimi zahtevami in pogoji poslovanja investicijskih družb ter opredeljenimi izrazi za namene navedene direktive (UL L 241, 2.9.2006, str. 26).

25

(26)  Direktiva 2014/57/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o kazenskih sankcijah za zlorabo trga (direktiva o zlorabi trga) (Glej stran 179 tega Uradnega lista).

26

(27)  Uredba (EU) št. 236/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2012 o prodaji na kratko in določenih vidikih poslov kreditnih zamenjav (UL L 86, 24.3.2012, str. 1).

27

(28)  Uredba (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/77/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 84).

28

(29)  Uredba Komisije (EU) št. 583/2010 z dne 1. julija 2010 o izvajanju Direktive 2009/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s ključnimi podatki za vlagatelje in pogoji, ki jih je treba izpolniti pri posredovanju ključnih podatkov za vlagatelje ali prospekta na trajnem nosilcu podatkov, ki ni papir, ali na spletni strani (UL L 176, 10.7.2010, str. 1).

29

(30)  Uredbo (EU) št. 1094/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/79/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 48).

30

(31)  Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 281, 23.11.1995, str. 31).

31

(32)  Direktiva 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (UL L 201, 31.7.2002, str. 37).

32

(33)  Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8, 12.1.2001, str. 1).

33

(34)  Direktiva 2001/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. maja 2001 o sprejemu vrednostnih papirjev v uradno kotacijo na borzi in o informacijah, ki jih je treba objaviti v zvezi s temi vrednostnimi papirji (UL L 184, 6.7.2001, str. 1).

34

(35)  Direktiva 2003/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. novembra 2003 o prospektu, ki se objavi ob javni ponudbi ali sprejemu vrednostnih papirjev v trgovanje (UL L 345, 31.12.2003, str. 64).

35

(36)  Priporočilo Komisije 98/257/ES z dne 30. marca 1998 o načelih, ki se uporabljajo za organe, pristojne za izvensodno reševanje potrošniških sporov (UL L 115, 17.4.1998, str. 31).

36

(37)  Priporočilo Komisije 2001/310/ES z dne 4. aprila 2001 o načelih za izvensodna telesa, ki so vključena v sporazumno rešitev potrošniških sporov (UL L 109, 19.4.2001, str. 56).

37

(38)  Uredba (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/78/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 12).

38

(39)  Direktiva 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2011 o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov in spremembah direktiv 2003/41/ES in 2009/65/ES ter uredb (ES) št. 1060/2009 in (EU) št. 1095/2010 (UL L 174, 1.7.2011, str. 1).

39

(40)  UL C 147, 25.2.2012, str. 1.

40

(41)  UL C 369, 17.12.2011, str. 14.

41

(42)  Direktiva 2012/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o uskladitvi zaščitnih ukrepov za varovanje interesov družbenikov in tretjih oseb, ki jih države članice zahtevajo od gospodarskih družb v pomenu drugega odstavka člena 54 Pogodbe o delovanju Evropske unije, glede ustanavljanja delniških družb ter ohranjanja in spreminjanja njihovega kapitala, zato da se oblikujejo zaščitni ukrepi z enakim učinkom v vsej Skupnosti (UL L 315, 14.11.2012, str. 74).

42

(43)  Direktiva 2009/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) (UL L 302, 17.11.2009, str. 32).

43

(44)  Direktiva 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2004 o uskladitvi zahtev v zvezi s preglednostjo informacij o izdajateljih, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu, in o spremembah Direktive 2001/34/ES (UL L 390, 31.12.2004, str. 38).

44

(45)  Direktiva 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Svet z dne 26. junija 2013 o letnih računovodskih izkazih, konsolidiranih računovodskih izkazih in povezanih poročilih nekaterih vrst podjetij, spremembi Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS (UL L 182, 29.6.2013, str. 19).

45

(46)  Direktiva 2014/49/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o sistemih zajamčenih vlog (Glej stran 149 tega Uradnega lista).

46

(47)  Uredba (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (UL L 347, 20.12.2013, str. 671).

47

(48)  Direktiva 2014/17/ЕU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. februarja 2014 o potrošniških kreditnih pogodbah za stanovanjske nepremičnine in spremembi direktiv 2008/48/ES in 2013/36/EU ter Uredbe (EU) št. 1093/2010 (UL L 60, 28.2.2014, str. 34).

48

(49)  Direktiva 2006/43/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2006 o obveznih revizijah za letne in konsolidirane računovodske izkaze, spremembi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS ter razveljavitvi Direktive Sveta 84/253/EGS (UL L 157, 9.6.2006, str. 87).

49

(50)  Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (UL L 298, 26.10.2012, str. 1).

50

---

PRILOGA I

SEZNAM STORITEV IN POSLOV TER FINANČNIH INSTRUMENTOV

ODDELEK A

Investicijske storitve in posli

| (1) | Sprejemanje in posredovanje naročil v zvezi z enim ali več finančnimi instrumenti; |
| --- | --- |

(1)

Sprejemanje in posredovanje naročil v zvezi z enim ali več finančnimi instrumenti;

| (2) | izvrševanje naročil za račun strank; |
| --- | --- |

(2)

izvrševanje naročil za račun strank;

| (3) | poslovanje za svoj račun; |
| --- | --- |

(3)

poslovanje za svoj račun;

| (4) | upravljanje portfeljev; |
| --- | --- |

(4)

upravljanje portfeljev;

| (5) | investicijsko svetovanje; |
| --- | --- |

(5)

investicijsko svetovanje;

| (6) | izvedba prodaje primarne izdaje finančnih instrumentov in/ali plasiranje finančnih instrumentov z obveznostjo odkupa; |
| --- | --- |

(6)

izvedba prodaje primarne izdaje finančnih instrumentov in/ali plasiranje finančnih instrumentov z obveznostjo odkupa;

| (7) | plasiranje finančnih instrumentov brez obveznosti odkupa; |
| --- | --- |

(7)

plasiranje finančnih instrumentov brez obveznosti odkupa;

| (8) | upravljanje MTF; |
| --- | --- |

(8)

upravljanje MTF;

| (9) | upravljanje OTF. |
| --- | --- |

(9)

upravljanje OTF.

ODDELEK B

Pomožne storitve

| (1) | Hramba in upravljanje finančnih instrumentov za račun strank, ki vključuje tudi skrbništvo in sorodne storitve, kot so upravljanje gotovine in zavarovanja, in izključuje vodenje računov vrednostnih papirjev na najvišji stopnji; |
| --- | --- |

(1)

Hramba in upravljanje finančnih instrumentov za račun strank, ki vključuje tudi skrbništvo in sorodne storitve, kot so upravljanje gotovine in zavarovanja, in izključuje vodenje računov vrednostnih papirjev na najvišji stopnji;

| (2) | odobravanje posojil vlagatelju, da bi ta lahko opravil enega ali več poslov s finančnimi instrumenti, če je podjetje, ki odobri posojilo, vpleteno v posel; |
| --- | --- |

(2)

odobravanje posojil vlagatelju, da bi ta lahko opravil enega ali več poslov s finančnimi instrumenti, če je podjetje, ki odobri posojilo, vpleteno v posel;

| (3) | svetovanje podjetjem glede kapitalske strukture, industrijske strategije in sorodnih zadev ter svetovanje in storitve v zvezi z združevanji in nakupi podjetij; |
| --- | --- |

