# Euroopa Liidu C 177/11.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 177 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 57. köide11. juuni 2014 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 177

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

57. köide11. juuni 2014

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | ARVAMUSED |
| | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee |
| | Täiskogu 495. istungjärk 21.–22. jaanuaril 2014 |
| 2014/C 177/01 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ühis- ehk osalustarbimine: 21. sajandi säästev mudel (omaalgatuslik arvamus) | 1 |
| 2014/C 177/02 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Varimajanduse ja deklareerimata töö vastu võitlemise strateegia (omaalgatuslik arvamus) | 9 |
| 2014/C 177/03 | Euroopa Majandus– ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ligipääs kui inimõigus puuetega inimeste jaoks (omaalgatuslik arvamus) | 15 |
| 2014/C 177/04 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Üldist majandushuvi pakkuvate teenuste taskukohasus: määratlus, hindamine, probleemid, ELi algatused (omaalgatuslik arvamus) | 24 |
| 2014/C 177/05 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal ELi Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia (ettevalmistav arvamus) | 32 |
| 2014/C 177/06 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohtaCOM(2013) 803 final – 2013/0392 (NLE) | 40 |
| 2014/C 177/07 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 260/2012 ELi kreedit- ja otsekorraldustele ülemineku osasCOM(2013) 937 final – 2013/0449 (COD) | 41 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Täiskogu 495. istungjärk 21.–22. jaanuaril 2014

2014/C 177/01

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ühis- ehk osalustarbimine: 21. sajandi säästev mudel (omaalgatuslik arvamus)

1

2014/C 177/02

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Varimajanduse ja deklareerimata töö vastu võitlemise strateegia (omaalgatuslik arvamus)

9

2014/C 177/03

Euroopa Majandus– ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ligipääs kui inimõigus puuetega inimeste jaoks (omaalgatuslik arvamus)

15

2014/C 177/04

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Üldist majandushuvi pakkuvate teenuste taskukohasus: määratlus, hindamine, probleemid, ELi algatused (omaalgatuslik arvamus)

24

2014/C 177/05

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal ELi Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia (ettevalmistav arvamus)

32

2014/C 177/06

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohtaCOM(2013) 803 final – 2013/0392 (NLE)

COM(2013) 803 final – 2013/0392 (NLE)

40

2014/C 177/07

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 260/2012 ELi kreedit- ja otsekorraldustele ülemineku osasCOM(2013) 937 final – 2013/0449 (COD)

COM(2013) 937 final – 2013/0449 (COD)

41

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE |
| | Täiskogu 495. istungjärk 21.–22. jaanuaril 2014 |
| 2014/C 177/08 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus finantsinstrumentide ja -lepingute puhul korraldatud näitajatena kasutatavate indeksite kohtaCOM(2013) 641 final – 2013/0314 (COD) | 42 |
| 2014/C 177/09 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kohandatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 ja 291 teatavaid õigusakte, mis näevad ette kontrolliga regulatiivmenetluse kasutamistCOM(2013) 751 final – 2013/0365 (COD) | 48 |
| 2014/C 177/10 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus uute psühhoaktiivsete ainete kohtaCOM(2013) 619 final – 2013/0305 (COD)
  COM(2013) 618 final – 2013/0304 (COD) | 52 |
| 2014/C 177/11 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „NAIADES II pakett, mis sisaldab kolme järgmist dokumenti: Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 718/1999, mis käsitleb ühenduse laevastiku mahutavuse poliitikat siseveetranspordi edendamiseksCOM(2013) 621 final – 2013/0303 (COD)Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega kehtestatakse siseveelaevade tehnilised nõuded ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/87/EÜCOM(2013) 622 final – 2013/0302 (COD)Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele Kvaliteetse siseveetranspordi suunas – NAIADES IICOM(2013) 623 final | 58 |
| 2014/C 177/12 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal ELi ühtse telekommunikatsioonituru uued meetmed, milles käsitletakse järgmisi dokumente: Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega nähakse ette sätted, mis käsitlevad Euroopa elektroonilise side ühtset turgu ja ühendatud Euroopani jõudmiseks vajalikke meetmeid, ning millega muudetakse direktiive 2002/20/EÜ, 2002/21/EÜ ja 2002/22/EÜ ning määrusi (EÜ) nr 1211/2009 ja (EL) nr 531/2012COM(2013) 627 final – 2013/0309 (COD) ning Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele ühtse telekommunikatsioonituru kohtaCOM(2013) 634 final | 64 |
| 2014/C 177/13 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Euroopa kõrgharidus maailmasCOM(2013) 499 final | 71 |
| 2014/C 177/14 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Konsultatiivne teatis fosfori säästva kasutamise kohtaCOM(2013) 517 final | 78 |
| 2014/C 177/15 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus invasiivsete võõrliikide sissetoomise ja levimise ennetamise ja ohjamise kohtaCOM(2013) 620 final – 2013/0307 (COD) | 84 |
| 2014/C 177/16 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem, seoses sellise rahvusvahelise kokkuleppe rakendamisega 2020. aastaks, mille alusel kohaldatakse rahvusvahelise lennunduse heitkoguste suhtes ühtset üleilmset turupõhist meedetCOM(2013) 722 final – 2013/0344 (COD) | 88 |

III   Ettevalmistavad aktid

EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE

Täiskogu 495. istungjärk 21.–22. jaanuaril 2014

2014/C 177/08

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus finantsinstrumentide ja -lepingute puhul korraldatud näitajatena kasutatavate indeksite kohtaCOM(2013) 641 final – 2013/0314 (COD)

COM(2013) 641 final – 2013/0314 (COD)

42

2014/C 177/09

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kohandatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 ja 291 teatavaid õigusakte, mis näevad ette kontrolliga regulatiivmenetluse kasutamistCOM(2013) 751 final – 2013/0365 (COD)

COM(2013) 751 final – 2013/0365 (COD)

48

2014/C 177/10

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus uute psühhoaktiivsete ainete kohtaCOM(2013) 619 final – 2013/0305 (COD)
  COM(2013) 618 final – 2013/0304 (COD)

COM(2013) 619 final – 2013/0305 (COD)

COM(2013) 618 final – 2013/0304 (COD)

52

2014/C 177/11

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „NAIADES II pakett, mis sisaldab kolme järgmist dokumenti: Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 718/1999, mis käsitleb ühenduse laevastiku mahutavuse poliitikat siseveetranspordi edendamiseksCOM(2013) 621 final – 2013/0303 (COD)Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega kehtestatakse siseveelaevade tehnilised nõuded ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/87/EÜCOM(2013) 622 final – 2013/0302 (COD)Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele Kvaliteetse siseveetranspordi suunas – NAIADES IICOM(2013) 623 final

COM(2013) 621 final – 2013/0303 (COD)

COM(2013) 622 final – 2013/0302 (COD)

COM(2013) 623 final

58

2014/C 177/12

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal ELi ühtse telekommunikatsioonituru uued meetmed, milles käsitletakse järgmisi dokumente: Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega nähakse ette sätted, mis käsitlevad Euroopa elektroonilise side ühtset turgu ja ühendatud Euroopani jõudmiseks vajalikke meetmeid, ning millega muudetakse direktiive 2002/20/EÜ, 2002/21/EÜ ja 2002/22/EÜ ning määrusi (EÜ) nr 1211/2009 ja (EL) nr 531/2012COM(2013) 627 final – 2013/0309 (COD) ning Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele ühtse telekommunikatsioonituru kohtaCOM(2013) 634 final

COM(2013) 627 final – 2013/0309 (COD)

COM(2013) 634 final

64

2014/C 177/13

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Euroopa kõrgharidus maailmasCOM(2013) 499 final

COM(2013) 499 final

71

2014/C 177/14

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Konsultatiivne teatis fosfori säästva kasutamise kohtaCOM(2013) 517 final

COM(2013) 517 final

78

2014/C 177/15

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus invasiivsete võõrliikide sissetoomise ja levimise ennetamise ja ohjamise kohtaCOM(2013) 620 final – 2013/0307 (COD)

COM(2013) 620 final – 2013/0307 (COD)

84

2014/C 177/16

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem, seoses sellise rahvusvahelise kokkuleppe rakendamisega 2020. aastaks, mille alusel kohaldatakse rahvusvahelise lennunduse heitkoguste suhtes ühtset üleilmset turupõhist meedetCOM(2013) 722 final – 2013/0344 (COD)

COM(2013) 722 final – 2013/0344 (COD)

88

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Täiskogu 495. istungjärk 21.–22. jaanuaril 2014

| 11.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 177/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 177/1

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ühis- ehk osalustarbimine: 21. sajandi säästev mudel” (omaalgatuslik arvamus)

(2014/C 177/01)

Raportöör: Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER

14. veebruaril 2013 otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt kodukorra artikli 29 lõikele 2 koostada omaalgatusliku arvamuse järgmises küsimuses:

„Ühis- ehk osalustarbimine: 21. sajandi säästev mudel”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon võttis arvamuse vastu 16. detsembril 2013.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 495. istungjärgul 21.–22. jaanuaril 2014 (21. jaanuari istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 121, vastu hääletas 2, erapooletuks jäi 3 liiget.

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1 | Ühis- ehk osalustarbimine levib üha enamatesse kogukondadesse ja linnadesse üle kogu maailma. Kasutatakse tehnoloogiavõrgustikke, et väheste vahenditega rohkem ära teha, rentides, laenates, vahetades, kinkides või jagades tooteid varem ettenägematus ulatuses. |
| --- | --- |

1.1

Ühis- ehk osalustarbimine levib üha enamatesse kogukondadesse ja linnadesse üle kogu maailma. Kasutatakse tehnoloogiavõrgustikke, et väheste vahenditega rohkem ära teha, rentides, laenates, vahetades, kinkides või jagades tooteid varem ettenägematus ulatuses.

| 1.2 | Selle tegevuse majandusmõjuga (1) kaasneb töö mõiste muutumine, misläbi ühis- ehk osalustarbimine muutub lähiaastatel oluliseks võimalikuks tööhõive allikaks. |
| --- | --- |

1.2

Selle tegevuse majandusmõjuga (1) kaasneb töö mõiste muutumine, misläbi ühis- ehk osalustarbimine muutub lähiaastatel oluliseks võimalikuks tööhõive allikaks.

| 1.3 | Seega on ühis- ehk osalustarbimine uuenduslik nähtus, sest tootmisel põhinevale majandusele lisandub kasutusel põhinev majandus – tuues kasu majandusele, ühiskonnale ja keskkonnale. Lisaks pakub see lahendust majandus- ja finantskriisile, sest võimaldab vajaduse korral kaupu vahetada. |
| --- | --- |

1.3

Seega on ühis- ehk osalustarbimine uuenduslik nähtus, sest tootmisel põhinevale majandusele lisandub kasutusel põhinev majandus – tuues kasu majandusele, ühiskonnale ja keskkonnale. Lisaks pakub see lahendust majandus- ja finantskriisile, sest võimaldab vajaduse korral kaupu vahetada.

| 1.4 | Ühis- ehk osalustarbimise tekkega kaasneva keerukuse ja ulatuslikkuse tõttu on vaja, et asjaomased asutused võtaksid konkreetsetele uuringutele toetudes endale ülesandeks reguleerida ja korrastada selle tavasid nii, et määratakse kindlaks kõigi selles tegevuses osalejate õigused ja kohustused. Ühelt poolt võib see tegevus mittekaubandusliku rõhuasetuse korral rahuldada sotsiaalseid vajadusi ning teiselt poolt anda kasumit taotleva tegevusena oma panuse tööhõive loomisse, järgides maksu-, ohutus-, vastutus-, tarbijakaitse- ja muid eeskirju. |
| --- | --- |

1.4

Ühis- ehk osalustarbimise tekkega kaasneva keerukuse ja ulatuslikkuse tõttu on vaja, et asjaomased asutused võtaksid konkreetsetele uuringutele toetudes endale ülesandeks reguleerida ja korrastada selle tavasid nii, et määratakse kindlaks kõigi selles tegevuses osalejate õigused ja kohustused. Ühelt poolt võib see tegevus mittekaubandusliku rõhuasetuse korral rahuldada sotsiaalseid vajadusi ning teiselt poolt anda kasumit taotleva tegevusena oma panuse tööhõive loomisse, järgides maksu-, ohutus-, vastutus-, tarbijakaitse- ja muid eeskirju.

| 1.5 | Komisjon peaks käsitlema ühis- ehk osalustarbimist oma tööprogrammis, käsitledes seda teemat järgmiste etappidena.






  — | Kõigepealt tuleks kokku koondada õigused ja põhimõtted, mis on juba Euroopa Liidu õiguses sätestatud ja mis kaitsevad kodanikke, nii nagu komisjon tegi ELi internetiõiguste juhisega. |
| --- | --- | --- |

1.5

Komisjon peaks käsitlema ühis- ehk osalustarbimist oma tööprogrammis, käsitledes seda teemat järgmiste etappidena.

—

Kõigepealt tuleks kokku koondada õigused ja põhimõtted, mis on juba Euroopa Liidu õiguses sätestatud ja mis kaitsevad kodanikke, nii nagu komisjon tegi ELi internetiõiguste juhisega.

| — | Seejärel tuleb korraldada asjakohaseid uuringuid, mis on Euroopa Komisjoni tegevusega seoses hädavajalikud, et tuvastada meetmete võtmise ees seista võivaid takistusi ja lahendust vajavaid probleeme, toonitades Euroopa väärtust, mida tooks ELi tasandi meetmete võtmine. Selleks peab komisjon nii tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraadi kui ka õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste peadirektoraadi kaudu eraldama piisavad rahalised vahendid. |
| --- | --- |

—

Seejärel tuleb korraldada asjakohaseid uuringuid, mis on Euroopa Komisjoni tegevusega seoses hädavajalikud, et tuvastada meetmete võtmise ees seista võivaid takistusi ja lahendust vajavaid probleeme, toonitades Euroopa väärtust, mida tooks ELi tasandi meetmete võtmine. Selleks peab komisjon nii tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraadi kui ka õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste peadirektoraadi kaudu eraldama piisavad rahalised vahendid.

| — | Samuti tuleb luua ühis- ehk osalustarbimise alase teabe, kogemuste ja heade tavade vahetamise andmebaas, mida saavad kasutada kõik tarbijad. Samal ajal võiks korraldada ühis- ehk osalustarbimise kohta selgitus- ja teavituskampaaniaid. |
| --- | --- |

—

Samuti tuleb luua ühis- ehk osalustarbimise alase teabe, kogemuste ja heade tavade vahetamise andmebaas, mida saavad kasutada kõik tarbijad. Samal ajal võiks korraldada ühis- ehk osalustarbimise kohta selgitus- ja teavituskampaaniaid.

| — | Lõpetuseks tuleks saadud kogemustest lähtudes ühtlustada õigusakte, mis reguleerivad piiriüleseid ja Euroopa tasandi väärtust andvaid küsimusi. |
| --- | --- |

—

Lõpetuseks tuleks saadud kogemustest lähtudes ühtlustada õigusakte, mis reguleerivad piiriüleseid ja Euroopa tasandi väärtust andvaid küsimusi.

2.   Sissejuhatus

| 2.1 | Praeguse süsteemi järkjärgulise ammendumise ja suutmatuse tõttu rahuldada kodanike individuaalseid ja kollektiivseid nõudmisi on hea, kui tekib alternatiive, mis kohanduvad digitaalvõrkudega seotud tuleviku vajaduste ja väljakutsetega. |
| --- | --- |

2.1

Praeguse süsteemi järkjärgulise ammendumise ja suutmatuse tõttu rahuldada kodanike individuaalseid ja kollektiivseid nõudmisi on hea, kui tekib alternatiive, mis kohanduvad digitaalvõrkudega seotud tuleviku vajaduste ja väljakutsetega.

| 2.2 | Käesolev omaalgatuslik arvamus on kooskõlas strateegias „Euroopa 2020” sätestatuga, et kaupade ja teenuste tarbimine peab olema vastavuses aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvuga ning lisaks avaldama mõju töökohtade loomisele, tootlikkusele ning majanduslikule, sotsiaalsele ja territoriaalsele ühtekuuluvusele. Lisaks puudutavad ühistarbimise valdkonda otseselt või kaudselt veel teisedki ELi strateegiad, nagu teatis säästva tarbimise ja tootmise ning säästva tööstuspoliitika tegevuskava kohta, (2) Euroopa sotsiaalse innovatsiooni algatus või Euroopa digitaalne tegevuskava. |
| --- | --- |

2.2

Käesolev omaalgatuslik arvamus on kooskõlas strateegias „Euroopa 2020” sätestatuga, et kaupade ja teenuste tarbimine peab olema vastavuses aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvuga ning lisaks avaldama mõju töökohtade loomisele, tootlikkusele ning majanduslikule, sotsiaalsele ja territoriaalsele ühtekuuluvusele. Lisaks puudutavad ühistarbimise valdkonda otseselt või kaudselt veel teisedki ELi strateegiad, nagu teatis säästva tarbimise ja tootmise ning säästva tööstuspoliitika tegevuskava kohta, (2) Euroopa sotsiaalse innovatsiooni algatus või Euroopa digitaalne tegevuskava.

| 2.3 | Ühis- ehk osalustarbimine võib aidata praeguses majandus- ja finantsolukorras paremini vastu pidada ning anda vastuseid majanduskriisi põhjustatud kasvavale ebakindlusele. See võib anda võimaluse astuda taas majandusvaldkonnas jätkusuutliku, sotsiaalsfääris inimliku ja keskkonnavaldkonnas kogu planeediga harmoonias oleva arengu teele. |
| --- | --- |

2.3

Ühis- ehk osalustarbimine võib aidata praeguses majandus- ja finantsolukorras paremini vastu pidada ning anda vastuseid majanduskriisi põhjustatud kasvavale ebakindlusele. See võib anda võimaluse astuda taas majandusvaldkonnas jätkusuutliku, sotsiaalsfääris inimliku ja keskkonnavaldkonnas kogu planeediga harmoonias oleva arengu teele.

| 2.4 | Lisaks on ületarbimine andnud hoogu ebavõrdsuse lõhe tekkimisele tootvate ja tarbivate piirkondade vahel, kus seetõttu esinevad vastuoluliselt koos sotsiaalne tõrjutus ja ülekaalulisus või raiskamine ja puudusekannatamine. Ühis- ehk osalustarbimine võib olla täiendav turumehhanism, mille abil siseturgu taas käivitada ja uuesti luua, parandades seda ning muutes selle tasakaalustatumaks ja jätkusuutlikumaks, eeldusel et on tagatud kindlad struktuurid. |
| --- | --- |

2.4

Lisaks on ületarbimine andnud hoogu ebavõrdsuse lõhe tekkimisele tootvate ja tarbivate piirkondade vahel, kus seetõttu esinevad vastuoluliselt koos sotsiaalne tõrjutus ja ülekaalulisus või raiskamine ja puudusekannatamine. Ühis- ehk osalustarbimine võib olla täiendav turumehhanism, mille abil siseturgu taas käivitada ja uuesti luua, parandades seda ning muutes selle tasakaalustatumaks ja jätkusuutlikumaks, eeldusel et on tagatud kindlad struktuurid.

| 2.5 | Juba ilmselgelt jätkusuutmatu ületootmise ja ületarbimise juures edendab ühis- ehk osalustarbimine ühiseid väärtusi ja solidaarsust. Ajakirjas Forbes hinnati hiljuti, et ühistarbimisest saadav sissetulekute voog ületab käesoleval aastal 3,5 miljardit dollarit ning kasv on üle 25 %. |
| --- | --- |

2.5

Juba ilmselgelt jätkusuutmatu ületootmise ja ületarbimise juures edendab ühis- ehk osalustarbimine ühiseid väärtusi ja solidaarsust. Ajakirjas Forbes hinnati hiljuti, et ühistarbimisest saadav sissetulekute voog ületab käesoleval aastal 3,5 miljardit dollarit ning kasv on üle 25 %.

| 2.6 | See on nii, kuna ühistarbimises ei käsitleta nõudlust ja tarbimist pelgalt kaupade omamisena, vaid nende jagatud kasutusena, rahuldamaks tegelikke vajadusi ja võimaldamaks eneseteostust, mis ei ole seotud sümboolse tarbimise ega kunstlikult tekitatud ja loodud soovide ihalusega. |
| --- | --- |

2.6

See on nii, kuna ühistarbimises ei käsitleta nõudlust ja tarbimist pelgalt kaupade omamisena, vaid nende jagatud kasutusena, rahuldamaks tegelikke vajadusi ja võimaldamaks eneseteostust, mis ei ole seotud sümboolse tarbimise ega kunstlikult tekitatud ja loodud soovide ihalusega.

| 2.7 | Samal ajal kui tavapärases tarbimisühiskonnas on tooted mõeldud isiklikuks omamiseks, kiireks tarbimiseks ja enneaegseks äraviskamiseks, iseloomustab ühis- ehk osalustarbimist kestvate ja pikaajaliseks intensiivseks kasutuseks mõeldud toodete väljatöötamine, nii et neid saaksid kasutada mitmed inimesed või et neid saaks kasutada sama tarbija või kasutaja kogu eluea jooksul. See aitab kasutatud kaupade eluringis keskkonnahoidlikumalt toimida. Uued tehnoloogiad (võrdõigusvõrgud ja suhtlusportaalid) näitavad, kui oluline on virtuaalne ja reaalne kogukond. |
| --- | --- |

2.7

Samal ajal kui tavapärases tarbimisühiskonnas on tooted mõeldud isiklikuks omamiseks, kiireks tarbimiseks ja enneaegseks äraviskamiseks, iseloomustab ühis- ehk osalustarbimist kestvate ja pikaajaliseks intensiivseks kasutuseks mõeldud toodete väljatöötamine, nii et neid saaksid kasutada mitmed inimesed või et neid saaks kasutada sama tarbija või kasutaja kogu eluea jooksul. See aitab kasutatud kaupade eluringis keskkonnahoidlikumalt toimida. Uued tehnoloogiad (võrdõigusvõrgud ja suhtlusportaalid) näitavad, kui oluline on virtuaalne ja reaalne kogukond.

| 2.8 | Koos majanduskriisiga levib ka tendents vähem omada, hinnata kulusid ja jälgida saadud tulu seoses rahuldatud vajadusega, võttes eelduseks selle, et heaolu saavutamisel ei ole kasu asjade kogumisest. |
| --- | --- |

2.8

Koos majanduskriisiga levib ka tendents vähem omada, hinnata kulusid ja jälgida saadud tulu seoses rahuldatud vajadusega, võttes eelduseks selle, et heaolu saavutamisel ei ole kasu asjade kogumisest.

| 2.9 | Küsimus on kontaktides teatud ressursile juurdepääsu vajavate ja neid ressursse omavate, kuid vähe kasutavate inimeste vahel. Neid ressursse saab seejärel laenata, kinkida, vahetada, rentida jne. See suhe toetub kasutajate kogukonnatundele, soovile jagada ja osaleda, kusjuures usaldus on side, mis aitab neid kontakte luua, arendada alternatiivset tarbimist ja pikas perspektiivis säilitada loodud suhteid. Kõik see toimub tingimata läbipaistvuse kontekstis, eelkõige ühistarbimist edendavate platvormide finantsläbipaistvuse ja vastutuse alusel. |
| --- | --- |

2.9

Küsimus on kontaktides teatud ressursile juurdepääsu vajavate ja neid ressursse omavate, kuid vähe kasutavate inimeste vahel. Neid ressursse saab seejärel laenata, kinkida, vahetada, rentida jne. See suhe toetub kasutajate kogukonnatundele, soovile jagada ja osaleda, kusjuures usaldus on side, mis aitab neid kontakte luua, arendada alternatiivset tarbimist ja pikas perspektiivis säilitada loodud suhteid. Kõik see toimub tingimata läbipaistvuse kontekstis, eelkõige ühistarbimist edendavate platvormide finantsläbipaistvuse ja vastutuse alusel.

| 2.10 | Sellega seoses muudab koostööjõud ja tehnoloogia kaudu jagamine seda, kuidas nähakse omandit ja kaubandussuhteid (3). Toodet enam ainult ei müüda, vaid sarnaselt teenustega ka renditakse, jaotatakse ümber või jagatakse. |
| --- | --- |

2.10

Sellega seoses muudab koostööjõud ja tehnoloogia kaudu jagamine seda, kuidas nähakse omandit ja kaubandussuhteid (3). Toodet enam ainult ei müüda, vaid sarnaselt teenustega ka renditakse, jaotatakse ümber või jagatakse.

| 2.11 | Tarbijad tahavad vähem omada, kuid rohkem kasu saada. Ratsionaalselt tajutud kasu keskendub vähendamisele ja praktilistele aspektidele, kuid emotsionaalsed aspektid pakuvad isiklikku kinnitust ja kuuluvustunnet (4). Mugavaid ja sageli odavamaid alternatiive pakkudes optimeeritakse ühistarbimise algatustega olemasolevaid ressursse ja välditakse uute mittevajalike toodete tootmist. Lõppkokkuvõttes on jagamine tulus ja jätkusuutlik. |
| --- | --- |

2.11

Tarbijad tahavad vähem omada, kuid rohkem kasu saada. Ratsionaalselt tajutud kasu keskendub vähendamisele ja praktilistele aspektidele, kuid emotsionaalsed aspektid pakuvad isiklikku kinnitust ja kuuluvustunnet (4). Mugavaid ja sageli odavamaid alternatiive pakkudes optimeeritakse ühistarbimise algatustega olemasolevaid ressursse ja välditakse uute mittevajalike toodete tootmist. Lõppkokkuvõttes on jagamine tulus ja jätkusuutlik.

| 2.12 | Piisab, kui mõelda infosisu (fotod, muusika, videod, raamatud jne) digiteerimise peale, et näha, et see on võimaldanud paljudel inimestel mõista, et sageli ei soovi nad saada mitte CD-plaati ennast, vaid sellele salvestatud muusikat. Kui seda saab kuulata siis, kui vaja on, ollakse rahul ja veelgi enam siis, kui selle hoidmiseks on vaja kasutada vähem isiklikku ruumi. |
| --- | --- |

2.12

Piisab, kui mõelda infosisu (fotod, muusika, videod, raamatud jne) digiteerimise peale, et näha, et see on võimaldanud paljudel inimestel mõista, et sageli ei soovi nad saada mitte CD-plaati ennast, vaid sellele salvestatud muusikat. Kui seda saab kuulata siis, kui vaja on, ollakse rahul ja veelgi enam siis, kui selle hoidmiseks on vaja kasutada vähem isiklikku ruumi.

| 2.13 | Ühis- ehk osalustarbimine pakub samuti lahenduse haavatavamatele kogukondadele ja eelkõige neile perekondadele, kelle majanduslik olukord on raske või kes on praeguste sotsiaalsete olude tõttu eemale tõrjutud tavapärastest kanalitest, mis pakuvad juurdepääsu rahalistele vahenditele, et osta vajalikke kaupu. Samuti pakub ühis- ehk osalustarbimine võimaluse neile, kellel on küll võimalik kaupade ja teenuste turgu tavapärastel tingimustel kasutada, kuid kes võtavad oma isiklikele väärtushinnangutele toetudes vabatahtlikult vastu otsuse seda mitte teha. |
| --- | --- |

2.13

Ühis- ehk osalustarbimine pakub samuti lahenduse haavatavamatele kogukondadele ja eelkõige neile perekondadele, kelle majanduslik olukord on raske või kes on praeguste sotsiaalsete olude tõttu eemale tõrjutud tavapärastest kanalitest, mis pakuvad juurdepääsu rahalistele vahenditele, et osta vajalikke kaupu. Samuti pakub ühis- ehk osalustarbimine võimaluse neile, kellel on küll võimalik kaupade ja teenuste turgu tavapärastel tingimustel kasutada, kuid kes võtavad oma isiklikele väärtushinnangutele toetudes vabatahtlikult vastu otsuse seda mitte teha.

| 2.14 | Säästvat tarbimist tunnistatakse ÜROs alates 1999. aastast kui tarbija üht põhiõigust, samal ajal kui Euroopa Liidus, kus tarbijakaitse alased õigusaktid pärinevad varasemast ajast, nimetatud õigust sellisena ei mainita, kuigi seda tuleks tunnustada, nagu komitee on juba sõnaselgelt taotlenud, (5) muutes aluslepinguid, et need hõlmaksid „säästva tarbimis[...]poliitika arendamise põhimõtet”.
  Teisest küljest on komitee võtnud vastu ka keskkonnasäästlikku majandust käsitlevaid arvamusi (6) ja arvamuse kavandatud aegumise kohta (7). Hiljuti taotles Euroopa Parlament oma tarbijakaitse tegevuskava käsitlevas resolutsioonis komisjonilt just selle teemaga tegelemist. |
| --- | --- |

2.14

Säästvat tarbimist tunnistatakse ÜROs alates 1999. aastast kui tarbija üht põhiõigust, samal ajal kui Euroopa Liidus, kus tarbijakaitse alased õigusaktid pärinevad varasemast ajast, nimetatud õigust sellisena ei mainita, kuigi seda tuleks tunnustada, nagu komitee on juba sõnaselgelt taotlenud, (5) muutes aluslepinguid, et need hõlmaksid „säästva tarbimis[...]poliitika arendamise põhimõtet”.

Teisest küljest on komitee võtnud vastu ka keskkonnasäästlikku majandust käsitlevaid arvamusi (6) ja arvamuse kavandatud aegumise kohta (7). Hiljuti taotles Euroopa Parlament oma tarbijakaitse tegevuskava käsitlevas resolutsioonis komisjonilt just selle teemaga tegelemist.

3.   Ühis- ehk osalustarbimine kontseptuaalsest seisukohast

| 3.1 | Tavaliselt räägitakse ühis- ehk osalustarbimisest kui traditsioonilisest jagamisest, vahetamisest, laenamisest, rentimisest ja kinkimisest, mis on uue kuue saanud tänapäeva tehnoloogia ja kogukondade abil.
  Sellest määratlusest nähtub, et ühis- ehk osalustarbimine ei ole midagi uut, vaid pigem taastatud tava, mis tänu tänapäeva tehnoloogiale on muutnud asjaomase teenuse palju tõhusamaks ja varieeruvamaks. Samas peab ühis- ehk osalustarbimine põhinema isikute omal initsiatiivil ja vabatahtlikul osalusel. |
| --- | --- |

3.1

Tavaliselt räägitakse ühis- ehk osalustarbimisest kui traditsioonilisest jagamisest, vahetamisest, laenamisest, rentimisest ja kinkimisest, mis on uue kuue saanud tänapäeva tehnoloogia ja kogukondade abil.

Sellest määratlusest nähtub, et ühis- ehk osalustarbimine ei ole midagi uut, vaid pigem taastatud tava, mis tänu tänapäeva tehnoloogiale on muutnud asjaomase teenuse palju tõhusamaks ja varieeruvamaks. Samas peab ühis- ehk osalustarbimine põhinema isikute omal initsiatiivil ja vabatahtlikul osalusel.

| 3.2 | Ühis- ehk osalustarbimine on interneti kolmas laine, kus inimesed kohtuvad internetis, et väljaspool internetti midagi jagada. Samuti märgitakse õigustatult, et selle ülesanne on ringlusse saata kõik olemasolev. |
| --- | --- |

3.2

Ühis- ehk osalustarbimine on interneti kolmas laine, kus inimesed kohtuvad internetis, et väljaspool internetti midagi jagada. Samuti märgitakse õigustatult, et selle ülesanne on ringlusse saata kõik olemasolev.

| 3.3 | Kahtlemata on ühis- ehk osalustarbimise päritolust rääkides sellel kolm eelkäijat: majandus- ja väärtuskriis, suhtlusportaalide levik ning ühine ja osalusel põhinev tegevus internetis. Siiski on selle arenguks väljaarenenud majandusharude seas vajalikud järgmised tegurid: usaldus ühisomandi vastu, vaba aeg ja tehnoloogia (8). |
| --- | --- |

3.3

Kahtlemata on ühis- ehk osalustarbimise päritolust rääkides sellel kolm eelkäijat: majandus- ja väärtuskriis, suhtlusportaalide levik ning ühine ja osalusel põhinev tegevus internetis. Siiski on selle arenguks väljaarenenud majandusharude seas vajalikud järgmised tegurid: usaldus ühisomandi vastu, vaba aeg ja tehnoloogia (8).

| 3.4 | Võõraste inimeste vaheline usaldus on ühis- ehk osalustarbimise edu jaoks vahest see kriitiline punkt. Tehnoloogia võimaldab inimestel pääseda ligi veebipõhistele teenustele, mis aitavad suurendada usaldust ka väljaspool veebi kontaktide loomiseks. |
| --- | --- |

3.4

Võõraste inimeste vaheline usaldus on ühis- ehk osalustarbimise edu jaoks vahest see kriitiline punkt. Tehnoloogia võimaldab inimestel pääseda ligi veebipõhistele teenustele, mis aitavad suurendada usaldust ka väljaspool veebi kontaktide loomiseks.

| 3.5 | Ressursside jagamiseks on vaja usaldust ja head mainet, eelkõige uute kasutajate ligimeelitamisel. Ühis- ehk osalustarbimise algatused peavad saavutama selle, et nende kogukonnad tunnevad end kindlalt. |
| --- | --- |

3.5

Ressursside jagamiseks on vaja usaldust ja head mainet, eelkõige uute kasutajate ligimeelitamisel. Ühis- ehk osalustarbimise algatused peavad saavutama selle, et nende kogukonnad tunnevad end kindlalt.

| 3.6 | Nii võib loota, et veebipõhine jagamine on hea eeldus jagamisele ka väljaspool veebi. Väljaspool veebi on jagamiseks kõige lihtsam usaldust luua kogukonna suurust piirates või kasutades mõnda juba olemasolevat kogukonda, kus esineb juba teatud usaldus ja lähedus. Mõned ühis- ehk osalustarbimise projektid võimaldavad luua suletud rühmi, kus rahuldada kasutajate vajadusi ja luua usaldust, sest neid on lihtsam hallata. |
| --- | --- |

3.6

Nii võib loota, et veebipõhine jagamine on hea eeldus jagamisele ka väljaspool veebi. Väljaspool veebi on jagamiseks kõige lihtsam usaldust luua kogukonna suurust piirates või kasutades mõnda juba olemasolevat kogukonda, kus esineb juba teatud usaldus ja lähedus. Mõned ühis- ehk osalustarbimise projektid võimaldavad luua suletud rühmi, kus rahuldada kasutajate vajadusi ja luua usaldust, sest neid on lihtsam hallata.

| 3.7 | Kui teatud teenuse kasutajate vahel tekib kogukonnatunne, suureneb usaldus ka kõnealuse teenuse vastu ja selle kasutajate vahel. Kasutajad jälgivad hoolikalt oma tegevust ja suhteid, et luua ja kaitsta oma head mainet, sest just see võimaldab neil kogukonnaga suhelda ja süsteemi kasutada. Sama toimub kõikidel turgudel. |
| --- | --- |

3.7

Kui teatud teenuse kasutajate vahel tekib kogukonnatunne, suureneb usaldus ka kõnealuse teenuse vastu ja selle kasutajate vahel. Kasutajad jälgivad hoolikalt oma tegevust ja suhteid, et luua ja kaitsta oma head mainet, sest just see võimaldab neil kogukonnaga suhelda ja süsteemi kasutada. Sama toimub kõikidel turgudel.

| 3.8 | Ohtude täielik ärakaotamine on aga võimatu. Igal juhul peavad vahetusi võimaldavad platvormid tagama, et nende liikmed on ohtudest teadlikud ja neil on piisavalt teavet nende tõhusaks ohjamiseks. |
| --- | --- |

3.8

Ohtude täielik ärakaotamine on aga võimatu. Igal juhul peavad vahetusi võimaldavad platvormid tagama, et nende liikmed on ohtudest teadlikud ja neil on piisavalt teavet nende tõhusaks ohjamiseks.

| 3.9 | Teisest küljest on vältimatu tegur tehnoloogia, mis aitab ressursside paiknemist optimeerida, ühiste huvidega inimesi koondada ja kogukondi luua. Mobiiltehnoloogia ja reaalaja rakendused suurendavad kiirust ja mugavust nii teabe lisamisel asukoha kohta kui ka vajaduse korral lihtsa maksesüsteemi võimaldamisel. |
| --- | --- |

3.9

Teisest küljest on vältimatu tegur tehnoloogia, mis aitab ressursside paiknemist optimeerida, ühiste huvidega inimesi koondada ja kogukondi luua. Mobiiltehnoloogia ja reaalaja rakendused suurendavad kiirust ja mugavust nii teabe lisamisel asukoha kohta kui ka vajaduse korral lihtsa maksesüsteemi võimaldamisel.