(3)

svetovanje podjetjem glede kapitalske strukture, industrijske strategije in sorodnih zadev ter svetovanje in storitve v zvezi z združevanji in nakupi podjetij;

| (4) | menjalniške storitve, če so povezane z opravljanjem investicijskih storitev; |
| --- | --- |

(4)

menjalniške storitve, če so povezane z opravljanjem investicijskih storitev;

| (5) | investicijske raziskave in finančne analize ali druge oblike splošnih priporočil v zvezi s posli s finančnimi instrumenti; |
| --- | --- |

(5)

investicijske raziskave in finančne analize ali druge oblike splošnih priporočil v zvezi s posli s finančnimi instrumenti;

| (6) | storitve v zvezi z izvedbo prodaje primarne izdaje finančnih instrumentov z obveznostjo odkupa; |
| --- | --- |

(6)

storitve v zvezi z izvedbo prodaje primarne izdaje finančnih instrumentov z obveznostjo odkupa;

| (7) | investicijske storitve in posli ter pomožne storitve vrst, zajetih v oddelek A ali B Priloge I, ki zadevajo podlago izvedenih finančnih instrumentov iz točk (5), (6), (7) in (10) oddelka C – če so povezane z opravljanjem investicijskih ali pomožnih storitev. |
| --- | --- |

(7)

investicijske storitve in posli ter pomožne storitve vrst, zajetih v oddelek A ali B Priloge I, ki zadevajo podlago izvedenih finančnih instrumentov iz točk (5), (6), (7) in (10) oddelka C – če so povezane z opravljanjem investicijskih ali pomožnih storitev.

ODDELEK C

Finančni instrumenti

| (1) | Prenosljivi vrednostni papirji; |
| --- | --- |

(1)

Prenosljivi vrednostni papirji;

| (2) | instrumenti denarnega trga; |
| --- | --- |

(2)

instrumenti denarnega trga;

| (3) | enote kolektivnih naložbenih podjemov; |
| --- | --- |

(3)

enote kolektivnih naložbenih podjemov;

| (4) | opcije, terminske pogodbe, menjalni posli, nestandardizirane terminske pogodbe in druge pogodbe na izvedene finančne instrumente v zvezi z vrednostnimi papirji, valutami, obrestnimi merami, pravicami do emisije ali donosi ali drugi izvedeni finančni instrumenti, finančni indeksi ali finančni ukrepi, ki jih je mogoče poravnati fizično ali v gotovini; |
| --- | --- |

(4)

opcije, terminske pogodbe, menjalni posli, nestandardizirane terminske pogodbe in druge pogodbe na izvedene finančne instrumente v zvezi z vrednostnimi papirji, valutami, obrestnimi merami, pravicami do emisije ali donosi ali drugi izvedeni finančni instrumenti, finančni indeksi ali finančni ukrepi, ki jih je mogoče poravnati fizično ali v gotovini;

| (5) | opcije, terminske pogodbe, menjalni posli, nestandardizirane terminske pogodbe in druge pogodbe na izvedene finančne instrumente v zvezi z blagom, ki morajo biti poravnani v gotovini ali so lahko poravnani v gotovini po izbiri ene od pogodbenih strank (drugače kot zaradi neizpolnitve obveznosti ali drugega razloga za prenehanje); |
| --- | --- |

(5)

opcije, terminske pogodbe, menjalni posli, nestandardizirane terminske pogodbe in druge pogodbe na izvedene finančne instrumente v zvezi z blagom, ki morajo biti poravnani v gotovini ali so lahko poravnani v gotovini po izbiri ene od pogodbenih strank (drugače kot zaradi neizpolnitve obveznosti ali drugega razloga za prenehanje);

| (6) | opcije, terminske pogodbe, menjalni posli in druge pogodbe na izvedene finančne instrumente v zvezi z blagom, ki se lahko poravnajo fizično, pod pogojem, da so predmet trgovanja na reguliranem trgu, MTF ali OTF, razen veleprodajni energetski proizvodi, s katerimi se trguje v OTF, ki morajo biti fizično poravnani; |
| --- | --- |

(6)

opcije, terminske pogodbe, menjalni posli in druge pogodbe na izvedene finančne instrumente v zvezi z blagom, ki se lahko poravnajo fizično, pod pogojem, da so predmet trgovanja na reguliranem trgu, MTF ali OTF, razen veleprodajni energetski proizvodi, s katerimi se trguje v OTF, ki morajo biti fizično poravnani;

| (7) | opcije, standardizirane terminske pogodbe, menjalni posli, nestandardizirane terminske pogodbe in katere koli druge pogodbe na izvedene finančne instrumente v zvezi z blagom, ki se lahko poravnajo fizično ter sicer niso omenjene v točki 6 tega oddelka in nimajo poslovnih namenov, imajo pa značilnosti drugih izvedenih finančnih instrumentov; |
| --- | --- |

(7)

opcije, standardizirane terminske pogodbe, menjalni posli, nestandardizirane terminske pogodbe in katere koli druge pogodbe na izvedene finančne instrumente v zvezi z blagom, ki se lahko poravnajo fizično ter sicer niso omenjene v točki 6 tega oddelka in nimajo poslovnih namenov, imajo pa značilnosti drugih izvedenih finančnih instrumentov;

| (8) | izvedeni finančni instrumenti za prenos kreditnih tveganj; |
| --- | --- |

(8)

izvedeni finančni instrumenti za prenos kreditnih tveganj;

| (9) | finančne pogodbe na razlike; |
| --- | --- |

(9)

finančne pogodbe na razlike;

| (10) | opcije, terminske pogodbe, menjalni posli, nestandardizirane terminske pogodbe in druge pogodbe na izvedene finančne instrumente v zvezi s spremenljivkami ozračja, prevoznimi stroški, stopnjami inflacije ali drugi uradni ekonomski statistični podatki, ki morajo biti poravnani v gotovini ali se lahko poravnajo v gotovini po izbiri ene od pogodbenih strank (drugače kot zaradi neizpolnitve obveznosti ali drugega razloga za prenehanje), ter katera koli druga pogodba na izvedene finančne instrumente v zvezi s sredstvi, pravicami, obveznostmi, indeksi in ukrepi, ki sicer ni navedena v tem oddelku in ki ima značilnosti drugih izvedenih finančnih instrumentov, ob upoštevanju, ali so, med drugim, predmet trgovanja na reguliranem trgu, OTF ali MTF; |
| --- | --- |

(10)

opcije, terminske pogodbe, menjalni posli, nestandardizirane terminske pogodbe in druge pogodbe na izvedene finančne instrumente v zvezi s spremenljivkami ozračja, prevoznimi stroški, stopnjami inflacije ali drugi uradni ekonomski statistični podatki, ki morajo biti poravnani v gotovini ali se lahko poravnajo v gotovini po izbiri ene od pogodbenih strank (drugače kot zaradi neizpolnitve obveznosti ali drugega razloga za prenehanje), ter katera koli druga pogodba na izvedene finančne instrumente v zvezi s sredstvi, pravicami, obveznostmi, indeksi in ukrepi, ki sicer ni navedena v tem oddelku in ki ima značilnosti drugih izvedenih finančnih instrumentov, ob upoštevanju, ali so, med drugim, predmet trgovanja na reguliranem trgu, OTF ali MTF;

| (11) | pravice do emisije, ki jih sestavljajo katere koli enote, za katere je ugotovljeno, da so skladne z zahtevami Direktive 2003/87/ES (sistem trgovanja z emisijami). |
| --- | --- |

(11)

pravice do emisije, ki jih sestavljajo katere koli enote, za katere je ugotovljeno, da so skladne z zahtevami Direktive 2003/87/ES (sistem trgovanja z emisijami).

ODDELEK D

Storitve sporočanja podatkov

| (1) | Upravljanje APA; |
| --- | --- |

(1)

Upravljanje APA;

| (2) | upravljanje CTP; |
| --- | --- |

(2)

upravljanje CTP;

| (3) | upravljanje ARM. |
| --- | --- |

(3)

upravljanje ARM.

---

PRILOGA II

PROFESIONALNE STRANKE ZA NAMEN TE DIREKTIVE

Profesionalna stranka je stranka, ki ima izkušnje, znanje in strokovnost, da lahko sama sprejema investicijske odločitve in pravilno oceni zadevna tveganja. Da bi se štela za profesionalno stranko, mora stranka izpolnjevati naslednja merila:

I.   KATEGORIJE STRANK, KI ŠTEJEJO ZA PROFESIONALNE STRANKE

Naslednje osebe vse štejejo za profesionalne stranke pri vseh investicijskih storitvah in poslih ter finančnih instrumentih za namene te direktive.

| (1) | Subjekti, ki morajo pridobiti dovoljenje ali biti drugače ustrezno regulirani za delovanje na finančnih trgih. Spodnji seznam se razume, kot da zajema vse subjekte z dovoljenji, ki opravljajo značilne dejavnosti omenjenih subjektov: subjekti, ki jim država članica v skladu z direktivo izda dovoljenje, subjekti, ki jim država članica izda dovoljenje ali jih regulira brez povezave z direktivo, in subjekti, ki jim izda dovoljenje ali jih regulira tretja država:






  (a) | kreditne institucije; |
| --- | --- | --- |

(1)

Subjekti, ki morajo pridobiti dovoljenje ali biti drugače ustrezno regulirani za delovanje na finančnih trgih. Spodnji seznam se razume, kot da zajema vse subjekte z dovoljenji, ki opravljajo značilne dejavnosti omenjenih subjektov: subjekti, ki jim država članica v skladu z direktivo izda dovoljenje, subjekti, ki jim država članica izda dovoljenje ali jih regulira brez povezave z direktivo, in subjekti, ki jim izda dovoljenje ali jih regulira tretja država:

(a)

kreditne institucije;

| (b) | investicijska podjetja; |
| --- | --- |

(b)

investicijska podjetja;

| (c) | druge finančne institucije z dovoljenjem ali regulirane finančne institucije; |
| --- | --- |

(c)

druge finančne institucije z dovoljenjem ali regulirane finančne institucije;

| (d) | zavarovalnice; |
| --- | --- |

(d)

zavarovalnice;

| (e) | kolektivne naložbene sheme in družbe za upravljanje takih shem; |
| --- | --- |

(e)

kolektivne naložbene sheme in družbe za upravljanje takih shem;

| (f) | pokojninski skladi in družbe za upravljanje taki skladov; |
| --- | --- |

(f)

pokojninski skladi in družbe za upravljanje taki skladov;

| (g) | trgovci z blagom in izvedenimi finančnimi instrumenti na blago; |
| --- | --- |

(g)

trgovci z blagom in izvedenimi finančnimi instrumenti na blago;

| (h) | lokalni vlagatelji; |
| --- | --- |

(h)

lokalni vlagatelji;

| (i) | drugi institucionalni vlagatelji. |
| --- | --- |

(i)

drugi institucionalni vlagatelji.

| (2) | Velika podjetja, ki na ravni podjetja izpolnjujejo dve od naslednjih zahtev:
  —   bilančna vsota: 20 000 000 EUR
  —   neto promet: 40 000 000 EUR
  —   lastna sredstva: 2 000 000 EUR. |
| --- | --- |

(2)

Velika podjetja, ki na ravni podjetja izpolnjujejo dve od naslednjih zahtev:

—   bilančna vsota: 20 000 000 EUR

—   neto promet: 40 000 000 EUR

—   lastna sredstva: 2 000 000 EUR.

| (3) | Nacionalne in regionalne vlade, vključno z javnimi telesi, ki upravljajo javni dolg na nacionalni ali regionalni ravni, centralne banke, mednarodne in nadnacionalne institucije, kot so Svetovna banka, MDS, ECB, EIB in druge podobne mednarodne organizacije. |
| --- | --- |

(3)

Nacionalne in regionalne vlade, vključno z javnimi telesi, ki upravljajo javni dolg na nacionalni ali regionalni ravni, centralne banke, mednarodne in nadnacionalne institucije, kot so Svetovna banka, MDS, ECB, EIB in druge podobne mednarodne organizacije.

| (4) | Drugi institucionalni vlagatelji, katerih glavna dejavnost je vlaganje v finančne instrumente, vključno s subjekti, ki se ukvarjajo z listinjenjem sredstev ali drugimi posli financiranja. |
| --- | --- |

(4)

Drugi institucionalni vlagatelji, katerih glavna dejavnost je vlaganje v finančne instrumente, vključno s subjekti, ki se ukvarjajo z listinjenjem sredstev ali drugimi posli financiranja.

Zgoraj navedeni subjekti štejejo za profesionalne stranke. Vseeno jim mora biti dovoljeno, da zahtevajo neprofesionalno obravnavo, in investicijska podjetja lahko privolijo v zagotavljanje višje stopnje zaščite. Kadar je stranka investicijskega podjetja zgoraj navedeno podjetje, jo mora investicijsko podjetje pred opravljanjem storitev obvestiti, da se glede na informacije, s katerimi investicijsko podjetje razpolaga, stranka šteje za profesionalno stranko in se bo tako obravnavala, razen če se investicijsko podjetje in stranka dogovorita drugače. Investicijsko podjetje mora stranko obvestiti tudi, da lahko zahteva spremembo pogojev pogodbe za zagotovitev višje stopnje zaščite.

Stranka, ki šteje za profesionalno stranko, je odgovorna, da zahteva višjo stopnjo zaščite, če meni, da ni sposobna ustrezno oceniti ali obvladovati zadevnih tveganj.

Ta višja stopnja zaščite se zagotovi, ko stranka, ki šteje za profesionalno stranko, sklene pisno pogodbo z investicijskim podjetjem, po kateri se ne obravnava kot profesionalna stranka za namene veljavnega režima poslovanja. Taka pogodba določa, ali se to uporablja za eno ali več specifičnih storitev ali poslov in ali se uporablja za eno ali več vrst proizvodov ali poslov.

II.   STRANKE, KI SE NA ZAHTEVO LAHKO OBRAVNAVAJO KOT PROFESIONALNE STRANKE

II.1.   Identifikacijska merila

Tudi strankam, ki niso tiste iz oddelka I, vključno s telesi javnega sektorja, lokalnimi javnimi organi, občinami in zasebnimi vlagatelji posamezniki, je lahko dovoljeno, da se odpovedo nekaterim od zaščitnih ukrepov, ki jih zagotavljajo pravila poslovanja.

Investicijskim podjetjem je zato dovoljeno, da katere koli od zgornjih strank obravnavajo kot profesionalce, pod pogojem, da so izpolnjena ustrezna merila in postopki, navedeni spodaj. Vseeno se za te stranke ne sme predpostavljati, da imajo tržno znanje in izkušnje, primerljive s tistimi iz kategorij iz oddelka I.