| 3.10 | Teenuse osutamisel tuleb siiski püüda saavutada teenuse kättesaadavus ja lihtne kasutatavus. Tuleb edendada kasutajate ja teenusepakkuja vahel lähedast ja usalduslikku suhet, tagada piisavad ja kindlustunnet andvad turvameetmed ning koguda kasutajatest lähtuvaid kogemusi, et luua asjakohaste kesksete andmebaaside alusel mainet kajastavaid näitajaid. |
| --- | --- |

3.10

Teenuse osutamisel tuleb siiski püüda saavutada teenuse kättesaadavus ja lihtne kasutatavus. Tuleb edendada kasutajate ja teenusepakkuja vahel lähedast ja usalduslikku suhet, tagada piisavad ja kindlustunnet andvad turvameetmed ning koguda kasutajatest lähtuvaid kogemusi, et luua asjakohaste kesksete andmebaaside alusel mainet kajastavaid näitajaid.

| 3.11 | Maine aspekt on eriti oluline majanduslike ja sotsiaalsete muutuste katalüsaatorina. Seetõttu arvatakse, et nn mainekapital (9) võib toimida teise valuutana, mille väärtus seisneb usalduse pakkumises. Lühidalt öeldes võiks mainekapital muutuda XXI sajandi majanduse nurgakiviks, kuna sellega kantakse vana suusõnalise teabe jõud üle võrgustunud ühiskonna võimesse teavet viiruse kiirusel levitada. |
| --- | --- |

3.11

Maine aspekt on eriti oluline majanduslike ja sotsiaalsete muutuste katalüsaatorina. Seetõttu arvatakse, et nn mainekapital (9) võib toimida teise valuutana, mille väärtus seisneb usalduse pakkumises. Lühidalt öeldes võiks mainekapital muutuda XXI sajandi majanduse nurgakiviks, kuna sellega kantakse vana suusõnalise teabe jõud üle võrgustunud ühiskonna võimesse teavet viiruse kiirusel levitada.

| 3.12 | Inimesed on juba väljendanud oma vajadusi ja huve sellega, et nad käituvad ja tarbivad asjakohasemalt ja läbipaistvamalt, sest nad on oma ostukriteeriumitesse lisanud sotsiaalseid aspekte ja ostuotsustesse emotsionaalsuse. |
| --- | --- |

3.12

Inimesed on juba väljendanud oma vajadusi ja huve sellega, et nad käituvad ja tarbivad asjakohasemalt ja läbipaistvamalt, sest nad on oma ostukriteeriumitesse lisanud sotsiaalseid aspekte ja ostuotsustesse emotsionaalsuse.

| 3.13 | Lõpuks avaldab pühendunud tarbija kaubamärgile mõju ja toetab seda, kuna ta osaleb aktiivselt ühisalgatuse õnnestumises, mis kindlustab ja toetab seda protsessi. |
| --- | --- |

3.13

Lõpuks avaldab pühendunud tarbija kaubamärgile mõju ja toetab seda, kuna ta osaleb aktiivselt ühisalgatuse õnnestumises, mis kindlustab ja toetab seda protsessi.

| 3.14 | Lühidalt on eesmärk vahetada võrrand „laen + reklaam + isiklik omand = XX sajandi vaimu peegeldav ületarbimine” uue võrrandi vastu, mis peaks peegeldama praegust sajandit: maine + kogukond + jagatud juurdepääs = jagatud ehk ühistarbimine. |
| --- | --- |

3.14

Lühidalt on eesmärk vahetada võrrand „laen + reklaam + isiklik omand = XX sajandi vaimu peegeldav ületarbimine” uue võrrandi vastu, mis peaks peegeldama praegust sajandit: maine + kogukond + jagatud juurdepääs = jagatud ehk ühistarbimine.

Image

| 3.15 | Ühistarbimisel on ELi poliitikaga ning eelkõige siseturu poliitikaga mitmeid ühiseid eesmärke: näiteks suurendada ressursitõhusust, edendada sotsiaalset innovatsiooni, luua töökohti ja majandusõitsengut. Paljud uued ühistarbimisettevõtted tegutsevad ELis, mistõttu võib Euroopast saada uute ärimudelite inkubaator, mis loob säästvamat majandusarengut. |
| --- | --- |

3.15

Ühistarbimisel on ELi poliitikaga ning eelkõige siseturu poliitikaga mitmeid ühiseid eesmärke: näiteks suurendada ressursitõhusust, edendada sotsiaalset innovatsiooni, luua töökohti ja majandusõitsengut. Paljud uued ühistarbimisettevõtted tegutsevad ELis, mistõttu võib Euroopast saada uute ärimudelite inkubaator, mis loob säästvamat majandusarengut.

| 3.16 | Kuna ühistarbimine kujutab endast olulist majanduslikku, sotsiaalset ja kultuurilist muutust, siis peab komisjon eemaldama takistused, mis võivad selle arengu ees ELi tasandil olla, ning looma reguleeriva raamistiku, mis annab pikas perspektiivis sektorile kindlustunde. |
| --- | --- |

3.16

Kuna ühistarbimine kujutab endast olulist majanduslikku, sotsiaalset ja kultuurilist muutust, siis peab komisjon eemaldama takistused, mis võivad selle arengu ees ELi tasandil olla, ning looma reguleeriva raamistiku, mis annab pikas perspektiivis sektorile kindlustunde.

4.   Ühis- ehk osalustarbimise parimad tavad

| 4.1 | Maailma tasandil on ühis- ehk osalustarbimise kohta tehtud juba mitmeid ettepanekuid ja saadud mitmesugust kogemust, mis näitab selgelt, et teistsugune tarbimine ei ole mitte ainult võimalik, vaid et sellega võib märkimisväärselt aidata ka parandada maailma, kus me elame, ja mis veelgi olulisem: säilitada seda tulevaste põlvkondade jaoks. |
| --- | --- |

4.1

Maailma tasandil on ühis- ehk osalustarbimise kohta tehtud juba mitmeid ettepanekuid ja saadud mitmesugust kogemust, mis näitab selgelt, et teistsugune tarbimine ei ole mitte ainult võimalik, vaid et sellega võib märkimisväärselt aidata ka parandada maailma, kus me elame, ja mis veelgi olulisem: säilitada seda tulevaste põlvkondade jaoks.

| 4.2 | Majanduskriisi tõttu on tekkinud platvorme, kus müüakse ja ostetakse näiteks kasutatud pulmakleite ja -aksessuaare, pakutakse kodumajutust, renditakse sõidukeid või pidulikke rõivaid, sh disainrõivaid ja luksaksessuaare. Samuti on tekkinud veebilehti, kus kasutajad otsivad inimesi, kes täidaksid mõne ülesande, näiteks mööbli kokkupanemine või paki järele minemine. Kuulutuses on avaldatud ka hind, mida nad on ülesande täitmise eest nõus maksma. |
| --- | --- |

4.2

Majanduskriisi tõttu on tekkinud platvorme, kus müüakse ja ostetakse näiteks kasutatud pulmakleite ja -aksessuaare, pakutakse kodumajutust, renditakse sõidukeid või pidulikke rõivaid, sh disainrõivaid ja luksaksessuaare. Samuti on tekkinud veebilehti, kus kasutajad otsivad inimesi, kes täidaksid mõne ülesande, näiteks mööbli kokkupanemine või paki järele minemine. Kuulutuses on avaldatud ka hind, mida nad on ülesande täitmise eest nõus maksma.

| 4.3 | Üks pragmaatiline näide ühis- ehk osalustarbimise väärtusest on tohutu hulk töö- ja köögiriistu, mida inimesed hoolimata makstud hinnast ei hakka kunagi tihti kasutama, või see, et mõningaid asju kasutatakse liiga vähe või ei osata neid või kõiki nende võimalusi optimaalselt kasutada, mis teeb sama välja. Mõelge vaid järgmistele tüüpilistele näidetele. Miks osta akutrell, kui seda kasutatakse kogu elu jooksul 20 minutit, või miks osta auto, kui see seisab rohkem aega garaažis kui ringi sõidab? |
| --- | --- |

4.3

Üks pragmaatiline näide ühis- ehk osalustarbimise väärtusest on tohutu hulk töö- ja köögiriistu, mida inimesed hoolimata makstud hinnast ei hakka kunagi tihti kasutama, või see, et mõningaid asju kasutatakse liiga vähe või ei osata neid või kõiki nende võimalusi optimaalselt kasutada, mis teeb sama välja. Mõelge vaid järgmistele tüüpilistele näidetele. Miks osta akutrell, kui seda kasutatakse kogu elu jooksul 20 minutit, või miks osta auto, kui see seisab rohkem aega garaažis kui ringi sõidab?

| 4.4 | 55 % eurooplastest soovivad säästvalt tarbida, isegi kui see tähendab, et maksta tuleb rohkem. Tarbijate hinnangulised kavatsused alternatiivsete tarbimisviiside suhtes on järgmistel aastatel järgmised (10):






  — | vahetuskaubandus (19 %); |
| --- | --- | --- |

4.4

55 % eurooplastest soovivad säästvalt tarbida, isegi kui see tähendab, et maksta tuleb rohkem. Tarbijate hinnangulised kavatsused alternatiivsete tarbimisviiside suhtes on järgmistel aastatel järgmised (10):

—

vahetuskaubandus (19 %);

| — | rentimine (tööriistade puhul 22 %); |
| --- | --- |

—

rentimine (tööriistade puhul 22 %);

| — | ühisostud (19 %); |
| --- | --- |

—

ühisostud (19 %);

| — | isevalmistamine (õmblemise puhul 12 %); |
| --- | --- |

—

isevalmistamine (õmblemise puhul 12 %);

| — | kohalike (0 km) kaupade ostmine (75 % inimestest soovib liigseid vedusid vältida); |
| --- | --- |

—

kohalike (0 km) kaupade ostmine (75 % inimestest soovib liigseid vedusid vältida);

| — | kasutatud kaupade ostmine (19 %). |
| --- | --- |

—

kasutatud kaupade ostmine (19 %).

| 4.5 | Kuigi ühis- ehk osalustarbimine hõlmab laia ja avatud algatuste spektrit, on (nagu varem öeldud) kõigi ühine joon see, et nende abil saab lihtsamini viia kokku need inimesed, kellel on kasutamata ressursse, ja need, kellel on neid ressursse vaja. Seda omadust illustreerib kõige paremini see, et me kipume rääkima ökoloogilisemate toodete tootmisest, aga veelgi ökoloogilisem oleks see, kui me kasutaksime optimaalsemalt ära juba olemasolevat. |
| --- | --- |

4.5

Kuigi ühis- ehk osalustarbimine hõlmab laia ja avatud algatuste spektrit, on (nagu varem öeldud) kõigi ühine joon see, et nende abil saab lihtsamini viia kokku need inimesed, kellel on kasutamata ressursse, ja need, kellel on neid ressursse vaja. Seda omadust illustreerib kõige paremini see, et me kipume rääkima ökoloogilisemate toodete tootmisest, aga veelgi ökoloogilisem oleks see, kui me kasutaksime optimaalsemalt ära juba olemasolevat.

| 4.6 | Ühistarbimisel on otseseid mõjusid (näiteks kasutatakse toodete laenamisel, rentimisel või parandamisel vähem ressursse, tekitatakse vähem CO2 ja tõuseb nõudlus kvaliteetsete toodete järele; mitmeid kasutajaid silmas pidades edendatakse ökodisaini, vastupidavust ja ühilduvate toodete korduvat kohandamist konkreetse kasutaja vajadustele; paraneb sotsiaalne suhtlemine, kogukonna areng ja kodanike vaheline usaldus; soodustatakse madalama sissetulekuga tarbijate juurdepääsu kvaliteetsetele toodetele jne) ja ka teisi võimalikke kaudseid mõjusid. |
| --- | --- |

4.6

Ühistarbimisel on otseseid mõjusid (näiteks kasutatakse toodete laenamisel, rentimisel või parandamisel vähem ressursse, tekitatakse vähem CO2 ja tõuseb nõudlus kvaliteetsete toodete järele; mitmeid kasutajaid silmas pidades edendatakse ökodisaini, vastupidavust ja ühilduvate toodete korduvat kohandamist konkreetse kasutaja vajadustele; paraneb sotsiaalne suhtlemine, kogukonna areng ja kodanike vaheline usaldus; soodustatakse madalama sissetulekuga tarbijate juurdepääsu kvaliteetsetele toodetele jne) ja ka teisi võimalikke kaudseid mõjusid.

| 4.7 | Euroopa Liidu õiguse seisukohast sarnaneb ühis- ehk osalustarbimine teenuseosutamisega ELi toimimise lepingu artikli 57 tähenduses, kuid sellega seoses kerkib mitmeid küsimusi. Ühistarbimises tuleks siiski vahet teha mittetulunduslikul ja tulunduslikul tegevusel, kuna ELi seadusandja peab tähelepanu pöörama ainult viimasele. |
| --- | --- |

4.7

Euroopa Liidu õiguse seisukohast sarnaneb ühis- ehk osalustarbimine teenuseosutamisega ELi toimimise lepingu artikli 57 tähenduses, kuid sellega seoses kerkib mitmeid küsimusi. Ühistarbimises tuleks siiski vahet teha mittetulunduslikul ja tulunduslikul tegevusel, kuna ELi seadusandja peab tähelepanu pöörama ainult viimasele.

| 4.8 | Püüdes ühis- ehk osalustarbimise mõiste alla kuuluvaid järjest mitmesugusemaid algatusi klassifitseerida, võib jagamisel põhinevas majanduses eristada nelja valdkonda: tarbijatevahelised tehingud (C2C), ettevõtja kaudu tehtud tarbijatevahelised tehingud (C2B), ettevõtja ja tarbija vahelised tehingud (B2C) ja ettevõtjate vahelised tehingud (B2B). |
| --- | --- |

4.8

Püüdes ühis- ehk osalustarbimise mõiste alla kuuluvaid järjest mitmesugusemaid algatusi klassifitseerida, võib jagamisel põhinevas majanduses eristada nelja valdkonda: tarbijatevahelised tehingud (C2C), ettevõtja kaudu tehtud tarbijatevahelised tehingud (C2B), ettevõtja ja tarbija vahelised tehingud (B2C) ja ettevõtjate vahelised tehingud (B2B).

| 4.9 | Teiselt poolt tehakse ettepanek rühmitada algatusi kolme süsteemi järgi (11): tootel, ümberjaotamisturgudel ja ühise korraldusega elustiilidel põhinevad süsteemid. |
| --- | --- |

4.9

Teiselt poolt tehakse ettepanek rühmitada algatusi kolme süsteemi järgi (11): tootel, ümberjaotamisturgudel ja ühise korraldusega elustiilidel põhinevad süsteemid.

| 4.10 | Nagu võib näha, võib ühis- ehk osalustarbimist kasutada ükskõik millises igapäevaelu valdkonnas, näiteks järgmistes (12):






  — | liikumine (ühisauto kasutamine (carsharing) ehk sõidukite, taksode, jalgrataste ja parkimiskohtade rentimine ja ühiskasutus; koossõit (carpooling) ehk tühjade autoistekohtade täitmine teiste reisijatega, kes lähevad samasse kohta); |
| --- | --- | --- |

4.10

Nagu võib näha, võib ühis- ehk osalustarbimist kasutada ükskõik millises igapäevaelu valdkonnas, näiteks järgmistes (12):

—

liikumine (ühisauto kasutamine (carsharing) ehk sõidukite, taksode, jalgrataste ja parkimiskohtade rentimine ja ühiskasutus; koossõit (carpooling) ehk tühjade autoistekohtade täitmine teiste reisijatega, kes lähevad samasse kohta);

| — | energiatõhusus (kodumasinate ühiskasutus); |
| --- | --- |

—

energiatõhusus (kodumasinate ühiskasutus);

| — | majutus ja aiamaad (eluruumide rent, linna- ja maapiirkondade eluasemete ja aedade ühiskasutus); |
| --- | --- |

—

majutus ja aiamaad (eluruumide rent, linna- ja maapiirkondade eluasemete ja aedade ühiskasutus);

| — | ettevõtlus (koostöötamine (coworking) ehk bürooruumide jagamine); |
| --- | --- |

—

ettevõtlus (koostöötamine (coworking) ehk bürooruumide jagamine);

| — | telekommunikatsioon (mobiiliplatvormid, kus kasutajad võivad kaupu ja teenuseid müüa samas kogukonnas elavatele inimestele ja neid neilt osta); |
| --- | --- |

—

telekommunikatsioon (mobiiliplatvormid, kus kasutajad võivad kaupu ja teenuseid müüa samas kogukonnas elavatele inimestele ja neid neilt osta);

| — | töö (väikesed ülesanded, inimeste palkamine konkreetsete tööde tegemiseks kodus, kus parimale pakkujale usaldatakse mitmesuguseid ülesandeid alates piltide ülesriputamisest kuni mööbli kokkupanemiseni); |
| --- | --- |

—

töö (väikesed ülesanded, inimeste palkamine konkreetsete tööde tegemiseks kodus, kus parimale pakkujale usaldatakse mitmesuguseid ülesandeid alates piltide ülesriputamisest kuni mööbli kokkupanemiseni);

| — | kultuur (bookcrossing ehk raamatute vahetamine, eri riikide noorte vahel kultuurivahetuse edendamine); |
| --- | --- |

—

kultuur (bookcrossing ehk raamatute vahetamine, eri riikide noorte vahel kultuurivahetuse edendamine);

| — | haridus (digitaalsed keeleõppe kogukonnad); |
| --- | --- |

—

haridus (digitaalsed keeleõppe kogukonnad);

| — | aeg ja oskused (ajapangad); |
| --- | --- |

—

aeg ja oskused (ajapangad);

| — | vaba aeg (digitaalse infosisu jagamine); |
| --- | --- |

—

vaba aeg (digitaalse infosisu jagamine);

| — | rahandus (eraisikute vahelised laenud, eraisikute otselaenud väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele, ühisrahastamine (crowdfunding) või ühiskasu eesmärgil ühisrahastamine (crowdfunding for crowdbenefits)); |
| --- | --- |

—

rahandus (eraisikute vahelised laenud, eraisikute otselaenud väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele, ühisrahastamine (crowdfunding) või ühiskasu eesmärgil ühisrahastamine (crowdfunding for crowdbenefits));

| — | turism (kulinaarsed kogemused eraisikute kodudes ja toiduainete vahetamine eraisikute vahel); |
| --- | --- |

—

turism (kulinaarsed kogemused eraisikute kodudes ja toiduainete vahetamine eraisikute vahel);

| — | kunst ja samuti turud, kus vahetatakse ja kingitakse lasteriideid ja -asju, parandatakse asju ja võetakse neid ringlusse. Nimetada võiks veel mitmeid teisi algatusi, kuid nende põhjalik analüüsimine ei ole käesoleva arvamuse eesmärk; |
| --- | --- |

—

kunst ja samuti turud, kus vahetatakse ja kingitakse lasteriideid ja -asju, parandatakse asju ja võetakse neid ringlusse. Nimetada võiks veel mitmeid teisi algatusi, kuid nende põhjalik analüüsimine ei ole käesoleva arvamuse eesmärk;

| — | taastuva energia kasutuse ergutamine, kui energiaülejääki on võimalik arukate võrkude abil jagada; |
| --- | --- |

—

taastuva energia kasutuse ergutamine, kui energiaülejääki on võimalik arukate võrkude abil jagada;

| 4.11 | Üldiselt piisaks kasutamata potentsiaaliga kaupade, teadmiste või teenuste kindlakstegemisest, et neid võiks jagada ühis- ehk osalustarbimise arengut soodustavas keskkonnas, st keskkonnas, kus majanduslik olukord on püsivalt nõrk, suureneb nõudlus eetilise ja säästva arengu järele ning kui igapäevaelus on inimesed üha enam ühendatud. Kõik need tingimused on praegu täidetud. |
| --- | --- |

4.11

Üldiselt piisaks kasutamata potentsiaaliga kaupade, teadmiste või teenuste kindlakstegemisest, et neid võiks jagada ühis- ehk osalustarbimise arengut soodustavas keskkonnas, st keskkonnas, kus majanduslik olukord on püsivalt nõrk, suureneb nõudlus eetilise ja säästva arengu järele ning kui igapäevaelus on inimesed üha enam ühendatud. Kõik need tingimused on praegu täidetud.