Morebitna odpoved zaščiti, ki jo zagotavlja standardni režim poslovanja, se šteje za veljavno samo, če primerna ocena strokovnosti, izkušenj in znanja stranke, ki jo da investicijsko podjetje, da razumno zagotovilo, da je stranka glede na naravo predvidenih poslov ali storitev sposobna sprejemati svoje lastne investicijske odločitve in razumeti zadevna tveganja.

Preskus usposobljenosti, ki se uporablja za poslovodje in direktorje subjektov z dovoljenjem v skladu z direktivami na finančnem področju, se lahko šteje za primer ocene strokovnosti in znanja. V primeru majhnih subjektov mora biti oseba, ki je predmet navedenega ocenjevanja, oseba, pooblaščena za izvajanje poslov v imenu subjekta.

Pri navedenem ocenjevanju morata biti izpolnjeni najmanj dve od naslednjih meril:

| — | v prejšnjih štirih četrtletjih je stranka na ustreznem trgu opravljala posle znatne velikosti s povprečno pogostostjo 10 poslov na četrtletje, |
| --- | --- |

—

v prejšnjih štirih četrtletjih je stranka na ustreznem trgu opravljala posle znatne velikosti s povprečno pogostostjo 10 poslov na četrtletje,

| — | obseg portfelja finančnih instrumentov stranke, ki po opredelitvi zajema gotovinske vloge in finančne instrumente, presega 500 000 EUR, |
| --- | --- |

—

obseg portfelja finančnih instrumentov stranke, ki po opredelitvi zajema gotovinske vloge in finančne instrumente, presega 500 000 EUR,

| — | stranka dela ali je delala v finančnem sektorju najmanj eno leto na poklicnem položaju, ki zahteva poznavanje predvidenih poslov ali storitev. |
| --- | --- |

—

stranka dela ali je delala v finančnem sektorju najmanj eno leto na poklicnem položaju, ki zahteva poznavanje predvidenih poslov ali storitev.

Države članice lahko sprejmejo specifična merila za ocenitev strokovnosti in znanja občin in lokalnih javnih organov, ki zahtevajo, da se jih obravnava kot profesionalne stranke. Ta merila so lahko alternativa ukrepom, ki so navedeni v petem odstavku, ali pa jih dopolnjujejo.

II.2.   Postopek

Navedene stranke se lahko odpovedo prednostim podrobnih pravil poslovanja samo, če se upošteva naslednji postopek:

| — | investicijskemu podjetju morajo pisno navesti, da želijo biti obravnavane kot profesionalne stranke, in sicer na splošno ali glede posamezne investicijske storitve oz. posla, ali glede vrste posla oz. produkta, |
| --- | --- |

—

investicijskemu podjetju morajo pisno navesti, da želijo biti obravnavane kot profesionalne stranke, in sicer na splošno ali glede posamezne investicijske storitve oz. posla, ali glede vrste posla oz. produkta,

| — | investicijsko podjetje jih mora pisno jasno opozoriti na zaščito in pravice do odškodnine za vlagatelje, ki jih lahko izgubijo, |
| --- | --- |

—

investicijsko podjetje jih mora pisno jasno opozoriti na zaščito in pravice do odškodnine za vlagatelje, ki jih lahko izgubijo,

| — | v dokumentu, ločenem od pogodbe, morajo pisno navesti, da se zavedajo posledic izgube take zaščite. |
| --- | --- |

—

v dokumentu, ločenem od pogodbe, morajo pisno navesti, da se zavedajo posledic izgube take zaščite.

Pred odločitvijo, da sprejmejo morebitno zahtevo za odpoved, morajo biti investicijska podjetja dolžna sprejeti vse razumne ukrepe za zagotovitev, da stranka, ki zahteva, da jo obravnavajo kot profesionalno stranko, izpolnjuje zadevne zahteve iz oddelka II.1.

Ne glede na to pa, če so stranke že kategorizirane kot profesionalne stranke v skladu s parametri in postopki, podobnimi tistim navedenim zgoraj, ni namen, da bi na njihov odnos z investicijskimi podjetji vplivala morebitna nova pravila, sprejeta v skladu s to prilogo.

Podjetja morajo izvajati ustrezne pisne notranje politike in postopke za kategorizacijo strank. Profesionalne stranke so odgovorne, da investicijsko podjetje sproti obveščajo o morebitnih spremembah, ki bi lahko vplivale na njihovo trenutno kategorizacijo. Če pa investicijsko podjetje ugotovi, da stranka ne izpolnjuje več začetnih pogojev, na podlagi katerih je postala upravičena do profesionalnega obravnavanja, mora investicijsko podjetje ustrezno ukrepati.

---

PRILOGA III

DEL A

Razveljavljena direktiva s seznamom njenih zaporednih sprememb

(iz člena 94)

Direktiva 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 145, 30.4.2004, str. 1).

Direktiva 2006/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 114, 27.4.2006, str. 60).

Direktiva 2007/44/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 247, 21.9.2007, str. 1).

Direktiva 2008/10/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 76, 19.3.2008, str. 33).

Direktiva 2010/78/EU Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 331, 15.12.2010, str. 120).

DEL B

Roki za prenos v nacionalno pravo

(iz člena 94)

Direktiva 2004/39/ES

| rok za prenos | 31. januar 2007 |
| --- | --- |
| rok za izvajanje | 1. november 2007 |

rok za prenos

31. januar 2007

rok za izvajanje

1. november 2007

Direktiva 2006/31/EC

| rok za prenos | 31. januar 2007 |
| --- | --- |
| rok za izvajanje | 1. november 2007 |

rok za prenos

31. januar 2007

rok za izvajanje

1. november 2007

Direktiva 2007/44/EC

| rok za prenos | 21. marec 2009 |
| --- | --- |

rok za prenos

21. marec 2009

Direktiva 2010/78/EC

| rok za prenos | 31. december 2011 |
| --- | --- |

rok za prenos

31. december 2011

---

PRILOGA IV

Korelacijska tabela iz člena 94

| Direktiva 2004/39/ES | Direktiva 2014/65/EU | Uredba (EU) št 600/2014 |
| --- | --- | --- |
| Člen 1(1) | Člen 1(1) | |
| Člen 1(2) | Člen 1(3) | |
| Člen 2(1)(a) | Člen 2(1)(a) | |
| Člen 2(1)(b) | Člen 2(1)(b) | |
| Člen 2(1)(c) | Člen 2(1)(c) | |
| Člen 2(1)(d) | Člen 2(1)(d) | |
| Člen 2(1)(e) | Člen 2(1)(f) | |
| Člen 2(1)(f) | Člen 2(1)(g) | |
| Člen 2(1)(g) | Člen 2(1)(h) | |
| Člen 2(1)(h) | Člen 2(1)(i) | |
| Člen 2(1)(i) | Člen 2(1)(j) | |
| Člen 2(1)(j) | Člen 2(1)(k) | |
| Člen 2(1)(k) | Člen 2(1)(i) | |
| Člen 2(1)(l) | — | |
| Člen 2(1)(m) | Člen 2(1)(l) | |
| Člen 2(1)(n) | Člen 2(1)(m) | |
| Člen 2(2) | Člen 2(2) | |
| Člen 2(3) | Člen 2(4) | |
| Člen 3(1) | Člen 3(1) | |
| Člen 3(2) | Člen 3(3) | |
| Člen 4(1)(1) | Člen 4(1)(1) | |
| Člen 4(1)(2) | Člen 4(1)(2) | |
| Člen 4(1)(3) | Člen 4(1)(3) | |
| Člen 4(1)(4) | Člen 4(1)(4) | |
| Člen 4(1)(5) | Člen 4(1)(5) | |
| Člen 4(1)(6) | Člen 4(1)(6) | |
| Člen 4(1)(7) | Člen 4(1)(20) | |
| Člen 4(1)(8) | Člen 4(1)(7) | |
| Člen 4(1)(9) | Člen 4(1)(8) | |
| Člen 4(1)(10) | Člen 4(1)(9) | |
| Člen 4(1)(11) | Člen 4(1)(10) | |
| Člen 4(1)(12) | Člen 4(1)(11) | |
| Člen 4(1)(13) | Člen 4(1)(18) | |
| Člen 4(1)(14) | Člen 4(1)(21) | |
| Člen 4(1)(15) | Člen 4(1)(22) | |
| Člen 4(1)(16) | Člen 4(1)(14) | |
| Člen 4(1)(17) | Člen 4(1)(15) | |
| Člen 4(1)(18) | Člen 4(1)(44) | |
| Člen 4(1)(19) | Člen 4(1)(17) | |
| Člen 4(1)(20) | Člen 4(1)(55) | |
| Člen 4(1)(21) | Člen 4(1)(56) | |
| Člen 4(1)(22) | Člen 4(1)(26) | |
| Člen 4(1)(23) | Člen 4(1)(27) | |
| Člen 4(1)(24) | Člen 4(1)(28) | |
| Člen 4(1)(25) | Člen 4(1)(29) | |
| Člen 4(1)(26) | Člen 4(1)(30) | |
| Člen 4(1)(27) | Člen 4(1)(31) | |
| Člen 4(1)(28) | Člen 4(1)(32) | |
| Člen 4(1)(29) | Člen 4(1)(33) | |
| Člen 4(1)(30) | Člen 4(1)(35)(b) | |
| Člen 4(1)(31) | Člen 4(1)(35) | |
| Člen 4(2) | Člen 4(2) | |
| Člen 5(1) | Člen 5(1) | |
| Člen 5(2) | Člen 5(2) | |
| Člen 5(3) | Člen 5(3) | |
| Člen 5(4) | Člen 5(4) | |
| Člen 5(5) | — | |
| Člen 6(1) | Člen 6(1) | |
| Člen 6(2) | Člen 6(2) | |
| Člen 6(3) | Člen 6(3) | |
| Člen 7(1) | Člen 7(1) | |
| Člen 7(2) | Člen 7(2) | |
| Člen 7(3) | Člen 7(3) | |
| Člen 7(4) | Člen 7(4) in (5) | |
| Člen 8(a) | Člen 8(a) | |
| Člen 8(b) | Člen 8(b) | |
| Člen 8(c) | Člen 8(c) | |
| Člen 8(d) | Člen 8(d) | |
| Člen 8(e) | Člen 8(e) | |
| Člen 9(1) | Člen 9(1) in (3) | |
| Člen 9(2) | Člen 9(5) | |
| Člen 9(3) | Člen 9(4) | |
| Člen 9(4) | Člen 9(6) | |
| Člen 10(1) | Člen 10 (1) | |
| Člen 10(2) | Člen 10(2) | |
| Člen 10(3) | Člen 11(1) | |
| Člen 10(4) | Člen 11(2) | |
| Člen 10(5) | Člen 11(3) | |
| Člen 10(6) | Člen 10(3), 11(4) | |
| Člen 10a(1) | Člen 12(1) | |
| Člen 10a(2) | Člen 12(2) | |
| Člen 10a(3) | Člen 12(3) | |
| Člen 10a(4) | Člen 12(4) | |
| Člen 10a(5) | Člen 12(5) | |
| Člen 10a(6) | Člen 12(6) | |
| Člen 10a(7) | Člen 12(7) | |
| Člen 10a(8) | Člen 12(8) in (9) | |
| Člen 10b(1) | Člen 13(1) | |
| Člen 10b(2) | Člen 13(2) | |
| Člen 10b(3) | Člen 13(3) | |
| Člen 10b(4) | Člen 13(4) | |
| Člen 10b(5) | Člen 13(5) | |
| Člen 11 | Člen 14 | |
| Člen 12 | Člen 15 | |
| Člen 13(1) | Člen 16(1) | |
| Člen 13(2) | Člen 16(2) | |
| Člen 13(3) | Člen 16(3) | |
| Člen 13(4) | Člen 16(4) | |
| Člen 13(5) | Člen 16(5) | |
| Člen 13(6) | Člen 16(6) | |
| Člen 13(7) | Člen 16(8) | |
| Člen 13(8) | Člen 16(9) | |
| Člen 13(9) | Člen 16(11) | |
| Člen 13(10) | Člen 16(12) | |
| Člen 14(1) | Člen 18(1), člen 19(1) | |
| Člen 14(2) | Člen 18(2) | |
| Člen 14(3) | Člen 19(4) | |
| Člen 14(4) | Člen 18(3), člen 19(2) | |
| Člen 14(5) | Člen 18(6), člen 19(3) | |
| Člen 14(6) | Člen 18(8) | |
| Člen 14(7) | Člen 18(9) | |
| Člen 15 | — | |
| Člen 16(1) | Člen 21(1) | |
| Člen 16(2) | Člen 21(2) | |
| Člen 16(3) | — | |
| Člen 17(1) | Člen 22 | |
| Člen 17(2) | — | |
| Člen 18(1) | Člen 23(1) | |
| Člen 18(2) | Člen 23(2) | |
| Člen 18(3) | Člen 23(4) | |
| Člen 19(1) | Člen 24(1) | |
| Člen 19(2) | Člen 24(3) | |
| Člen 19(3) | Člen 24(4) | |
| Člen 19(4) | Člen 25(2) | |
| Člen 19(5) | Člen 25(3) | |
| Člen 19(6) | Člen 25(4) | |
| Člen 19(7) | Člen 25(5) | |
| Člen 19(8) | Člen 25(6) | |
| Člen 19(9) | Člen 24(6), člen 25(7) | |
| Člen 19(10) | Člen 24(13), člen 24(14), člen 25(8) | |
| Člen 20 | Člen 26 | |
| Člen 21(1) | Člen 27(1) | |
| Člen 21(2) | Člen 27(4) | |
| Člen 21(3) | Člen 27(5) | |
| Člen 21(4) | Člen 27(7) | |
| Člen 21(5) | Člen 27(8) | |
| Člen 21(6) | Člen 27(9) | |
| Člen 22(1) | Člen 28(1) | |
| Člen 22(2) | Člen 28(2) | |
| Člen 22(3) | Člen 28(3) | |
| Člen 23(1) | Člen 29(1) | |
| Člen 23(2) | Člen 29(2) | |