5.   Kavandatud algatused ja tegevusstrateegia

| 5.1 | Seetõttu kutsub komitee Euroopa Komisjoni üles võtma asjakohaseid meetmeid tarbijate kaitsmiseks, et käesolevas arvamuses kavandatud algatusi saaks asjakohaste uuringute alusel rakendada. |
| --- | --- |

5.1

Seetõttu kutsub komitee Euroopa Komisjoni üles võtma asjakohaseid meetmeid tarbijate kaitsmiseks, et käesolevas arvamuses kavandatud algatusi saaks asjakohaste uuringute alusel rakendada.

| 5.2 | Järgnevalt antakse lühike ülevaade tegevussuundadest, mis peaksid olema ühis- ehk osalustarbimise korrapärase arengu strateegias meetmed, millega toetatakse, täiendatakse ja jälgitakse liikmesriikides kohaldatud tarbijakaitsepoliitikat.






  a) | Ühis- ehk osalustarbimise alla kuuluva tegevuse õigus- ja maksukeskkonna kindlaksmääramine. Selleks tuleks sätestada ja reguleerida selliseid aspekte nagu juriidiline vastutus, kindlustus, kasutusõigused, kaitse kavandatud aegumise eest, (13) omandimaksud, kvaliteedistandardid, õiguste ja kohustuste kindlaksmääramine ning ELi-siseses kaubanduses avastatud võimalike piirangute ja takistuste ning võimalike õigusmoonutuste kõrvaldamine. |
| --- | --- | --- |

5.2

Järgnevalt antakse lühike ülevaade tegevussuundadest, mis peaksid olema ühis- ehk osalustarbimise korrapärase arengu strateegias meetmed, millega toetatakse, täiendatakse ja jälgitakse liikmesriikides kohaldatud tarbijakaitsepoliitikat.

a)

Ühis- ehk osalustarbimise alla kuuluva tegevuse õigus- ja maksukeskkonna kindlaksmääramine. Selleks tuleks sätestada ja reguleerida selliseid aspekte nagu juriidiline vastutus, kindlustus, kasutusõigused, kaitse kavandatud aegumise eest, (13) omandimaksud, kvaliteedistandardid, õiguste ja kohustuste kindlaksmääramine ning ELi-siseses kaubanduses avastatud võimalike piirangute ja takistuste ning võimalike õigusmoonutuste kõrvaldamine.

| b) | Elanikkonna teavitamine, harimine ja teadlikkuse suurendamine ühis- ehk osalustarbimise algatustest ning nende pakutavatest individuaalsetest ja kollektiivsetest eelistest. Jagatud toodete kohta kehtiva õigusraamistiku kohustuslikest aspektidest teavitamine (nt ringlussevõtt, taaskasutus, kohandamine ja vastupidavus). |
| --- | --- |

b)

Elanikkonna teavitamine, harimine ja teadlikkuse suurendamine ühis- ehk osalustarbimise algatustest ning nende pakutavatest individuaalsetest ja kollektiivsetest eelistest. Jagatud toodete kohta kehtiva õigusraamistiku kohustuslikest aspektidest teavitamine (nt ringlussevõtt, taaskasutus, kohandamine ja vastupidavus).

| c) | Tarbijatele ja kasutajatele teabe ja suuniste andmine seoses algatustes vastutustundlikult osalemisega, edendades ühiskasutuse katseprojekte ja algatusi. |
| --- | --- |

c)

Tarbijatele ja kasutajatele teabe ja suuniste andmine seoses algatustes vastutustundlikult osalemisega, edendades ühiskasutuse katseprojekte ja algatusi.

| d) | Jagatava transpordi ja teiste valdkondade (toit, eluase ja isegi töö jagamine) programmi ShareableCities kogemusele tuginedes ühis- ehk osalustarbimise edendamine. |
| --- | --- |

d)

Jagatava transpordi ja teiste valdkondade (toit, eluase ja isegi töö jagamine) programmi ShareableCities kogemusele tuginedes ühis- ehk osalustarbimise edendamine.

| e) | Stabiilsete struktuuride arendamine, luues ühis- ehk osalustarbimise arendamiseks platvorme, eelkõige seoses tehnoloogia ja võrgustikega. |
| --- | --- |

e)

Stabiilsete struktuuride arendamine, luues ühis- ehk osalustarbimise arendamiseks platvorme, eelkõige seoses tehnoloogia ja võrgustikega.

| f) | Ühis- ehk osalustarbimise tõhustamine ja laiendamine võrgustike kasutuselevõtu ja arendamisega. |
| --- | --- |

f)

Ühis- ehk osalustarbimise tõhustamine ja laiendamine võrgustike kasutuselevõtu ja arendamisega.

| g) | ELi institutsioonide osalemine ühis- ehk osalustarbimise algatustes kasutaja ja ressursside andjana. |
| --- | --- |

g)

ELi institutsioonide osalemine ühis- ehk osalustarbimise algatustes kasutaja ja ressursside andjana.

| h) | Kodanikuühiskonnal võib olla aktiivne roll avaliku sektori varale juurdepääsu tagamisel, et ühiskond saaks sellest maksimaalselt kasu. Selleks tuleks luua jagatav kollektiivne taristu. |
| --- | --- |

h)

Kodanikuühiskonnal võib olla aktiivne roll avaliku sektori varale juurdepääsu tagamisel, et ühiskond saaks sellest maksimaalselt kasu. Selleks tuleks luua jagatav kollektiivne taristu.

| i) | Lisaks tehakse ettepanek viia tegevusstrateegia konkreetselt ellu järgmistes valdkondades:






  — | Haridus. Koolides peab tegevus olema proaktiivne. See tähendab, et lastega alates varasest elueast tehtava töö eesmärk peaks olema neis ühis- ehk osalustarbimise algatuste loomist soodustavate hoiakute, harjumuste ja väärtuste kujundamine ja kinnistamine. |
| --- | --- | --- |

i)

Lisaks tehakse ettepanek viia tegevusstrateegia konkreetselt ellu järgmistes valdkondades:

—

Haridus. Koolides peab tegevus olema proaktiivne. See tähendab, et lastega alates varasest elueast tehtava töö eesmärk peaks olema neis ühis- ehk osalustarbimise algatuste loomist soodustavate hoiakute, harjumuste ja väärtuste kujundamine ja kinnistamine.

| — | Tarbijaorganisatsioonid. Võrgustunud tarbija- ja kasutajate organisatsioonidel võib strateegias olla topeltülesanne: esiteks algatuste loomisel proaktiivne ja teiseks neis osaledes reaktiivne ülesanne. |
| --- | --- |

—

Tarbijaorganisatsioonid. Võrgustunud tarbija- ja kasutajate organisatsioonidel võib strateegias olla topeltülesanne: esiteks algatuste loomisel proaktiivne ja teiseks neis osaledes reaktiivne ülesanne.

| — | Ühistud. Ühistutest võib saada ühis- ehk osalustarbimise tähtsaim liitlane, kuna nad jagavad samu põhimõtteid ja väärtusi. Seetõttu võib ühistuliikumine algatusi proaktiivselt ja reaktiivselt tugevdada, võttes sarnaste eesmärkidega ühis- ehk osalustarbimise võrgustikke oma struktuuri (14). Üks näide selle kohta on juba tarbijaühistud ja nn nullkilomeetri ühistud (15). |
| --- | --- |

—

Ühistud. Ühistutest võib saada ühis- ehk osalustarbimise tähtsaim liitlane, kuna nad jagavad samu põhimõtteid ja väärtusi. Seetõttu võib ühistuliikumine algatusi proaktiivselt ja reaktiivselt tugevdada, võttes sarnaste eesmärkidega ühis- ehk osalustarbimise võrgustikke oma struktuuri (14). Üks näide selle kohta on juba tarbijaühistud ja nn nullkilomeetri ühistud (15).

| — | Kodanikud. Täiskasvanud ja kodanikud üldiselt saavad neile suunatud ühis- ehk osalustarbimise algatusi otsides ja neis osaledes tegutseda reaktiivselt, mis aitab kaasa nende isiklikule rahulolule ja integratsioonile ning sotsiaalsele ühtekuuluvusele, kuna jagatakse kollektiivselt ühiseid kaupu. |
| --- | --- |

—

Kodanikud. Täiskasvanud ja kodanikud üldiselt saavad neile suunatud ühis- ehk osalustarbimise algatusi otsides ja neis osaledes tegutseda reaktiivselt, mis aitab kaasa nende isiklikule rahulolule ja integratsioonile ning sotsiaalsele ühtekuuluvusele, kuna jagatakse kollektiivselt ühiseid kaupu.

Brüssel, 21. jaanuar 2014

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Henri MALOSSE

---

(1)  http://www.web-strategist.com/blog/2013/07/27/collaborative-economy-industry-stats.

1

(2)  COM(2008) 397 final.

2

(3)  Botsman, Rachel, ƒ„What's Mine is Yours: The Rise of Collaborative Consumption”.

3

(4)  Carbonview Researchi koostatud uuring Campbell Mithunile, 2012.

4

(5)  ELT C 185, 8.8.2006, lk 71.

5

(6)  ELT C 271, 19.9.2013, lk 18.

6

(7)  CESE 1904/2013 „Tööstuskauba kasutusiga ja tarbija teavitamine” (ELTs veel avaldamata).

7

(8)  Albert Cañigueral www.consumocolaborativo.com.

8

(9)  Rachel Botsman määratleb mainekapitali kui kellegi mainet (kavatsused, oskused ja teadmised ning väärtused) kogukondades ja turgudel.

9

(10)  Uuring „Los Consumidores Europeos en modo alternativo” („Alternatiivsed Euroopa tarbijad”), Cetelemi vaatluskeskus, 2013.

10

(11)  Rachel Botsman.

11

(12)  Mõned ühis- ehk osalustarbimisprojektide nimekirjad:

12

| http://www.collaborativeconsumption.com/directory/. |
| --- |
| http://www.consumocolaborativo.com/directorio-de-proyectos/. |
| http://consocollaborative.com/1704-100-sites-de-consommation-collaborative.html. |
| http://collaboriamo.org/. |
| http://kokonsum.org/verzeichnis. |
| http://www.gsara.tv/~ouishare/. |

http://www.collaborativeconsumption.com/directory/.

http://www.consumocolaborativo.com/directorio-de-proyectos/.

http://consocollaborative.com/1704-100-sites-de-consommation-collaborative.html.

http://collaboriamo.org/.

http://kokonsum.org/verzeichnis.

http://www.gsara.tv/~ouishare/.

(13)  Toote või teenuse kasutusea lõpu ettekavandamine nii, et selle konstrueerimisel lühendatakse tegelikku töötamis- ja kasutusaega.

13

(14)  Salcedo Aznal, Alejandro, „„Cooperativismo 3.0” – 100 años de cooperativismo de consumidores y usuarios: historia y futuro” (lk 65–68), UNCCUE, 2013.

14

(15)  Kohaliku majandusega seotud toote- või tegevusühistud, mis piiravad pikamaatarne ja -veo mõju.

15

---

| 11.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 177/9 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 177/9

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Varimajanduse ja deklareerimata töö vastu võitlemise strateegia” (omaalgatuslik arvamus)

(2014/C 177/02)

Raportöör: Stefano PALMIERI

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee otsustas 14. veebruaril 2013. aastal vastavalt kodukorra artikli 29 lõikele 2 koostada omaalgatusliku arvamuse teemal:

„Varimajanduse ja deklareerimata töö vastu võitlemise strateegia”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon võttis arvamuse vastu 19. detsembril 2013.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 495. istungjärgul 21.–22. jaanuaril 2014 (21. jaanuari istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 129, vastuhääli ei olnud, erapooletuks jäi 4.

1.   Järeldused ja soovitused

Järeldused ja soovitused

| 1.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee peab vajalikuks rõhutada, kui oluline on võidelda varimajanduse ja deklareerimata töö vastu, toetades ja täiendades Euroopa Komisjoni ning spetsialiseerunud asutuste (näiteks Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond (Eurofound) või muud rahvusvahelised organisatsioonid, alates Maailmapangast) tööd. |
| --- | --- |

1.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee peab vajalikuks rõhutada, kui oluline on võidelda varimajanduse ja deklareerimata töö vastu, toetades ja täiendades Euroopa Komisjoni ning spetsialiseerunud asutuste (näiteks Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond (Eurofound) või muud rahvusvahelised organisatsioonid, alates Maailmapangast) tööd.

| 1.2 | Euroopas püsiva raske majanduskriisi taustal soovib komitee rõhutada selliste nähtuste negatiivset mõju ettevõtete kasvule ning innovatsiooni- ja inimkapitali parandamise võimalustele. Varimajanduses tegutsevate ettevõtjate ja töötajate paljastamine aitaks majandusel elavneda ja paneks aluse säästvamale arengule. |
| --- | --- |

1.2

Euroopas püsiva raske majanduskriisi taustal soovib komitee rõhutada selliste nähtuste negatiivset mõju ettevõtete kasvule ning innovatsiooni- ja inimkapitali parandamise võimalustele. Varimajanduses tegutsevate ettevõtjate ja töötajate paljastamine aitaks majandusel elavneda ja paneks aluse säästvamale arengule.

| 1.3 | Kuigi kõnealune poliitikavaldkond kuulub liikmesriikide pädevusse, on üldteada, et selleks, et varimajanduse vastu tõhusalt võidelda, tuleb Euroopa tasandil pädevate asutuste ja asjaomaste sotsiaalpartnerite kaasamiseks ning nendega koostöö tegemiseks regulaarselt teavet, andmeid ja hinnanguid jagada. |
| --- | --- |

1.3

Kuigi kõnealune poliitikavaldkond kuulub liikmesriikide pädevusse, on üldteada, et selleks, et varimajanduse vastu tõhusalt võidelda, tuleb Euroopa tasandil pädevate asutuste ja asjaomaste sotsiaalpartnerite kaasamiseks ning nendega koostöö tegemiseks regulaarselt teavet, andmeid ja hinnanguid jagada.

| 1.4 | Seega on komitee on oma olemuselt ideaalne koht, kus toetada ja ergutada vahendite, poliitikameetmete ja heade tavade jagamist, et avaldada mõju nii majanduslikele teguritele kui ka kultuurilisele ja sotsiaalsele kontekstile. Selle taustal on Euroopa Liidus määratletud ebaseadusliku töö ja maksudest kõrvalehoidumise vastu võitlemise strateegia, mis põhineb ametlikule tööturule kaasamisel. |
| --- | --- |

1.4

Seega on komitee on oma olemuselt ideaalne koht, kus toetada ja ergutada vahendite, poliitikameetmete ja heade tavade jagamist, et avaldada mõju nii majanduslikele teguritele kui ka kultuurilisele ja sotsiaalsele kontekstile. Selle taustal on Euroopa Liidus määratletud ebaseadusliku töö ja maksudest kõrvalehoidumise vastu võitlemise strateegia, mis põhineb ametlikule tööturule kaasamisel.

| 1.5 | Esiteks peab komitee väga oluliseks liikmesriigiti väga erinevat olukorda kvantitatiivselt ja kvalitatiivselt hinnata. Samuti tuleks hinnata selle negatiivset majanduslikku ja sotsiaalset mõju, mis omakorda liikmesriigiti erineb, sõltuvalt struktuurilistest ja taustatingimustest. Ilma sidusate andmete ja teabeta liikmesriikide kohta on strateegia vähem mõjukam, kuna on vaja meetmeid probleemi ulatuse mõõtmiseks ja järgitud poliitika mõju hindamiseks. |
| --- | --- |

1.5

Esiteks peab komitee väga oluliseks liikmesriigiti väga erinevat olukorda kvantitatiivselt ja kvalitatiivselt hinnata. Samuti tuleks hinnata selle negatiivset majanduslikku ja sotsiaalset mõju, mis omakorda liikmesriigiti erineb, sõltuvalt struktuurilistest ja taustatingimustest. Ilma sidusate andmete ja teabeta liikmesriikide kohta on strateegia vähem mõjukam, kuna on vaja meetmeid probleemi ulatuse mõõtmiseks ja järgitud poliitika mõju hindamiseks.

| 1.6 | Seetõttu teeb komitee ettepaneku lahendada varimajanduse ja deklareerimata töö ulatuse ja arengu hindamise metoodika probleem, kuna metoodika on veel poolik ja killustunud, võttes kasutusele kõigis liikmesriikides ühtemoodi teostatavatel tööjõuuuringutel põhineva meetodi. Selle meetodi töötas välja Itaalia statistikaamet ja seda testiti seejärel riigis, kus need nähtused olid eriti levinud ja kus olid pealegi väga suured piirkondlikud erinevused. |
| --- | --- |