| Člen 23(3) | Člen 29(3) | |
| Člen 23(4) | Člen 29(4) | |
| Člen 23(5) | Člen 29(5) | |
| Člen 23(6) | Člen 29(6) | |
| Člen 24(1) | Člen 30(1) | |
| Člen 24(2) | Člen 30(2) | |
| Člen 24(3) | Člen 30(3) | |
| Člen 24(4) | Člen 30(4) | |
| Člen 24(5) | Člen 30(5) | |
| Člen 25(1) | | Člen 24 |
| Člen 25(2) | | Člen 25(1) |
| Člen 25(3) | | Člen 26(1) in (2) |
| Člen 25(4) | | Člen 26(3) |
| Člen 25(5) | | Člen 26(7) |
| Člen 25(6) | | Člen 26(8) |
| Člen 25(7) | | Člen 26(9) |
| Člen 26(1) | Člen 31(1) | |
| Člen 26(2) | Člen 31(2) in (3) | |
| Člen 27(1) | | Člen 14(1) do (5) |
| Člen 27(2) | | Člen 14(6) |
| Člen 27(3) | | Člen 15(1) do (4) |
| Člen 27(4) | | Člen 16 |
| Člen 27(5) | | Člen 17(1) |
| Člen 27(6) | | Člen 17(2) |
| Člen 27(7) | | Člen 17(3) |
| Člen 28(1) | | Člen 20(1) |
| Člen 28(2) | | Člen 20(2) |
| Člen 28(3) | | Člen 20(3) |
| Člen 29(1) | | Člen 3(1), (2) in (3) |
| Člen 29(2) | | Člen 4(1), (2) in (3) |
| Člen 29(3) | | Člen 4(6) |
| Člen 30(1) | | Člen 6(1) in (2) |
| Člen 30(2) | | Člen 7(1) |
| Člen 30(3) | | Člen 7(2) |
| Člen 31(1), | Člen 34(1) | |
| Člen 31(2) | Člen 34(2) | |
| Člen 31(3) | Člen 34(3) | |
| Člen 31(4) | Člen 34(4) | |
| Člen 31(5) | Člen 34(6) | |
| Člen 31(6) | Člen 34(7) | |
| Člen 31(7) | Člen 34(8) in (9) | |
| Člen 32(1), | Člen 35(1) | |
| Člen 32(2) | Člen 35(2) | |
| Člen 32(3) | Člen 35(3) | |
| Člen 32(4) | Člen 35(4) | |
| Člen 32(5) | Člen 35(5) | |
| Člen 32(6) | Člen 35(6) | |
| Člen 32(7) | Člen 35(8) | |
| Člen 32(8) | Člen 35(9) | |
| Člen 32(9) | Člen 35(10) | |
| Člen 32(10) | Člen 35(11) in (12) | |
| Člen 33(1) | Člen 36(1) | |
| Člen 33(2) | Člen 36(2) | |
| Člen 34(1) | Člen 37(1) | |
| Člen 34(2) | Člen 37(2)- | |
| Člen 34(3) | — | |
| Člen 35(1) | Člen 38(1) | |
| Člen 35(2) | Člen 38(2) | |
| Člen 36(1) | Člen 44(1) | |
| Člen 36(2) | Člen 44(2) | |
| Člen 36(3) | Člen 44(3) | |
| Člen 36(4) | Člen 44(4) | |
| Člen 36(5) | Člen 44(5) | |
| Člen 36(6) | Člen 44(6) | |
| Člen 37(1) | Člen 45(1) in (8) | |
| Člen 37(2) | Člen 45(7), drugi pododstavek | |
| Člen 38(1) | Člen 46(1) | |
| Člen 38(2) | Člen 46(2) | |
| Člen 38(3) | Člen 46(3) | |
| Člen 39 | Člen 47(1) | |
| Člen 40(1) | Člen 51(1) | |
| Člen 40(2) | Člen 51(2) | |
| Člen 40(3) | Člen 51(3) | |
| Člen 40(4) | Člen 51(4) | |
| Člen 40(5) | Člen 51(5) | |
| Člen 40(6) | Člen 51(6) | |
| Člen 41(1) | Člen 52(1) | |
| Člen 41(2) | Člen 52(2) | |
| Člen 42(1) | Člen 53(1) | |
| Člen 42(2) | Člen 53(2) | |
| Člen 42(3) | Člen 53(3) | |
| Člen 42(4) | Člen 53(4) | |
| Člen 42(5) | Člen 53(5) | |
| Člen 42(6) | Člen 53(6) | |
| Člen 42(7) | Člen 53(7) | |
| Člen 43(1) | Člen 54(1) | |
| Člen 43(2) | Člen 54(2) in (3) | |
| Člen 44(1) | | Člen 3(1), (2) in (3) |
| Člen 44(2) | | Člen 4(1), (2) in (3) |
| Člen 44(3) | | Člen 4(6) |
| Člen 45(1) | | Člen 6(1) in (2) |
| Člen 45(2) | | Člen 7(1) |
| Člen 45(3) | | Člen 7(2) |
| Člen 46(1) | Člen 55(1) | |
| Člen 46(2) | Člen 55(2) | |
| Člen 47 | Člen 56 | |
| Člen 48(1) | Člen 67(1) | |
| Člen 48(2) | Člen 67(2) | |
| Člen 48(3) | Člen 67(3) | |
| Člen 49 | Člen 68 | |
| Člen 50(1) | Člen 69(1), 72(1) | |
| Člen 50(2) | Člen 69(2), | |
| Člen 51(1) | Člen 70(1) in (2) | |
| Člen 51(2) | Člen 70(5) | |
| Člen 51(3) | Člen 71(1) | |
| Člen 51(4) | Člen 71(4) | |
| Člen 51(5) | Člen 71(5) | |
| Člen 51(6) | Člen 71(6) | |
| Člen 52(1) | Člen 74(1) | |
| Člen 52(2) | Člen 74(2) | |
| Člen 53(1) | Člen 75(1) | |
| Člen 53(2) | Člen 75(2) | |
| Člen 53(3) | Člen 75(3) | |
| Člen 54(1) | Člen 76(1) | |
| Člen 54(2) | Člen 76(2) | |
| Člen 54(3) | Člen 76(3) | |
| Člen 54(4) | Člen 76(4) | |
| Člen 54(5) | Člen 76(5) | |
| Člen 55(1) | Člen 77(1) | |
| Člen 55(2) | Člen 77(2) | |
| Člen 56(1) | Člen 79(1) | |
| Člen 56(2) | Člen 79(2) | |
| Člen 56(3) | Člen 79(3) | |
| Člen 56(4) | Člen 79(4) | |
| Člen 56(5) | Člen 79(8) | |
| Člen 56(6) | Člen 79(9) | |
| Člen 57(1) | Člen 80(1) | |
| Člen 57(2) | Člen 80(2) | |
| Člen 57(3) | Člen 80(3) in (4) | |
| Člen 58(1) | Člen 81(1) | |
| Člen 58(2) | Člen 81(2) | |
| Člen 58(3) | Člen 81(3) | |
| Člen 58(4) | Člen 81(4) | |
| Člen 58(5) | Člen 81(5) | |
| Člen 58a | Člen 82 | |
| Člen 59 | Člen 83 | |
| Člen 60(1) | Člen 84(1) | |
| Člen 60(2) | Člen 84(2) | |
| Člen 60(3) | Člen 84(3) | |
| Člen 60(4) | Člen 84(4) | |
| Člen 61(1) | Člen 85(1) | |
| Člen 61(2) | Člen 85(2) | |
| Člen 62(1) | Člen 86(1) | |
| Člen 62(2) | Člen 86(2) | |
| Člen 62(3) | Člen 86(3) | |
| Člen 62(4) | Člen 86(4) | |
| Člen 62a(1) | Člen 87(1) | |
| Člen 62a(2) | Člen 87(2) | |
| Člen 63(1) | Člen 88(1) | |
| Člen 63(2) | Člen 88(2) | |
| Člen 64 | — | — |
| Člen 64a | — | — |
| Člen 65 | — | — |
| Člen 66 | — | — |
| Člen 67 | — | — |
| Člen 68 | — | — |
| Člen 69 | — | — |
| Člen 70 | — | — |
| Člen 71 | — | — |
| Člen 72 | — | — |
| Člen 73 | — | — |
| Priloga I | Priloga I | |
| Priloga II | Priloga II | |

Direktiva 2004/39/ES

Direktiva 2014/65/EU

Uredba (EU) št 600/2014

Člen 1(1)

Člen 1(1)

Člen 1(2)

Člen 1(3)

Člen 2(1)(a)

Člen 2(1)(a)

Člen 2(1)(b)

Člen 2(1)(b)

Člen 2(1)(c)

Člen 2(1)(c)

Člen 2(1)(d)

Člen 2(1)(d)

Člen 2(1)(e)

Člen 2(1)(f)

Člen 2(1)(f)

Člen 2(1)(g)

Člen 2(1)(g)

Člen 2(1)(h)

Člen 2(1)(h)

Člen 2(1)(i)

Člen 2(1)(i)

Člen 2(1)(j)

Člen 2(1)(j)

Člen 2(1)(k)

Člen 2(1)(k)

Člen 2(1)(i)

Člen 2(1)(l)

—

Člen 2(1)(m)

Člen 2(1)(l)

Člen 2(1)(n)

Člen 2(1)(m)

Člen 2(2)

Člen 2(2)

Člen 2(3)

Člen 2(4)

Člen 3(1)

Člen 3(1)

Člen 3(2)

Člen 3(3)

Člen 4(1)(1)

Člen 4(1)(1)

Člen 4(1)(2)

Člen 4(1)(2)

Člen 4(1)(3)

Člen 4(1)(3)

Člen 4(1)(4)

Člen 4(1)(4)

Člen 4(1)(5)

Člen 4(1)(5)

Člen 4(1)(6)

Člen 4(1)(6)

Člen 4(1)(7)

Člen 4(1)(20)

Člen 4(1)(8)

Člen 4(1)(7)

Člen 4(1)(9)

Člen 4(1)(8)

Člen 4(1)(10)

Člen 4(1)(9)

Člen 4(1)(11)

Člen 4(1)(10)

Člen 4(1)(12)

Člen 4(1)(11)

Člen 4(1)(13)

Člen 4(1)(18)

Člen 4(1)(14)

Člen 4(1)(21)

Člen 4(1)(15)

Člen 4(1)(22)

Člen 4(1)(16)

Člen 4(1)(14)

Člen 4(1)(17)

Člen 4(1)(15)

Člen 4(1)(18)

Člen 4(1)(44)

Člen 4(1)(19)

Člen 4(1)(17)

Člen 4(1)(20)

Člen 4(1)(55)

Člen 4(1)(21)

Člen 4(1)(56)

Člen 4(1)(22)

Člen 4(1)(26)

Člen 4(1)(23)

Člen 4(1)(27)

Člen 4(1)(24)

Člen 4(1)(28)

Člen 4(1)(25)

Člen 4(1)(29)

Člen 4(1)(26)

Člen 4(1)(30)

Člen 4(1)(27)

Člen 4(1)(31)

Člen 4(1)(28)

Člen 4(1)(32)

Člen 4(1)(29)

Člen 4(1)(33)

Člen 4(1)(30)

Člen 4(1)(35)(b)

Člen 4(1)(31)

Člen 4(1)(35)

Člen 4(2)

Člen 4(2)

Člen 5(1)

Člen 5(1)

Člen 5(2)

Člen 5(2)

Člen 5(3)

Člen 5(3)

Člen 5(4)

Člen 5(4)

Člen 5(5)

—

Člen 6(1)

Člen 6(1)

Člen 6(2)

Člen 6(2)

Člen 6(3)

Člen 6(3)

Člen 7(1)

Člen 7(1)

Člen 7(2)

Člen 7(2)

Člen 7(3)

Člen 7(3)

Člen 7(4)

Člen 7(4) in (5)

Člen 8(a)

Člen 8(a)

Člen 8(b)

Člen 8(b)

Člen 8(c)

Člen 8(c)

Člen 8(d)

Člen 8(d)

Člen 8(e)

Člen 8(e)

Člen 9(1)

Člen 9(1) in (3)

Člen 9(2)

Člen 9(5)

Člen 9(3)

Člen 9(4)

Člen 9(4)

Člen 9(6)

Člen 10(1)

Člen 10 (1)

Člen 10(2)

Člen 10(2)

Člen 10(3)

Člen 11(1)

Člen 10(4)

Člen 11(2)

Člen 10(5)

Člen 11(3)

Člen 10(6)

Člen 10(3), 11(4)

Člen 10a(1)

Člen 12(1)

Člen 10a(2)

Člen 12(2)

Člen 10a(3)

Člen 12(3)

Člen 10a(4)

Člen 12(4)

Člen 10a(5)

Člen 12(5)

Člen 10a(6)

Člen 12(6)

Člen 10a(7)

Člen 12(7)

Člen 10a(8)

Člen 12(8) in (9)

Člen 10b(1)

Člen 13(1)

Člen 10b(2)

Člen 13(2)

Člen 10b(3)

Člen 13(3)

Člen 10b(4)

Člen 13(4)

Člen 10b(5)

Člen 13(5)

Člen 11

Člen 14

Člen 12

Člen 15

Člen 13(1)

Člen 16(1)

Člen 13(2)

Člen 16(2)

Člen 13(3)

Člen 16(3)

Člen 13(4)

Člen 16(4)

Člen 13(5)

Člen 16(5)

Člen 13(6)

Člen 16(6)

Člen 13(7)

Člen 16(8)

Člen 13(8)

Člen 16(9)

Člen 13(9)

Člen 16(11)

Člen 13(10)

Člen 16(12)

Člen 14(1)

Člen 18(1), člen 19(1)

Člen 14(2)

Člen 18(2)

Člen 14(3)

Člen 19(4)

Člen 14(4)

Člen 18(3), člen 19(2)

Člen 14(5)

Člen 18(6), člen 19(3)

Člen 14(6)

Člen 18(8)

Člen 14(7)

Člen 18(9)

Člen 15

—

Člen 16(1)

Člen 21(1)

Člen 16(2)

Člen 21(2)

Člen 16(3)

—

Člen 17(1)

Člen 22

Člen 17(2)

—

Člen 18(1)

Člen 23(1)

Člen 18(2)

Člen 23(2)

Člen 18(3)

Člen 23(4)

Člen 19(1)

Člen 24(1)

Člen 19(2)

Člen 24(3)

Člen 19(3)

Člen 24(4)

Člen 19(4)

Člen 25(2)

Člen 19(5)

Člen 25(3)

Člen 19(6)

Člen 25(4)

Člen 19(7)

Člen 25(5)

Člen 19(8)

Člen 25(6)

Člen 19(9)

Člen 24(6), člen 25(7)

Člen 19(10)

Člen 24(13), člen 24(14), člen 25(8)

Člen 20

Člen 26

Člen 21(1)

Člen 27(1)

Člen 21(2)

Člen 27(4)

Člen 21(3)

Člen 27(5)

Člen 21(4)

Člen 27(7)

Člen 21(5)

Člen 27(8)

Člen 21(6)

Člen 27(9)