1.6

Seetõttu teeb komitee ettepaneku lahendada varimajanduse ja deklareerimata töö ulatuse ja arengu hindamise metoodika probleem, kuna metoodika on veel poolik ja killustunud, võttes kasutusele kõigis liikmesriikides ühtemoodi teostatavatel tööjõuuuringutel põhineva meetodi. Selle meetodi töötas välja Itaalia statistikaamet ja seda testiti seejärel riigis, kus need nähtused olid eriti levinud ja kus olid pealegi väga suured piirkondlikud erinevused.

| 1.7 | Peamiselt erineb varimajanduse ulatus, mis mõnes liikmesriigis ja piirkonnas küünib kuni 30 %-ni kogutoodangust, mistõttu see ei ole kõrvaline probleem, vaid pigem tootmissüsteemi lahutamatu osa. Seetõttu rõhutab komitee vajadust kasutada nende nähtuste vastu võitlemisel mitmesuguseid poliitikameetmeid, mis oleksid eri piirkondadele, tootmissektoritele ja tööhõiveliikidele kohandatud, et käsitleda asjakohaselt mitte ainult majanduslikke, vaid ka kultuurilisi ja sotsiaalseid tegureid, mis annavad varimajandusele ja deklareerimata tööle hoogu. |
| --- | --- |

1.7

Peamiselt erineb varimajanduse ulatus, mis mõnes liikmesriigis ja piirkonnas küünib kuni 30 %-ni kogutoodangust, mistõttu see ei ole kõrvaline probleem, vaid pigem tootmissüsteemi lahutamatu osa. Seetõttu rõhutab komitee vajadust kasutada nende nähtuste vastu võitlemisel mitmesuguseid poliitikameetmeid, mis oleksid eri piirkondadele, tootmissektoritele ja tööhõiveliikidele kohandatud, et käsitleda asjakohaselt mitte ainult majanduslikke, vaid ka kultuurilisi ja sotsiaalseid tegureid, mis annavad varimajandusele ja deklareerimata tööle hoogu.

| 1.8 | Sotsiaalpartnerid võivad aidata varimajandust paljastada, eelkõige valdkondades, kus see ei ole lihtsalt pettus tootmiskulude kokkuhoidmiseks, vaid tootmisstruktuuri lahutamatu osa. Selle probleemiga tegelemiseks tuleb nimelt kasutada Euroopa, liikmesriikide ja kohalike osaliste võrgustikke, kes on probleemist teadlikud ja suudavad võtta meetmeid, mille tulemusel varimajanduses tegutsemine ei oleks enam nii lihtne. Seda on võimalik saavutada, kui vastutavaid isikuid karistatakse tõhusate hoiatusmeetmetega ning kui varimajanduse paljastamiseks kasutatakse ennetavaid ja korrigeerivaid meetmeid, mis on tõenäoliselt praeguses majanduskriisis kasulikumad. |
| --- | --- |

1.8

Sotsiaalpartnerid võivad aidata varimajandust paljastada, eelkõige valdkondades, kus see ei ole lihtsalt pettus tootmiskulude kokkuhoidmiseks, vaid tootmisstruktuuri lahutamatu osa. Selle probleemiga tegelemiseks tuleb nimelt kasutada Euroopa, liikmesriikide ja kohalike osaliste võrgustikke, kes on probleemist teadlikud ja suudavad võtta meetmeid, mille tulemusel varimajanduses tegutsemine ei oleks enam nii lihtne. Seda on võimalik saavutada, kui vastutavaid isikuid karistatakse tõhusate hoiatusmeetmetega ning kui varimajanduse paljastamiseks kasutatakse ennetavaid ja korrigeerivaid meetmeid, mis on tõenäoliselt praeguses majanduskriisis kasulikumad.

| 1.9 | Kohalikul tasandil edendab komitee seda, et varimajanduse piirkonna tasandil jälgimiseks loodaks vaatluskeskused, kus oleksid tööandjate, ametiühingute ja pädevate riiklike asutuste esindajad, eesmärgiga uurida probleemi ja selle arengut ajas, teha kindlaks valdavad jooned, valida välja kõige tõhusamad meetmed ja jälgida nende praktilist kohaldamist. |
| --- | --- |

1.9

Kohalikul tasandil edendab komitee seda, et varimajanduse piirkonna tasandil jälgimiseks loodaks vaatluskeskused, kus oleksid tööandjate, ametiühingute ja pädevate riiklike asutuste esindajad, eesmärgiga uurida probleemi ja selle arengut ajas, teha kindlaks valdavad jooned, valida välja kõige tõhusamad meetmed ja jälgida nende praktilist kohaldamist.

| 1.10 | Komitee kutsub üles vaatama võitluses varimajandusega ELi piiridest kaugemale ning kohaldada ettevõtja sotsiaalset vastutust ka kolmandates riikides, kus tehakse ELi ettevõtjatele allhankeid ja puuduvad inimväärse töö miinimumstandardid. Selline tava ei riku mitte ainult ettevõtjate vahelist konkurentsi, vaid see avab ka tee alaealiste tööle ja paneb põhilistest ohutuseeskirjadest mitte kinni pidades töötajate elu ohtu, nagu juhtus hiljuti Bangladeshis tehasevaringus. |
| --- | --- |

1.10

Komitee kutsub üles vaatama võitluses varimajandusega ELi piiridest kaugemale ning kohaldada ettevõtja sotsiaalset vastutust ka kolmandates riikides, kus tehakse ELi ettevõtjatele allhankeid ja puuduvad inimväärse töö miinimumstandardid. Selline tava ei riku mitte ainult ettevõtjate vahelist konkurentsi, vaid see avab ka tee alaealiste tööle ja paneb põhilistest ohutuseeskirjadest mitte kinni pidades töötajate elu ohtu, nagu juhtus hiljuti Bangladeshis tehasevaringus.

2.   Euroopa Liidu pühendumus võitlusele varimajanduse ja deklareerimata tööga

Euroopa Liidu pühendumus võitlusele varimajanduse ja deklareerimata tööga

| 2.1 | Euroopa Liidu strateegias „Euroopa 2020” (mille eesmärk on saavutada arukas, säästev ja kaasav majanduskasv) lisatakse liikmesriikide majanduspoliitika suunistesse tööhõivepoliitika suunised, sh meetmed varimajanduse ja sellega seotud deklareerimata, ebaseadusliku või mitteametliku töö vastu võitlemiseks, mis jäävad liikmesriikide pädevusse (1). Varimajanduse üldine mõiste hõlmab mitmesuguseid tegevusi, alates seaduslikust tegevusest, mida viiakse läbi ebaseaduslikult, kuni ebaseadusliku tegevuseni. Deklareerimata tööd on kirjeldatud järgmiselt: „igasugune tasustatud tegevus, mis on oma olemuselt seaduslik, kuid riiklikes asutustes deklareerimata, võttes arvesse liikmesriikide õigusliku reguleerimise süsteemide erinevusi. See määratlus (...) hõlmab kõige erinevamaid tegevusi alates mitteametlike majapidamisteenuste osutamisest kuni illegaalselt riigis viibivate isikute loata töötamisega, kuid see ei hõlma kuritegelikku tegevust” (2). |
| --- | --- |

2.1

Euroopa Liidu strateegias „Euroopa 2020” (mille eesmärk on saavutada arukas, säästev ja kaasav majanduskasv) lisatakse liikmesriikide majanduspoliitika suunistesse tööhõivepoliitika suunised, sh meetmed varimajanduse ja sellega seotud deklareerimata, ebaseadusliku või mitteametliku töö vastu võitlemiseks, mis jäävad liikmesriikide pädevusse (1). Varimajanduse üldine mõiste hõlmab mitmesuguseid tegevusi, alates seaduslikust tegevusest, mida viiakse läbi ebaseaduslikult, kuni ebaseadusliku tegevuseni. Deklareerimata tööd on kirjeldatud järgmiselt: „igasugune tasustatud tegevus, mis on oma olemuselt seaduslik, kuid riiklikes asutustes deklareerimata, võttes arvesse liikmesriikide õigusliku reguleerimise süsteemide erinevusi. See määratlus (...) hõlmab kõige erinevamaid tegevusi alates mitteametlike majapidamisteenuste osutamisest kuni illegaalselt riigis viibivate isikute loata töötamisega, kuid see ei hõlma kuritegelikku tegevust” (2).

1

2

| 2.1.1 | Varimajandus mõjutab tootmistegevuse korralikku toimimist ja tööjõu kvaliteeti, takistab majanduskasvule suunatud majandus-, sotsiaal- ja rahanduspoliitikat ning paneb kahtluse alla püüded, mida on tehtud strateegias „Euroopa 2020” seatud kõrgelennuliste majanduslike ja tööhõive eesmärkide saavutamiseks. Majanduskriisi sotsiaalne ja tööhõivealane mõju, mis vähendab tööhõivevõimalusi ning paneb ohtu ettevõtjate ja töötajate tulu ja sissetuleku perspektiivid, suurendab negatiivset mõju veelgi. |
| --- | --- |

2.1.1

Varimajandus mõjutab tootmistegevuse korralikku toimimist ja tööjõu kvaliteeti, takistab majanduskasvule suunatud majandus-, sotsiaal- ja rahanduspoliitikat ning paneb kahtluse alla püüded, mida on tehtud strateegias „Euroopa 2020” seatud kõrgelennuliste majanduslike ja tööhõive eesmärkide saavutamiseks. Majanduskriisi sotsiaalne ja tööhõivealane mõju, mis vähendab tööhõivevõimalusi ning paneb ohtu ettevõtjate ja töötajate tulu ja sissetuleku perspektiivid, suurendab negatiivset mõju veelgi.

| 2.1.2 | Viimastel aastatel on Euroopa tööhõivestrateegia raames nendele nähtustele rohkem tähelepanu pööratud, (3)käsitledes neid kas eraldi või osana üldisemast arutelust vajaduse üle tööturgu reformida ning samuti selle valdkonnaga seotud teemade (ebaseaduslik sisseränne ELi ja inimväärne töö kolmandates riikides) raames. |
| --- | --- |

2.1.2

Viimastel aastatel on Euroopa tööhõivestrateegia raames nendele nähtustele rohkem tähelepanu pööratud, (3)käsitledes neid kas eraldi või osana üldisemast arutelust vajaduse üle tööturgu reformida ning samuti selle valdkonnaga seotud teemade (ebaseaduslik sisseränne ELi ja inimväärne töö kolmandates riikides) raames.

3

| 2.1.3 | Varimajandust ja deklareerimata tööd käsitletakse eelkõige 2012. aasta aprillis esitatud tööhõivepaketis, 2012. ja 2013. aasta majanduskasvu analüüsis ning mitmele liikmesriigile esitatud soovitustes ebaseadusliku töö ja maksudest kõrvalehoidumise vastu võitlemise kohta. Komisjoni tööprogrammis (4)on 2014. aastaks teostatavate seadusandlike algatuste seas „Mitteametliku töötamise vastu võitlemise Euroopa platvorm”, mille eesmärk on parandada liikmesriikide asjaomaste asutuste koostööd, levitada häid tavasid ja teha kindlaks mõned ühised põhimõtted. |
| --- | --- |

2.1.3

Varimajandust ja deklareerimata tööd käsitletakse eelkõige 2012. aasta aprillis esitatud tööhõivepaketis, 2012. ja 2013. aasta majanduskasvu analüüsis ning mitmele liikmesriigile esitatud soovitustes ebaseadusliku töö ja maksudest kõrvalehoidumise vastu võitlemise kohta. Komisjoni tööprogrammis (4)on 2014. aastaks teostatavate seadusandlike algatuste seas „Mitteametliku töötamise vastu võitlemise Euroopa platvorm”, mille eesmärk on parandada liikmesriikide asjaomaste asutuste koostööd, levitada häid tavasid ja teha kindlaks mõned ühised põhimõtted.

4

| 2.2 | Üks oluline punkt on tööandjate organisatsioonide ja ametiühingute kaasamine otsustusprotsessi: „Sotsiaalpartneritel on riiklikul tasandil oluline roll tööturu eeskirjade määratlemisel” (5). Seetõttu on Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ka arutlenud ja toetanud varimajanduse ja deklareerimata töö vastu võitlemiseks Euroopa poliitika kujundamist ning võtnud 1999. ja 2005. aastal vastu kaks arvamust (6). |
| --- | --- |

2.2

Üks oluline punkt on tööandjate organisatsioonide ja ametiühingute kaasamine otsustusprotsessi: „Sotsiaalpartneritel on riiklikul tasandil oluline roll tööturu eeskirjade määratlemisel” (5). Seetõttu on Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ka arutlenud ja toetanud varimajanduse ja deklareerimata töö vastu võitlemiseks Euroopa poliitika kujundamist ning võtnud 1999. ja 2005. aastal vastu kaks arvamust (6).

5

6

| 2.2.1 | Oma esimeses arvamuses kiitis komitee strateegiat, mis põhineb ametlikule tööturule kaasamisel ja mitmesugustel poliitikameetmetel, mida saab liikmesriikide erinevatele õigus- ja tootmiskeskkondadele kohandada. Selles rõhutati ka teatavaid deklareerimata töö määratluse ebakõlasid ja alahindamisi, erinevust nende vahel, kes on varimajandusse jääma sunnitud ja kes töötavad seal vabatahtlikult, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete ning käsitööliste haldus- ja maksukoormust, ebaseaduslike sisserändajate juhtimist, uute töövormide reguleerimist, deklareerimata töötajate mitmekesisust ning mõnede kavandatud meetmete võimalikku ebatõhusust. |
| --- | --- |

2.2.1

Oma esimeses arvamuses kiitis komitee strateegiat, mis põhineb ametlikule tööturule kaasamisel ja mitmesugustel poliitikameetmetel, mida saab liikmesriikide erinevatele õigus- ja tootmiskeskkondadele kohandada. Selles rõhutati ka teatavaid deklareerimata töö määratluse ebakõlasid ja alahindamisi, erinevust nende vahel, kes on varimajandusse jääma sunnitud ja kes töötavad seal vabatahtlikult, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete ning käsitööliste haldus- ja maksukoormust, ebaseaduslike sisserändajate juhtimist, uute töövormide reguleerimist, deklareerimata töötajate mitmekesisust ning mõnede kavandatud meetmete võimalikku ebatõhusust.

| 2.2.2 | Teises arvamuses, mille komitee võttis 2005. aastal vastu omaalgatuslikult, (7)korrati varasemas arvamuses juba tehtud kriitikat ja lisati sellele juurde mõned uued punktid. Muu hulgas leiti, et tuleb parandada stiimuleid tööd deklareerida, vähendada bürokraatiat uue ettevõtte loomisel, pöörata eritähelepanu madalapalgalistele töötajatele, edendada ettevõtjatele ja töötajatele suunatud teabe- ja hariduskampaaniaid, võtta kasutusele tõhus ja hoiatav kontrolli- ja karistuste süsteem, pöörata tähelepanu töötingimustele kolmandates riikides ning seosele töötusega. |
| --- | --- |

2.2.2

Teises arvamuses, mille komitee võttis 2005. aastal vastu omaalgatuslikult, (7)korrati varasemas arvamuses juba tehtud kriitikat ja lisati sellele juurde mõned uued punktid. Muu hulgas leiti, et tuleb parandada stiimuleid tööd deklareerida, vähendada bürokraatiat uue ettevõtte loomisel, pöörata eritähelepanu madalapalgalistele töötajatele, edendada ettevõtjatele ja töötajatele suunatud teabe- ja hariduskampaaniaid, võtta kasutusele tõhus ja hoiatav kontrolli- ja karistuste süsteem, pöörata tähelepanu töötingimustele kolmandates riikides ning seosele töötusega.

7

3.   Üldised märkused: vajadus tegutseda

Üldised märkused: vajadus tegutseda

| 3.1 | Varimajandus ei tulene ainult muljest, et kulud (eelkõige tööjõukulud) on liiga suured. Seega ei ole selle eesmärk ainult maksu- ja sotsiaalkindlustuspettustega ebaseaduslikult tootmiskulusid vähendada. Soovitakse ka tööeeskirjade ja -standardite (miinimumpalk, maksimaalne lubatud tööaeg, ohutus, sertifikaadid) täitmisest kõrvale hiilida. Selle loogika järgi ei hõlma varimajandus loata ettevõtjate kriminaalset või ebaseaduslikku tegevust. Samas hõlmab see perekonnaliikme või naabri jaoks hooajaliselt mitteametlikult töötamist, mis on ometigi ühiskonnas üldiselt rohkem aktsepteeritud. |
| --- | --- |

3.1

Varimajandus ei tulene ainult muljest, et kulud (eelkõige tööjõukulud) on liiga suured. Seega ei ole selle eesmärk ainult maksu- ja sotsiaalkindlustuspettustega ebaseaduslikult tootmiskulusid vähendada. Soovitakse ka tööeeskirjade ja -standardite (miinimumpalk, maksimaalne lubatud tööaeg, ohutus, sertifikaadid) täitmisest kõrvale hiilida. Selle loogika järgi ei hõlma varimajandus loata ettevõtjate kriminaalset või ebaseaduslikku tegevust. Samas hõlmab see perekonnaliikme või naabri jaoks hooajaliselt mitteametlikult töötamist, mis on ometigi ühiskonnas üldiselt rohkem aktsepteeritud.

| 3.1.1 | Nähtus on nii keerukas, et sinna kaasatud tööjõud on väga mitmekesine (8): FIEd, kes otsustavad oma tööd mitte deklareerida; töövõtjad, kellel ei ole sotsiaalkindlustust, töölepingut või kellele makstakse osaliselt ümbrikupalka; perekonnaliikmest abitöölised, töötajad, kes ei deklareeri teist või kolmandat töökohta; ebaseaduslikud sisserändajad ja ELile allhankeid teevad kolmandate riikide töötajad, kellele ei kehti inimväärse töö miinimumstandardid. |
| --- | --- |

3.1.1

Nähtus on nii keerukas, et sinna kaasatud tööjõud on väga mitmekesine (8): FIEd, kes otsustavad oma tööd mitte deklareerida; töövõtjad, kellel ei ole sotsiaalkindlustust, töölepingut või kellele makstakse osaliselt ümbrikupalka; perekonnaliikmest abitöölised, töötajad, kes ei deklareeri teist või kolmandat töökohta; ebaseaduslikud sisserändajad ja ELile allhankeid teevad kolmandate riikide töötajad, kellele ei kehti inimväärse töö miinimumstandardid.