Člen 22(1)

Člen 28(1)

Člen 22(2)

Člen 28(2)

Člen 22(3)

Člen 28(3)

Člen 23(1)

Člen 29(1)

Člen 23(2)

Člen 29(2)

Člen 23(3)

Člen 29(3)

Člen 23(4)

Člen 29(4)

Člen 23(5)

Člen 29(5)

Člen 23(6)

Člen 29(6)

Člen 24(1)

Člen 30(1)

Člen 24(2)

Člen 30(2)

Člen 24(3)

Člen 30(3)

Člen 24(4)

Člen 30(4)

Člen 24(5)

Člen 30(5)

Člen 25(1)

Člen 24

Člen 25(2)

Člen 25(1)

Člen 25(3)

Člen 26(1) in (2)

Člen 25(4)

Člen 26(3)

Člen 25(5)

Člen 26(7)

Člen 25(6)

Člen 26(8)

Člen 25(7)

Člen 26(9)

Člen 26(1)

Člen 31(1)

Člen 26(2)

Člen 31(2) in (3)

Člen 27(1)

Člen 14(1) do (5)

Člen 27(2)

Člen 14(6)

Člen 27(3)

Člen 15(1) do (4)

Člen 27(4)

Člen 16

Člen 27(5)

Člen 17(1)

Člen 27(6)

Člen 17(2)

Člen 27(7)

Člen 17(3)

Člen 28(1)

Člen 20(1)

Člen 28(2)

Člen 20(2)

Člen 28(3)

Člen 20(3)

Člen 29(1)

Člen 3(1), (2) in (3)

Člen 29(2)

Člen 4(1), (2) in (3)

Člen 29(3)

Člen 4(6)

Člen 30(1)

Člen 6(1) in (2)

Člen 30(2)

Člen 7(1)

Člen 30(3)

Člen 7(2)

Člen 31(1),

Člen 34(1)

Člen 31(2)

Člen 34(2)

Člen 31(3)

Člen 34(3)

Člen 31(4)

Člen 34(4)

Člen 31(5)

Člen 34(6)

Člen 31(6)

Člen 34(7)

Člen 31(7)

Člen 34(8) in (9)

Člen 32(1),

Člen 35(1)

Člen 32(2)

Člen 35(2)

Člen 32(3)

Člen 35(3)

Člen 32(4)

Člen 35(4)

Člen 32(5)

Člen 35(5)

Člen 32(6)

Člen 35(6)

Člen 32(7)

Člen 35(8)

Člen 32(8)

Člen 35(9)

Člen 32(9)

Člen 35(10)

Člen 32(10)

Člen 35(11) in (12)

Člen 33(1)

Člen 36(1)

Člen 33(2)

Člen 36(2)

Člen 34(1)

Člen 37(1)

Člen 34(2)

Člen 37(2)-

Člen 34(3)

—

Člen 35(1)

Člen 38(1)

Člen 35(2)

Člen 38(2)

Člen 36(1)

Člen 44(1)

Člen 36(2)

Člen 44(2)

Člen 36(3)

Člen 44(3)

Člen 36(4)

Člen 44(4)

Člen 36(5)

Člen 44(5)

Člen 36(6)

Člen 44(6)

Člen 37(1)

Člen 45(1) in (8)

Člen 37(2)

Člen 45(7), drugi pododstavek

Člen 38(1)

Člen 46(1)

Člen 38(2)

Člen 46(2)

Člen 38(3)

Člen 46(3)

Člen 39

Člen 47(1)

Člen 40(1)

Člen 51(1)

Člen 40(2)

Člen 51(2)

Člen 40(3)

Člen 51(3)

Člen 40(4)

Člen 51(4)

Člen 40(5)

Člen 51(5)

Člen 40(6)

Člen 51(6)

Člen 41(1)

Člen 52(1)

Člen 41(2)

Člen 52(2)

Člen 42(1)

Člen 53(1)

Člen 42(2)

Člen 53(2)

Člen 42(3)

Člen 53(3)

Člen 42(4)

Člen 53(4)

Člen 42(5)

Člen 53(5)

Člen 42(6)

Člen 53(6)

Člen 42(7)

Člen 53(7)

Člen 43(1)

Člen 54(1)

Člen 43(2)

Člen 54(2) in (3)

Člen 44(1)

Člen 3(1), (2) in (3)

Člen 44(2)

Člen 4(1), (2) in (3)

Člen 44(3)

Člen 4(6)

Člen 45(1)

Člen 6(1) in (2)

Člen 45(2)

Člen 7(1)

Člen 45(3)

Člen 7(2)

Člen 46(1)

Člen 55(1)

Člen 46(2)

Člen 55(2)

Člen 47

Člen 56

Člen 48(1)

Člen 67(1)

Člen 48(2)

Člen 67(2)

Člen 48(3)

Člen 67(3)

Člen 49

Člen 68

Člen 50(1)

Člen 69(1), 72(1)

Člen 50(2)

Člen 69(2),

Člen 51(1)

Člen 70(1) in (2)

Člen 51(2)

Člen 70(5)

Člen 51(3)

Člen 71(1)

Člen 51(4)

Člen 71(4)

Člen 51(5)

Člen 71(5)

Člen 51(6)

Člen 71(6)

Člen 52(1)

Člen 74(1)

Člen 52(2)

Člen 74(2)

Člen 53(1)

Člen 75(1)

Člen 53(2)

Člen 75(2)

Člen 53(3)

Člen 75(3)

Člen 54(1)

Člen 76(1)

Člen 54(2)

Člen 76(2)

Člen 54(3)

Člen 76(3)

Člen 54(4)

Člen 76(4)

Člen 54(5)

Člen 76(5)

Člen 55(1)

Člen 77(1)

Člen 55(2)

Člen 77(2)

Člen 56(1)

Člen 79(1)

Člen 56(2)

Člen 79(2)

Člen 56(3)

Člen 79(3)

Člen 56(4)

Člen 79(4)

Člen 56(5)

Člen 79(8)

Člen 56(6)

Člen 79(9)

Člen 57(1)

Člen 80(1)

Člen 57(2)

Člen 80(2)

Člen 57(3)

Člen 80(3) in (4)

Člen 58(1)

Člen 81(1)

Člen 58(2)

Člen 81(2)

Člen 58(3)

Člen 81(3)

Člen 58(4)

Člen 81(4)

Člen 58(5)

Člen 81(5)

Člen 58a

Člen 82

Člen 59

Člen 83

Člen 60(1)

Člen 84(1)

Člen 60(2)

Člen 84(2)

Člen 60(3)

Člen 84(3)

Člen 60(4)

Člen 84(4)

Člen 61(1)

Člen 85(1)

Člen 61(2)

Člen 85(2)

Člen 62(1)

Člen 86(1)

Člen 62(2)

Člen 86(2)

Člen 62(3)

Člen 86(3)

Člen 62(4)

Člen 86(4)

Člen 62a(1)

Člen 87(1)

Člen 62a(2)

Člen 87(2)

Člen 63(1)

Člen 88(1)

Člen 63(2)

Člen 88(2)

Člen 64

—

—

Člen 64a

—

—

Člen 65

—

—

Člen 66

—

—

Člen 67

—

—

Člen 68

—

—

Člen 69

—

—

Člen 70

—

—

Člen 71

—

—

Člen 72

—

—

Člen 73

—

—

Priloga I

Priloga I

Priloga II

Priloga II

---