8

| 3.2 | Vajadus varimajanduse ja deklareerimata töö vastu tõsiselt võidelda tuleb sellest, et see avaldab nii ettevõtjatele kui ka töötajatele ja riigieelarvele mitmesugust mõju:






  — | ettevõtete vaheline konkurents on moonutatud, kuna eeskirju täitvad ettevõtjad konkureerivad nendega, kes neid ei täida. Nii saavad edasi tegutseda ettevõtjad, kes muidu oleksid tõenäoliselt turult välja tõrjutud. Samuti loob see ebatõhususe nõiaringi, kus ettevõtted, kellel puuduvad korralikud laenuvõimalused, ei kasva, et jääda varimajandusse; |
| --- | --- | --- |

3.2

Vajadus varimajanduse ja deklareerimata töö vastu tõsiselt võidelda tuleb sellest, et see avaldab nii ettevõtjatele kui ka töötajatele ja riigieelarvele mitmesugust mõju:

—

ettevõtete vaheline konkurents on moonutatud, kuna eeskirju täitvad ettevõtjad konkureerivad nendega, kes neid ei täida. Nii saavad edasi tegutseda ettevõtjad, kes muidu oleksid tõenäoliselt turult välja tõrjutud. Samuti loob see ebatõhususe nõiaringi, kus ettevõtted, kellel puuduvad korralikud laenuvõimalused, ei kasva, et jääda varimajandusse;

| — | töötajad on ohutuse, sissetuleku ja sotsiaalkindlustuse seisukohast ebakindlas olukorras, millel on lisaks eetilistele tagajärgedele nende inimväärikusele ka tagajärjed tootmisele, kuna töötajatel puuduvad elukestva, täiend- ja ümberõppe võimalused ning tootmisprotsesse ja tooteid ei ajakohastata; |
| --- | --- |

—

töötajad on ohutuse, sissetuleku ja sotsiaalkindlustuse seisukohast ebakindlas olukorras, millel on lisaks eetilistele tagajärgedele nende inimväärikusele ka tagajärjed tootmisele, kuna töötajatel puuduvad elukestva, täiend- ja ümberõppe võimalused ning tootmisprotsesse ja tooteid ei ajakohastata;

| — | avaliku sektori ressursid vähenevad, kuna väheneb maksu- ja sotsiaalkindlustusmaksetest saadav tulu (tax gap) ning avaliku teenuste ja heaoluriigi kulud on ebaühtlaselt jaotatud (free riding). |
| --- | --- |

—

avaliku sektori ressursid vähenevad, kuna väheneb maksu- ja sotsiaalkindlustusmaksetest saadav tulu (tax gap) ning avaliku teenuste ja heaoluriigi kulud on ebaühtlaselt jaotatud (free riding).

tax gap

free riding

| 3.3 | Majanduslik globaliseerumine ja sotsiaal-demograafilised muutused loovad varimajandusele ja deklareerimata tööle samuti (vähemalt potentsiaalselt) viljaka pinnase, mistõttu peab sellega tegelev poliitikavaldkond pidevalt edasi arenema, muutunud tingimustele kohanema ja uute nähtustega tegelema. Siinkohal viidatakse sellele, et koduabiliste ja hooldusteenuste nõudlus järjest suureneb, traditsioonilisi töövorme jääb järjest vähemaks, lepingulised suhted muutuvad järjest paindlikumaks, FIEde ja allhangete hulk suureneb ning rahvusvahelised kontsernid tugevnevad. Kõige selle tõttu tuleb pöörata rohkem tähelepanu eeskirjade määratlemisele, järelevalve- ja kontrollivahenditele ning rahvusvahelisele kooskõlastamisele. |
| --- | --- |

3.3

Majanduslik globaliseerumine ja sotsiaal-demograafilised muutused loovad varimajandusele ja deklareerimata tööle samuti (vähemalt potentsiaalselt) viljaka pinnase, mistõttu peab sellega tegelev poliitikavaldkond pidevalt edasi arenema, muutunud tingimustele kohanema ja uute nähtustega tegelema. Siinkohal viidatakse sellele, et koduabiliste ja hooldusteenuste nõudlus järjest suureneb, traditsioonilisi töövorme jääb järjest vähemaks, lepingulised suhted muutuvad järjest paindlikumaks, FIEde ja allhangete hulk suureneb ning rahvusvahelised kontsernid tugevnevad. Kõige selle tõttu tuleb pöörata rohkem tähelepanu eeskirjade määratlemisele, järelevalve- ja kontrollivahenditele ning rahvusvahelisele kooskõlastamisele.

| 3.4 | Statistika seisukohast on varimajandus osa SKPst ja selle mõõtmiseks on vaja asjakohast metoodikat. Kuid ELis on varimajanduse ulatuse ja struktuuri kohta vähemalt kolmel põhjusel usaldusväärset ja võrreldavat teavet raske saada: i) varimajandust ei saa oma olemuse tõttu otseselt jälgida; ii) liikmesriigid võtavad mitmesuguseid suundi, mistõttu on riikide eeskirjad erinevad; iii) kasutatakse erinevat arvutusmetoodikat. Loomulikult saavutatakse eri lähenemistega eri tulemusi, mis võivad isegi ühe riigi sees märkimisväärselt erineda (vt tabel 1). Üldiselt on riigi ametlikes allikates avaldatud andmetes varimajandust võrreldes spetsialistide ja rahvusvaheliste organisatsioonide andmetega alahinnatud. |
| --- | --- |

3.4

Statistika seisukohast on varimajandus osa SKPst ja selle mõõtmiseks on vaja asjakohast metoodikat. Kuid ELis on varimajanduse ulatuse ja struktuuri kohta vähemalt kolmel põhjusel usaldusväärset ja võrreldavat teavet raske saada: i) varimajandust ei saa oma olemuse tõttu otseselt jälgida; ii) liikmesriigid võtavad mitmesuguseid suundi, mistõttu on riikide eeskirjad erinevad; iii) kasutatakse erinevat arvutusmetoodikat. Loomulikult saavutatakse eri lähenemistega eri tulemusi, mis võivad isegi ühe riigi sees märkimisväärselt erineda (vt tabel 1). Üldiselt on riigi ametlikes allikates avaldatud andmetes varimajandust võrreldes spetsialistide ja rahvusvaheliste organisatsioonide andmetega alahinnatud.

| 3.4.1 | Varimajandust saab kolme moodi mõõta. Neid mõõtmismeetodeid võib kusjuures kasutada ka teiste asjade analüüsimiseks (lisaväärtus või tööhõive):






  — | otsesed mikromajanduse uuringud (nt Eurobaromeeter ja Euroopa ühiskonnauuring), kus küsitletavatele esitatakse üksikutel või regulaarsetel prooviuuringutel mõned küsimused nende töösuhte kohta (9); |
| --- | --- | --- |

3.4.1

Varimajandust saab kolme moodi mõõta. Neid mõõtmismeetodeid võib kusjuures kasutada ka teiste asjade analüüsimiseks (lisaväärtus või tööhõive):

—

otsesed mikromajanduse uuringud (nt Eurobaromeeter ja Euroopa ühiskonnauuring), kus küsitletavatele esitatakse üksikutel või regulaarsetel prooviuuringutel mõned küsimused nende töösuhte kohta (9);

9

| — | kaudsed makromajanduse hinnangud, mis põhinevad teistel varimajandusega seotud teadaolevatel muutujatel, näiteks rahvamajanduse arvepidamisel, tööturu suundumustel, tarbimisel ja valuutanõudlusel; |
| --- | --- |

—

kaudsed makromajanduse hinnangud, mis põhinevad teistel varimajandusega seotud teadaolevatel muutujatel, näiteks rahvamajanduse arvepidamisel, tööturu suundumustel, tarbimisel ja valuutanõudlusel;

| — | ökonomeetrilised mudelid, millega käsitletakse ebaseaduslikku tegevust soodustavatele põhiteguritele ja näitajatele tuginedes varimajandust kui vaadeldamatut muutujat. |
| --- | --- |

—

ökonomeetrilised mudelid, millega käsitletakse ebaseaduslikku tegevust soodustavatele põhiteguritele ja näitajatele tuginedes varimajandust kui vaadeldamatut muutujat.

| 3.5 | Ühes Euroopa tasandi uuringus soovitati liikmesriikide vahel sidusate ja võrreldavate hinnangute koostamise kasuliku alusena kasutada Itaalia riikliku statistikaameti arendatud metoodikat, mis põhineb laialdaselt kättesaadavatel ja usaldusväärsetel tööjõusisendi andmetel (10). Keskpikas perioodis võib see ELile pakkuda ühise, jagatud analüüsi-, võrdlus- ja hindamisaluse, mis ei sõltu väliste uuringukeskuste või organisatsioonide aruannetest. |
| --- | --- |

3.5

Ühes Euroopa tasandi uuringus soovitati liikmesriikide vahel sidusate ja võrreldavate hinnangute koostamise kasuliku alusena kasutada Itaalia riikliku statistikaameti arendatud metoodikat, mis põhineb laialdaselt kättesaadavatel ja usaldusväärsetel tööjõusisendi andmetel (10). Keskpikas perioodis võib see ELile pakkuda ühise, jagatud analüüsi-, võrdlus- ja hindamisaluse, mis ei sõltu väliste uuringukeskuste või organisatsioonide aruannetest.

10

| 3.6 | Praegu saadakse kõigi liikmesriikide kohta võrreldavat teavet kas varimajanduse ökonomeetrilistest mudelitest või mitteametlikult töötava tööjõu (töövõtjate ja FIEde) osakaalu otsestest prooviuuringutest. Saadud tulemused on osaliselt vastukäivad, kuna analüüsitakse eri aspekte (vt tabel 2). Pealegi uurivad seda nähtust regulaarselt vaid vähesed liikmesriigid. |
| --- | --- |

3.6

Praegu saadakse kõigi liikmesriikide kohta võrreldavat teavet kas varimajanduse ökonomeetrilistest mudelitest või mitteametlikult töötava tööjõu (töövõtjate ja FIEde) osakaalu otsestest prooviuuringutest. Saadud tulemused on osaliselt vastukäivad, kuna analüüsitakse eri aspekte (vt tabel 2). Pealegi uurivad seda nähtust regulaarselt vaid vähesed liikmesriigid.

| 3.6.1 | Ökonomeetrilise meetodi järgi on näitajad kõige kõrgemad mõnes Kesk- ja Ida-Euroopa riigis (ületades Bulgaarias koguni 30 %), kõrged Lõuna-Euroopas, keskmised ülejäänud Kesk- ja Ida-Euroopa riikides ja Põhjamaades ning madalad Lääne-Euroopas ja anglosaksi riikides (11). |
| --- | --- |

3.6.1

Ökonomeetrilise meetodi järgi on näitajad kõige kõrgemad mõnes Kesk- ja Ida-Euroopa riigis (ületades Bulgaarias koguni 30 %), kõrged Lõuna-Euroopas, keskmised ülejäänud Kesk- ja Ida-Euroopa riikides ja Põhjamaades ning madalad Lääne-Euroopas ja anglosaksi riikides (11).

11

| 3.6.2 | Otsese meetodi järgi saadud andmetega saadakse aga nüansseeritum pilt, kus näitajad on kõige kõrgemad Lõuna-Euroopas (eelkõige Küprosel ja Kreekas), kuid ka Iirimaal ja Poolas, ning kõige madalamad mõnes Kesk- ja Ida-Euroopa, Põhjamaade ja Lääne-Euroopa riigis (12). |
| --- | --- |

3.6.2

Otsese meetodi järgi saadud andmetega saadakse aga nüansseeritum pilt, kus näitajad on kõige kõrgemad Lõuna-Euroopas (eelkõige Küprosel ja Kreekas), kuid ka Iirimaal ja Poolas, ning kõige madalamad mõnes Kesk- ja Ida-Euroopa, Põhjamaade ja Lääne-Euroopa riigis (12).

12

4.   Konkreetsed märkused: kriisi mõju ja poliitikasuunised

Konkreetsed märkused: kriisi mõju ja poliitikasuunised

| 4.1 | Kriisi ja kokkuhoiumeetmete mõju ei ole kohe selge. Pakkumise poolelt vaadates peaks majanduslangus ergutama ettevõtteid tulu ja sissetuleku vähenemise kompenseerimiseks nii seaduslikke kui ka ebaseaduslikke tootmiskulusid piirama. Samas on rohkem töötuid, kes on valmis deklareerimata tööd vastu võtma. Kuid nõudluse poolelt vaadates vähenevad madala kvalifikatsiooniga inimeste töövõimalused, sest tarbimine ja investeerimine väheneb sellistes sektorites nagu ehitus, kaubandus, hotellid ja restoranid ning koduteenused. |
| --- | --- |

4.1

Kriisi ja kokkuhoiumeetmete mõju ei ole kohe selge. Pakkumise poolelt vaadates peaks majanduslangus ergutama ettevõtteid tulu ja sissetuleku vähenemise kompenseerimiseks nii seaduslikke kui ka ebaseaduslikke tootmiskulusid piirama. Samas on rohkem töötuid, kes on valmis deklareerimata tööd vastu võtma. Kuid nõudluse poolelt vaadates vähenevad madala kvalifikatsiooniga inimeste töövõimalused, sest tarbimine ja investeerimine väheneb sellistes sektorites nagu ehitus, kaubandus, hotellid ja restoranid ning koduteenused.

| 4.1.1 | Nimelt ei ole empiirilised tõendid siiski veenvad (13). Hiljutised arengusuunad näitavad ökonomeetriliste mudelite järgi siiski ühtlast langust, v.a väikene tõus majanduskriisi tippajal 2009. aastal, kuid samas toimus 2010.–2012. aastal kiire taastumine (vt tabel 3). Otsestest uuringutest tuleb samas välja vastuolulisem pilt, kus mõnes liikmesriigis on töövõtjate ja teiste puhul mitteametliku töö määr vähenenud, samas kui FIEde puhul on maksudest kõrvalehoidumine suurenenud. |
| --- | --- |

4.1.1

Nimelt ei ole empiirilised tõendid siiski veenvad (13). Hiljutised arengusuunad näitavad ökonomeetriliste mudelite järgi siiski ühtlast langust, v.a väikene tõus majanduskriisi tippajal 2009. aastal, kuid samas toimus 2010.–2012. aastal kiire taastumine (vt tabel 3). Otsestest uuringutest tuleb samas välja vastuolulisem pilt, kus mõnes liikmesriigis on töövõtjate ja teiste puhul mitteametliku töö määr vähenenud, samas kui FIEde puhul on maksudest kõrvalehoidumine suurenenud.

13

| 4.2 | Lisaks ulatusele varieerub liikmesriigiti ka varimajanduse ja deklareerimata töö struktuur. See tuleneb tootmisstruktuuride ja heaoluriigisüsteemide erinevusest (14). Kõige rohkem puudutavad need nähtused töötajaid, kelle majanduslikud tingimused on ka muidu keskmisest viletsamad. Nemad kannatavad kõige rohkem ka majanduslanguse all ja nende sissetulekuperspektiivid halvenevad (15). |
| --- | --- |

4.2

Lisaks ulatusele varieerub liikmesriigiti ka varimajanduse ja deklareerimata töö struktuur. See tuleneb tootmisstruktuuride ja heaoluriigisüsteemide erinevusest (14). Kõige rohkem puudutavad need nähtused töötajaid, kelle majanduslikud tingimused on ka muidu keskmisest viletsamad. Nemad kannatavad kõige rohkem ka majanduslanguse all ja nende sissetulekuperspektiivid halvenevad (15).

14

15

| 4.3 | Seega ei mõjuta varimajanduse ja deklareerimata töö areng tööjõudu liikmesriikides ja ühe riigi sees ühtemoodi (eriti pärast kriisi). Selle mõju erinevusega tuleb varimajanduse vastu võitlemise poliitikas ja vastutsüklilise mõjuga sotsiaalpoliitika kohaldamisel arvestada. |
| --- | --- |

4.3

Seega ei mõjuta varimajanduse ja deklareerimata töö areng tööjõudu liikmesriikides ja ühe riigi sees ühtemoodi (eriti pärast kriisi). Selle mõju erinevusega tuleb varimajanduse vastu võitlemise poliitikas ja vastutsüklilise mõjuga sotsiaalpoliitika kohaldamisel arvestada.

| 4.4 | Varimajanduse ja deklareerimata töö keerukust arvestades ollakse ühel meelel, et probleemiga tegelemiseks on vaja mitmesuguseid vahendeid: nt selle kindlaks tegemine kontrollide ja karistuste abil ning stiimulid eeskirjade järgimiseks. Komitee tervitab seda, et viimastel aastatel on järjest olulisemaks peetud ennetus- ja parandusmeetmeid, mille eesmärk on ära hoida varimajandust toetavad tegurid ja ergutada varimajanduse paljastamist, mis on tõenäoliselt majanduskriisist väljumiseks kasulikum (16) (vt tabel 4). |
| --- | --- |

4.4

Varimajanduse ja deklareerimata töö keerukust arvestades ollakse ühel meelel, et probleemiga tegelemiseks on vaja mitmesuguseid vahendeid: nt selle kindlaks tegemine kontrollide ja karistuste abil ning stiimulid eeskirjade järgimiseks. Komitee tervitab seda, et viimastel aastatel on järjest olulisemaks peetud ennetus- ja parandusmeetmeid, mille eesmärk on ära hoida varimajandust toetavad tegurid ja ergutada varimajanduse paljastamist, mis on tõenäoliselt majanduskriisist väljumiseks kasulikum (16) (vt tabel 4).

16

| 4.5 | Üldiselt pakutakse probleemi eri aspektidega tegelemiseks välja mitmesuguseid meetmeid:






  — | teha ettevõtetele eeskirjade järgimine odavamaks ja lihtsamaks ning reformida ja lihtsustada haldus- ja maksuprotseduure; |
| --- | --- | --- |

4.5

Üldiselt pakutakse probleemi eri aspektidega tegelemiseks välja mitmesuguseid meetmeid:

—

teha ettevõtetele eeskirjade järgimine odavamaks ja lihtsamaks ning reformida ja lihtsustada haldus- ja maksuprotseduure;

| — | suurendada tegevuse paljastamise riski tänu kontrollide tõhustamisele (eelkõige tänu kolmepoolsetele inspektsioonidele, kus osalevad pädevate avaliku sektori asutuste, (17)tööandjate ja ametiühingute esindajad) ning juba olemasolevate karistuste tõhustamisele; |
| --- | --- |

—

suurendada tegevuse paljastamise riski tänu kontrollide tõhustamisele (eelkõige tänu kolmepoolsetele inspektsioonidele, kus osalevad pädevate avaliku sektori asutuste, (17)tööandjate ja ametiühingute esindajad) ning juba olemasolevate karistuste tõhustamisele;

17

| — | ergutada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete kasvu ning kohaldada tööstuspoliitikat, mis toetab tootmissektoreid ja kvalifitseeritud töö suurt kasutust; |
| --- | --- |

—

ergutada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete kasvu ning kohaldada tööstuspoliitikat, mis toetab tootmissektoreid ja kvalifitseeritud töö suurt kasutust;

| — | muuta deklareerimata töö töötajate jaoks vähem ligitõmbavaks. Selleks võiks kasutada sissetulekutoetusi ning muuta sotsiaalkindlustusmaksete ja -teenuste vaheline seos ilmsemaks; |
| --- | --- |

—

muuta deklareerimata töö töötajate jaoks vähem ligitõmbavaks. Selleks võiks kasutada sissetulekutoetusi ning muuta sotsiaalkindlustusmaksete ja -teenuste vaheline seos ilmsemaks;

| — | reguleerida uusi töövorme, et nad võimaldaksid kuritarvitamise asemel ühildada ettevõtjate ja töötajate vajadusi; |
| --- | --- |

—

reguleerida uusi töövorme, et nad võimaldaksid kuritarvitamise asemel ühildada ettevõtjate ja töötajate vajadusi;

| — | jälgida tööjõu maksumuse adekvaatsust mõõtvate näitajate (18) (sektoriti, ettevõttekategooriati ja piirkonniti erinevad) abil, milles sotsiaalpartnerid on koos kokku leppinud, maksude maksmise regulaarsust; |
| --- | --- |

—

jälgida tööjõu maksumuse adekvaatsust mõõtvate näitajate (18) (sektoriti, ettevõttekategooriati ja piirkonniti erinevad) abil, milles sotsiaalpartnerid on koos kokku leppinud, maksude maksmise regulaarsust;

18

| — | vähendada varimajanduse ühiskondlikku aktsepteeritavust ja levitada maksueetikat, tõsta avalikkuse teadlikkust, püüda maksukoorma jagamisel saavutada suuremat õiglust ja suurendada usaldust avalikesse haldusasutustesse ja poliitikasse; |
| --- | --- |

—

vähendada varimajanduse ühiskondlikku aktsepteeritavust ja levitada maksueetikat, tõsta avalikkuse teadlikkust, püüda maksukoorma jagamisel saavutada suuremat õiglust ja suurendada usaldust avalikesse haldusasutustesse ja poliitikasse;

| — | koostada regulaarselt järelevalvearuandeid, milles uuritakse praegusi arengusuundi ja võetud meetmete tõhusust; |
| --- | --- |

—

koostada regulaarselt järelevalvearuandeid, milles uuritakse praegusi arengusuundi ja võetud meetmete tõhusust;

| — | tugevdada rahvusvaheliste ettevõtete osas liikmesriikide koostööd. Selleks võiks kasutada ka sellega tegelevate agentuuride või institutsiooniliste struktuuride abi (19). |
| --- | --- |

—

tugevdada rahvusvaheliste ettevõtete osas liikmesriikide koostööd. Selleks võiks kasutada ka sellega tegelevate agentuuride või institutsiooniliste struktuuride abi (19).

19

| 4.6 | Kõigil neil meetmetel on siiski ühine eesmärk: et ettevõtjatele oleksid trahvide ja reputatsiooni kaotusega seotud kulud suuremad kui pettusest või ebaseaduslikust tegevusest potentsiaalselt saadav kasu, mistõttu tasuks seda riski vähem võtta; et töötajate jaoks oleks seaduslik töö tulusam (nii kuusissetuleku kui ka tulevikuperspektiivide seisukohast) kui deklareerimata töö. Selleks on kindlasti vaja deklareerimata töö muutmist seaduslikuks tööks eri vormis toetada. |
| --- | --- |

4.6

Kõigil neil meetmetel on siiski ühine eesmärk: et ettevõtjatele oleksid trahvide ja reputatsiooni kaotusega seotud kulud suuremad kui pettusest või ebaseaduslikust tegevusest potentsiaalselt saadav kasu, mistõttu tasuks seda riski vähem võtta; et töötajate jaoks oleks seaduslik töö tulusam (nii kuusissetuleku kui ka tulevikuperspektiivide seisukohast) kui deklareerimata töö. Selleks on kindlasti vaja deklareerimata töö muutmist seaduslikuks tööks eri vormis toetada.

Brüssel, 21. jaanuar 2014.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Henri MALOSSE

---

(1)  „Töövõimalusterohke majanduse taastumine”, COM(2012) 173 final, punkt 1.1; nõukogu otsus 2010/707/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta, suunis nr 7.

1

(2)  COM(2007) 628. OCSE kasutab sarnast määratlust. Maailmapank teeb aga ettepaneku lisada sellesse töölepinguta töövõtjad ja füüsilisest isikust ettevõtjad, kes on palganud kuni viis ametlikult mitte töötavat inimest.

2

(3)  2013. aasta ILO töödokument „Labour Inspection and Undeclared Work in the EU”.

3

| — | Eurofoundi andmebaas ja aruanne „Tackling undeclared work in 27 European Union Member States and Norway. Approaches and measures since 2008”. |
| --- | --- |

—

Eurofoundi andmebaas ja aruanne „Tackling undeclared work in 27 European Union Member States and Norway. Approaches and measures since 2008”.

| — | „2012. aasta tööhõivepakett”: komisjoni teatis „Töövõimalusterohke majanduse taastumine”. |
| --- | --- |

—

„2012. aasta tööhõivepakett”: komisjoni teatis „Töövõimalusterohke majanduse taastumine”.

| — | Komisjoni 2012. ja 2013. aasta teatised „Iga-aastane majanduskasvu analüüs”. |
| --- | --- |

—

Komisjoni 2012. ja 2013. aasta teatised „Iga-aastane majanduskasvu analüüs”.

| — | 2012. ja 2013. aasta riigipõhised soovitused. |
| --- | --- |

—

2012. ja 2013. aasta riigipõhised soovitused.

| — | 2012. aasta vastastikuse õppe programm PROGRESS, eksperdihinnang teemal „Combatting undeclared work as a growing challenge in the context of high unemployment”. |
| --- | --- |

—

2012. aasta vastastikuse õppe programm PROGRESS, eksperdihinnang teemal „Combatting undeclared work as a growing challenge in the context of high unemployment”.

| — | Komisjoni 2010. aasta teatis „Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava: Euroopa panus täieliku tööhõive saavutamisse”, COM(2010) 682 final. |
| --- | --- |

—

Komisjoni 2010. aasta teatis „Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava: Euroopa panus täieliku tööhõive saavutamisse”, COM(2010) 682 final.

| — | Nõukogu otsus 2010/707/EL, 21. oktoober 2010, liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta. |
| --- | --- |

—

Nõukogu otsus 2010/707/EL, 21. oktoober 2010, liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta.

| — | Komisjoni 2007. aasta teatis „Tõhustagem võitlust deklareerimata töö vastu” – COM(2007) 628 final. |
| --- | --- |

—

Komisjoni 2007. aasta teatis „Tõhustagem võitlust deklareerimata töö vastu” – COM(2007) 628 final.

| — | Eurobaromeetri 2007. aasta spetsiaalne uuring deklareerimata töö kohta. |
| --- | --- |

—

Eurobaromeetri 2007. aasta spetsiaalne uuring deklareerimata töö kohta.

| — | Komisjoni teatis „Komisjoni rohelise raamatu „Tööõiguse ajakohastamine 21. sajandi sõlmküsimuste lahendamisel” üle toimunud avaliku arutelu tulemused”, COM(2007) 627. |
| --- | --- |

—

Komisjoni teatis „Komisjoni rohelise raamatu „Tööõiguse ajakohastamine 21. sajandi sõlmküsimuste lahendamisel” üle toimunud avaliku arutelu tulemused”, COM(2007) 627.

| — | Roheline raamat „Tööõiguse ajakohastamine 21. sajandi sõlmküsimuste lahendamisel”, COM(2006) 708. |
| --- | --- |

—

Roheline raamat „Tööõiguse ajakohastamine 21. sajandi sõlmküsimuste lahendamisel”, COM(2006) 708.

| — | 2010 „Feasibility of establishing a European platform for cooperation between labour inspectorates, and other relevant monitoring and enforcement bodies with the aim of preventing and fighting undeclared work” (Regioplani uuring). |
| --- | --- |

—

2010 „Feasibility of establishing a European platform for cooperation between labour inspectorates, and other relevant monitoring and enforcement bodies with the aim of preventing and fighting undeclared work” (Regioplani uuring).

(4)  COM(2012) 629 final

4

(5)  COM(2012) 173 final, punkt 3.2.

5

(6)  EÜT 101, 12.4.1999, lk 30-37, mis lähtus dokumendist COM(98) 219; ELT C 255, 14.10.2005, lk 61-66. Teemat käsitleti ka teistes arvamustes seoses tööturuga üldiselt või varimajandusega kaasnevate nähtusega: ELT C 175, 27.7.2007, lk 65–73 ja ELT C 204, 9.8.2008, lk 70–76.

6

(7)  Tuginedes nõukogu resolutsioonil nr 13538/1/03 deklareerimata töö kohta ning 22. juuli 2003.aasta otsusel tööhõivepoliitikat käsitlevate suuniste kohta.

7

(8)  ILO, „Labour Inspection and Undeclared Work in the EU”, töödokument nr 29, Genf 2013, ptk 1.

8

(9)  Kuigi selle puhul on oht varimajandust alahinnata, kuna vastuseid ei pruugi olla õiged. Eelis on aga see, et saadakse väga palju sotsiaal-majanduslikke detaile.

9

(10)  Ciccarone G. et al., „Study on indirect measurement methods for undeclared work in the EU”, GHK & Fondazione G. Brodolini, Euroopa Komisjoni lõpparuanne, tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat, detsember 2009.

10

et al

(11)  Schneider F., „The Shadow Economy and Work in the Shadow: What Do We (Not) Know?”, IZA aruteludokument nr 6423, märts 2012; Schneider F., „Size and Development of the Shadow Economy of 31 European and 5 other OECD Countries from 2003 to 2012: Some New Facts”, 2012. aasta töödokument.

11

(12)  Hazans M., „Informal Workers across Europe. Evidence from 30 European Countries”, poliitikauurimise töödokument nr 5912, Maailmapank, detsember 2011; Packard T. – Koettl J. – „Montenegro C.E., In From the Shadow. Integrating Europe's Informal Labor”, Maailmapank 2012, ptk 1.

12

(13)  Schneider F., cit.; Hazans M., cit., Packard T. – Koettl J. – Montenegro C.E., cit.

13

cit

cit

cit.

(14)  Põhjamaades, kus tööturu-, sotsiaalkaitse- ja ümberjagamise poliitikale kulutatakse rohkem ning kus on seetõttu sissetulekud ühtlasemad, on ka vähem deklareerimata tööd. Seda esineb enamasti vaid sissetuleku suurendamiseks tehtava teise töö puhul. Lõuna-Euroopas on aga tööturu ja heaoluriigi piiratud aktiivsete poliitikameetmete tõttu varimajandusel asendav ülesanne. Seetõttu on see eriti levinud töötute ja ametlikult tööturult kõrvale jäänud inimeste seas. Vt Eurofound, „Tackling undeclared work in 27 European Union Member States and Norway. Approaches and measures since 2008”, juuni 2013, ptk 1–4.

14

(15)  Hazans M., lk 22–39.

15

(16)  Eurofound, ptk 2 ja 3.

16

(17)  ILO, cit., ptk. 3.

17

cit

(18)  Nimetatud näitajad võimaldavad võimalikku musta tööjõu kasutamist paljastada, kui auditi tulemustest tuleb välja, et tööjõukulu (palk pluss sotsiaalkindlustusmaksed) on väiksem kui hinnanguline minimaalne tööjõukulu. Sellele viidatakse komisjoni dokumendis COM(2007) 628 final kui heale tavale.

18

(19)  Dekker H. et al., „Joining up the fight against undeclared work in Europe, Regioplan”, Euroopa Komisjoni lõpparuanne, tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat, detsember 2010, ptk 5.

19

et al.

---

| 11.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 177/15 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 177/15

---

Euroopa Majandus– ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ligipääs kui inimõigus puuetega inimeste jaoks” (omaalgatuslik arvamus)

(2014/C 177/03)

Raportöör: Ioannis VARDAKASTANIS

14. veebruaril 2013 otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt kodukorra artikli 29 lõikele 2 koostada omaalgatusliku arvamuse järgmises küsimuses:

„Ligipääs kui inimõigus puuetega inimeste jaoks”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon võttis arvamuse vastu 19. novembril 2013.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 495. istungjärgul 21.–22. jaanuaril 2014 (21. jaanuari istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 152, erapooletuks jäi 3.

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kutsub ELi institutsioone üles tunnustama, et ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni artiklis 9 sätestatu tähendab eraldiseisvat inimõigust ja seepärast peab selle täielik rakendamine tooma õiguslike ja poliitikameetmete kaudu kaasa vajalikud tingimused, mis võimaldavad puuetega isikutele juurdepääsu kõigile elukeskkondadele ja -valdkondadele. See on hädavajalik nende kodaniku- ja poliitiliste õiguste täielikuks kasutamiseks, samuti nende sotsiaalsete, majanduslike ja kultuuriliste õiguste kasutamiseks. Ligipääsetavus toob kasu kogu ühiskonnale. |
| --- | --- |

1.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kutsub ELi institutsioone üles tunnustama, et ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni artiklis 9 sätestatu tähendab eraldiseisvat inimõigust ja seepärast peab selle täielik rakendamine tooma õiguslike ja poliitikameetmete kaudu kaasa vajalikud tingimused, mis võimaldavad puuetega isikutele juurdepääsu kõigile elukeskkondadele ja -valdkondadele. See on hädavajalik nende kodaniku- ja poliitiliste õiguste täielikuks kasutamiseks, samuti nende sotsiaalsete, majanduslike ja kultuuriliste õiguste kasutamiseks. Ligipääsetavus toob kasu kogu ühiskonnale.

| 1.2 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee esitab kõigile ELi institutsioonidele, poliitilistele organitele ja asutustele, sh komitee, üleskutse valmistada ette konkreetne kava, konsulteerides Euroopa puuetega inimeste liikumisega, et tagada juurdepääs mh oma ruumidele, veebilehtedele ja dokumentidele. |
| --- | --- |

1.2

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee esitab kõigile ELi institutsioonidele, poliitilistele organitele ja asutustele, sh komitee, üleskutse valmistada ette konkreetne kava, konsulteerides Euroopa puuetega inimeste liikumisega, et tagada juurdepääs mh oma ruumidele, veebilehtedele ja dokumentidele.

| 1.3 | Komitee peab ligipääsetavust jätkusuutlikkuse ja selle sotsiaalse mõõtme esmaseks eeltingimuseks vaesuse ja tõrjutusega võitlemisel ja sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamisel. |
| --- | --- |

1.3

Komitee peab ligipääsetavust jätkusuutlikkuse ja selle sotsiaalse mõõtme esmaseks eeltingimuseks vaesuse ja tõrjutusega võitlemisel ja sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamisel.

| 1.4 | Komitee tunnistab, et sellistes valdkondades nagu transport ja telekommunikatsioon on astutud positiivseid samme (näiteks digitaalarengu tegevuskava), kuid vaja on rohkem meetmeid, sh siseturul. |
| --- | --- |

1.4

Komitee tunnistab, et sellistes valdkondades nagu transport ja telekommunikatsioon on astutud positiivseid samme (näiteks digitaalarengu tegevuskava), kuid vaja on rohkem meetmeid, sh siseturul.

| 1.5 | Komitee tunnistab, et ligipääsetavuse puudumine on iseenesest diskrimineerimine, ja rõhutab seetõttu vajadust, et EL arendaks edasi mittediskrimineerimisalaseid õigusakte. Samuti kutsub komitee nõukogu üles minema edasi ettepanekuga võtta vastu direktiiv, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest, COM(2008) 426 final (ELi toimimise lepingu artikkel 19). |
| --- | --- |

1.5

Komitee tunnistab, et ligipääsetavuse puudumine on iseenesest diskrimineerimine, ja rõhutab seetõttu vajadust, et EL arendaks edasi mittediskrimineerimisalaseid õigusakte. Samuti kutsub komitee nõukogu üles minema edasi ettepanekuga võtta vastu direktiiv, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest, COM(2008) 426 final (ELi toimimise lepingu artikkel 19).

| 1.6 | Komitee kutsub Euroopa Komisjoni üles täitma oma ammust lubadust ja esitama õiguslikult siduv Euroopa ligipääsetavuse akt. |
| --- | --- |

1.6

Komitee kutsub Euroopa Komisjoni üles täitma oma ammust lubadust ja esitama õiguslikult siduv Euroopa ligipääsetavuse akt.

| 1.7 | Komitee kutsub Euroopa Parlamenti ja nõukogu üles viima lõpule töö praeguse direktiivi ettepanekuga avaliku sektori asutuste veebisaitide käideldavuse kohta kooskõlas komitee arvamusega avaliku sektori asutuste veebisaitide käideldavuse kohta (1) ja Euroopa Puuetega Inimeste Foorumiga. |
| --- | --- |

1.7

Komitee kutsub Euroopa Parlamenti ja nõukogu üles viima lõpule töö praeguse direktiivi ettepanekuga avaliku sektori asutuste veebisaitide käideldavuse kohta kooskõlas komitee arvamusega avaliku sektori asutuste veebisaitide käideldavuse kohta (1) ja Euroopa Puuetega Inimeste Foorumiga.

| 1.8 | Komitee kutsub ELi institutsioone üles leppima kokku puuetega isikuid ja ligipääsetavust käsitlevate kohustuslike eeltingimuste lisamises praeguse struktuurifondide ühissätete määrusesse, samuti välisabi rahastamisvahenditesse ja muudesse rahastamisvahenditesse. |
| --- | --- |

1.8

Komitee kutsub ELi institutsioone üles leppima kokku puuetega isikuid ja ligipääsetavust käsitlevate kohustuslike eeltingimuste lisamises praeguse struktuurifondide ühissätete määrusesse, samuti välisabi rahastamisvahenditesse ja muudesse rahastamisvahenditesse.

| 1.9 | Komitee leiab, et EL ja liikmesriigid ei tohiks kasutada kriisi ja sellest tulenevad kokkuhoiumeetmeid ettekäändena vähendada juurdepääsu kui inimõigust. |
| --- | --- |

1.9

Komitee leiab, et EL ja liikmesriigid ei tohiks kasutada kriisi ja sellest tulenevad kokkuhoiumeetmeid ettekäändena vähendada juurdepääsu kui inimõigust.

| 1.10 | Komitee märgib, et ligipääsu kui inimõiguse jõustamisel tuleks silmas pidada järgmiseid aluspõhimõtteid: vabadus valida ja liikuda, iseseisev elu, mõistlikud abinõud, osalemine, universaalne disain ja ennetav kohustus. |
| --- | --- |

1.10

Komitee märgib, et ligipääsu kui inimõiguse jõustamisel tuleks silmas pidada järgmiseid aluspõhimõtteid: vabadus valida ja liikuda, iseseisev elu, mõistlikud abinõud, osalemine, universaalne disain ja ennetav kohustus.

| 1.11 | Komitee kutsub ELi ja liikmesriike üles looma jälgimise ja jõustamise mehhanismid, kaasates puuetega isikute esindusorganisatsioonid. |
| --- | --- |

1.11

Komitee kutsub ELi ja liikmesriike üles looma jälgimise ja jõustamise mehhanismid, kaasates puuetega isikute esindusorganisatsioonid.

| 1.12 | Komitee rõhutab, et ligipääsetavuse mõõde peaks sisalduma järgmistes ELi poliitikavaldkondades: õigusvõime, poliitiline osalemine, tööhõive, riigiabi, transport, haridus, ligipääs kaupadele ja teenustele, teadusuuringud, välispoliitika ja elamumajandus. |
| --- | --- |

1.12

Komitee rõhutab, et ligipääsetavuse mõõde peaks sisalduma järgmistes ELi poliitikavaldkondades: õigusvõime, poliitiline osalemine, tööhõive, riigiabi, transport, haridus, ligipääs kaupadele ja teenustele, teadusuuringud, välispoliitika ja elamumajandus.

| 1.13 | Komitee arvates peaksid ELi institutsioonid ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni sätete rakendamisel kaasama ligipääsetavuse järgmistesse vahenditesse: standardimine, ühtlustamine, tehnilised nõuded, stiimulid äriühingutele, ametiühingupoliitika ja kollektiivlepingud. |
| --- | --- |

1.13

Komitee arvates peaksid ELi institutsioonid ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni sätete rakendamisel kaasama ligipääsetavuse järgmistesse vahenditesse: standardimine, ühtlustamine, tehnilised nõuded, stiimulid äriühingutele, ametiühingupoliitika ja kollektiivlepingud.

| 1.14 | Komitee märgib, et teadlikkuse suurendamise strateegiad on esmatähtsad, et saavutada ligipääsu kui inimõiguse tunnistamine ühiskonnas, sh kodanike endi, samuti peamiste osalejate (nt koolide ja massimeedia) seas kooskõlas ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni artikliga 8. |
| --- | --- |

1.14

Komitee märgib, et teadlikkuse suurendamise strateegiad on esmatähtsad, et saavutada ligipääsu kui inimõiguse tunnistamine ühiskonnas, sh kodanike endi, samuti peamiste osalejate (nt koolide ja massimeedia) seas kooskõlas ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni artikliga 8.

| 1.15 | Komitee arvates peaks ligipääsetavus olema kaasatud reaalainete (nt arhitektuur, inseneriteadus, informaatika jne) õppekavades. |
| --- | --- |

1.15

Komitee arvates peaks ligipääsetavus olema kaasatud reaalainete (nt arhitektuur, inseneriteadus, informaatika jne) õppekavades.

| 1.16 | Komitee on seisukohal, et statistilised vahendid ligipääsu kui inimõiguse jõustamise toetamiseks on ebapiisavad, ja kutsub seetõttu Eurostati üles tagama nende väljaarendamise. |
| --- | --- |

1.16

Komitee on seisukohal, et statistilised vahendid ligipääsu kui inimõiguse jõustamise toetamiseks on ebapiisavad, ja kutsub seetõttu Eurostati üles tagama nende väljaarendamise.

| 1.17 | Komitee kordab oma eelmistes arvamustes väljendatud lubadust luua ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamise jälgimise juhtkomitee. |
| --- | --- |

1.17

Komitee kordab oma eelmistes arvamustes väljendatud lubadust luua ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamise jälgimise juhtkomitee.

2.   Sissejuhatus

| 2.1 | Inimõigustega seotud lähenemisviis puudele tähendab seda, et ELil kui ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni osalisel ja kõigil kodanikel on kohustus ehitada üles ühiskond, kus kõik inimesed, sh puuetega isikud, saavad kasutada oma kodaniku-, poliitilisi, majanduslikke, sotsiaalseid ja kultuurilisi õigusi. |
| --- | --- |

2.1

Inimõigustega seotud lähenemisviis puudele tähendab seda, et ELil kui ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni osalisel ja kõigil kodanikel on kohustus ehitada üles ühiskond, kus kõik inimesed, sh puuetega isikud, saavad kasutada oma kodaniku-, poliitilisi, majanduslikke, sotsiaalseid ja kultuurilisi õigusi.

| 2.2 | ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioonis sätestatud puudega isiku määratlus toetab ja tugevdab inimõiguste lähenemisviisi puudele: „Puuetega inimeste mõiste hõlmab isikuid, kellel on pikaajaline füüsiline, vaimne, intellektuaalne või meeleline vaegus, mis võib koostoimel erinevate takistustega tõkestada nende täielikku ja tõhusat osalemist ühiskonnaelus teistega võrdsetel alustel”. |
| --- | --- |

2.2

ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioonis sätestatud puudega isiku määratlus toetab ja tugevdab inimõiguste lähenemisviisi puudele: „Puuetega inimeste mõiste hõlmab isikuid, kellel on pikaajaline füüsiline, vaimne, intellektuaalne või meeleline vaegus, mis võib koostoimel erinevate takistustega tõkestada nende täielikku ja tõhusat osalemist ühiskonnaelus teistega võrdsetel alustel”.

| 2.3 | ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooniga ühinemisel lisas EL sellele pädevusvaldkondade loetelu, kus ligipääsetavus on lahutamatu osa. Siiani on ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioon ainuke inimõiguste leping, millega EL on ühinenud. |
| --- | --- |

2.3

ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooniga ühinemisel lisas EL sellele pädevusvaldkondade loetelu, kus ligipääsetavus on lahutamatu osa. Siiani on ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioon ainuke inimõiguste leping, millega EL on ühinenud.

| 2.4 | Maailma Terviseorganisatsiooni ja Maailmapanga koostatud maailma puude valdkonna aruandes (2011) rõhutatakse, et sageli on hooned, transport, teave ja suhtlusvahendid puuetega inimestele ligipääsmatud (2). |
| --- | --- |

2.4

Maailma Terviseorganisatsiooni ja Maailmapanga koostatud maailma puude valdkonna aruandes (2011) rõhutatakse, et sageli on hooned, transport, teave ja suhtlusvahendid puuetega inimestele ligipääsmatud (2).

| 2.5 | Ligipääs füüsilisele keskkonnale ja ühistranspordile on eeltingimus puudega isikute liikumisvabaduseks, mis on tagatud inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklis 13 ja kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artiklis 12. Samamoodi nähti ligipääsu teabele ja suhtlusvahenditele eeltingimusena sõna- ja väljendusvabaduseks, mis on tagatud inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklis 19 ja kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artikli 19 lõikes 2 (3) |
| --- | --- |

2.5

Ligipääs füüsilisele keskkonnale ja ühistranspordile on eeltingimus puudega isikute liikumisvabaduseks, mis on tagatud inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklis 13 ja kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artiklis 12. Samamoodi nähti ligipääsu teabele ja suhtlusvahenditele eeltingimusena sõna- ja väljendusvabaduseks, mis on tagatud inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklis 19 ja kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artikli 19 lõikes 2 (3)

| 2.6 | ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni kontaktpunktil (mis asub Euroopa Komisjonis) on kaalukas roll ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamisel ja sellega tuleb tegeleda väga ennetaval viisil. |
| --- | --- |

2.6

ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni kontaktpunktil (mis asub Euroopa Komisjonis) on kaalukas roll ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamisel ja sellega tuleb tegeleda väga ennetaval viisil.

| 2.7 | Euroopa Liidu Nõukogu kiitis 29. oktoobril 2012 heaks raamistiku loomise, et kaitsta, edendada ja jälgida ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamist. Raamistikku kuuluvad Euroopa Ombudsman, Euroopa Parlamendi petitsioonikomisjon, Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet, Euroopa Puuetega Inimeste Foorum ja Euroopa Komisjon. |
| --- | --- |

2.7

Euroopa Liidu Nõukogu kiitis 29. oktoobril 2012 heaks raamistiku loomise, et kaitsta, edendada ja jälgida ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamist. Raamistikku kuuluvad Euroopa Ombudsman, Euroopa Parlamendi petitsioonikomisjon, Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet, Euroopa Puuetega Inimeste Foorum ja Euroopa Komisjon.

| 2.8 | Komitee tervitab Euroopa Puuetega Inimeste Foorumi täielikku kaasamist kõnealusesse raamistikku ja toonitab vajadust, et kodanikuühiskond oleks raamistiku tegevusse väga tihedalt kaasatud. |
| --- | --- |

2.8

Komitee tervitab Euroopa Puuetega Inimeste Foorumi täielikku kaasamist kõnealusesse raamistikku ja toonitab vajadust, et kodanikuühiskond oleks raamistiku tegevusse väga tihedalt kaasatud.

| 2.9 | ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni artiklites 9, 3 ja 21 tunnustatakse ligipääsu õigusena. |
| --- | --- |

2.9

ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni artiklites 9, 3 ja 21 tunnustatakse ligipääsu õigusena.

| 2.10 | ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni ligipääsetavust käsitlevates artiklites sätestatakse tähtis eraldiseisev õiguslik/poliitiline tegevuskava, mida ei saa vaadelda isoleeritult. Seepärast tuleb ligipääsetavust käsitleda kui kõigi teiste kodaniku-, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste kasutamise võimaldajat ja lihtsustajat. |
| --- | --- |

2.10

ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni ligipääsetavust käsitlevates artiklites sätestatakse tähtis eraldiseisev õiguslik/poliitiline tegevuskava, mida ei saa vaadelda isoleeritult. Seepärast tuleb ligipääsetavust käsitleda kui kõigi teiste kodaniku-, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste kasutamise võimaldajat ja lihtsustajat.

| 2.11 | Viimastel aastatel on ELi seadusandjad ligipääsetavusele rohkem tähelepanu pööranud ja see on lisatud muu hulgas sellistesse poliitikavaldkondadesse nagu riigihanked, struktuurifondid ja muud rahastamisvahendid, reisija õigused, tehnilised standardid (koostalitluse tehniline kirjeldus – piiratud liikumisvõimega isikud) ja tööhõive. See on eriti oluline Euroopa rahvastiku vananemist silmas pidades. |
| --- | --- |

2.11

Viimastel aastatel on ELi seadusandjad ligipääsetavusele rohkem tähelepanu pööranud ja see on lisatud muu hulgas sellistesse poliitikavaldkondadesse nagu riigihanked, struktuurifondid ja muud rahastamisvahendid, reisija õigused, tehnilised standardid (koostalitluse tehniline kirjeldus – piiratud liikumisvõimega isikud) ja tööhõive. See on eriti oluline Euroopa rahvastiku vananemist silmas pidades.

| 2.12 | Euroopa puuetega inimeste strateegias, mis on peamine konkreetselt puuet käsitlev poliitikavahend, on püstitatud ELi konkreetsed eesmärgid kõnealuses valdkonnas. Euroopa puuetega inimeste strateegia kaudu on komisjon võtnud endale ülesande esitada õiguslikult siduvad meetmed ligipääsu tagamiseks, näiteks veebisisu kättesaadavus ja Euroopa ligipääsetavuse akt (4). |
| --- | --- |

2.12

Euroopa puuetega inimeste strateegias, mis on peamine konkreetselt puuet käsitlev poliitikavahend, on püstitatud ELi konkreetsed eesmärgid kõnealuses valdkonnas. Euroopa puuetega inimeste strateegia kaudu on komisjon võtnud endale ülesande esitada õiguslikult siduvad meetmed ligipääsu tagamiseks, näiteks veebisisu kättesaadavus ja Euroopa ligipääsetavuse akt (4).

| 2.13 | Euroopa digitaalarengu tegevuskava on hea mudel üldiste poliitikastrateegiate kasutuselevõtuks, hõlmates ka konkreetseid meetmeid puuetega isikutele juurdepääsu tagamiseks. Edasiminek ligipääsetavuse valdkonnas avaldab mõju ühiskonnale ja majandusele üldiselt, luues uusi töökohti ja lisaväärtust. Tegevuskava täieliku rakendamise tulemusena tuleks jõuda puuetega isikute jaoks tõketeta digitaalse Euroopani. |
| --- | --- |

2.13

Euroopa digitaalarengu tegevuskava on hea mudel üldiste poliitikastrateegiate kasutuselevõtuks, hõlmates ka konkreetseid meetmeid puuetega isikutele juurdepääsu tagamiseks. Edasiminek ligipääsetavuse valdkonnas avaldab mõju ühiskonnale ja majandusele üldiselt, luues uusi töökohti ja lisaväärtust. Tegevuskava täieliku rakendamise tulemusena tuleks jõuda puuetega isikute jaoks tõketeta digitaalse Euroopani.

| 2.14 | Ligipääsetavuse potentsiaal tuleb ära kasutada siseturul, sest see suurendab Euroopas riikidevahelist liikuvust, lihtsustades samas töötajate ja puuetega inimeste liikuvust. Tagada tuleks juurdepääs pidevõppe süsteemidele. Euroopa tööhõivestrateegiad peaksid hõlmama ka vajaduse töökohtade säilitamise ja ümberõppe järele nende jaoks, kellel tekib puue tööelu jooksul. |
| --- | --- |

2.14

Ligipääsetavuse potentsiaal tuleb ära kasutada siseturul, sest see suurendab Euroopas riikidevahelist liikuvust, lihtsustades samas töötajate ja puuetega inimeste liikuvust. Tagada tuleks juurdepääs pidevõppe süsteemidele. Euroopa tööhõivestrateegiad peaksid hõlmama ka vajaduse töökohtade säilitamise ja ümberõppe järele nende jaoks, kellel tekib puue tööelu jooksul.

| 2.15 | Strateegias „Euroopa 2020” oleks võinud puude valdkonnas rakendada ulatuslikumat lähenemisviisi, hõlmates ligipääsetavuse ja puuetega isikute ja nende esindusorganisatsioonide osalemise. Igakülgsete puudenäitajate puudumine kõnealuses strateegias on kaasa toonud vähese tähelepanu, teabe ja ressursside pühendamise puuetele. Töökohtade loomine on sotsiaalse kaasatuse tagamise alusstrateegia. |
| --- | --- |

2.15

Strateegias „Euroopa 2020” oleks võinud puude valdkonnas rakendada ulatuslikumat lähenemisviisi, hõlmates ligipääsetavuse ja puuetega isikute ja nende esindusorganisatsioonide osalemise. Igakülgsete puudenäitajate puudumine kõnealuses strateegias on kaasa toonud vähese tähelepanu, teabe ja ressursside pühendamise puuetele. Töökohtade loomine on sotsiaalse kaasatuse tagamise alusstrateegia.

| 2.16 | Komitee rõhutab, et palju on veel ära teha, ja tervitab seepärast komisjoni ettepanekut võtta vastu direktiiv avaliku sektori asutuste veebisaitide käideldavuse kohta. |
| --- | --- |

2.16

Komitee rõhutab, et palju on veel ära teha, ja tervitab seepärast komisjoni ettepanekut võtta vastu direktiiv avaliku sektori asutuste veebisaitide käideldavuse kohta.

| 2.17 | Komitee kutsub komisjoni üles täitma lubadus teha ettepanek võtta vastu õiguslikult siduv Euroopa ligipääsetavuse akt, lükkamata seda edasi. |
| --- | --- |

2.17

Komitee kutsub komisjoni üles täitma lubadus teha ettepanek võtta vastu õiguslikult siduv Euroopa ligipääsetavuse akt, lükkamata seda edasi.

| 2.18 | Majanduskriisil on olnud puuetega isikute inimõiguste, sh juurdepääsuõiguse kasutamisele tohutu mõju. Ligipääsetavustase langeb, mille tulemusel väheneb ühiskonnas ligipääsetavus. Tuleb märkida, et majanduskriis mõjutab kõiki perekondi, ent puuetega laste perede jaoks on tagajärjed ebaproportsionaalselt suured (5). |
| --- | --- |

2.18

Majanduskriisil on olnud puuetega isikute inimõiguste, sh juurdepääsuõiguse kasutamisele tohutu mõju. Ligipääsetavustase langeb, mille tulemusel väheneb ühiskonnas ligipääsetavus. Tuleb märkida, et majanduskriis mõjutab kõiki perekondi, ent puuetega laste perede jaoks on tagajärjed ebaproportsionaalselt suured (5).

| 2.19 | EL peab võtma vastu konkreetse programmi, et tagada puuetega laste jaoks juurdepääs kõigile elukeskkondadele ja -valdkondadele. |
| --- | --- |

2.19

EL peab võtma vastu konkreetse programmi, et tagada puuetega laste jaoks juurdepääs kõigile elukeskkondadele ja -valdkondadele.

| 2.20 | Euroopa vajab kaasavat majanduskasvu ning ligipääsetavus on jätkusuutlikkuse elementaarne eeltingimus, eriti pidades silmas selle sotsiaalse mõõtme rakendamist vaesuse ja tõrjutusega võitlemisel ja sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamisel puuetega isikute kaasamise kaudu. |
| --- | --- |

2.20

Euroopa vajab kaasavat majanduskasvu ning ligipääsetavus on jätkusuutlikkuse elementaarne eeltingimus, eriti pidades silmas selle sotsiaalse mõõtme rakendamist vaesuse ja tõrjutusega võitlemisel ja sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamisel puuetega isikute kaasamise kaudu.

3.   Ligipääs kui inimõigus

| 3.1 | Komitee leiab, et ligipääs kui inimõigus tuleb muuta poliitiliseks ja praktiliseks kontseptsiooniks. See on kontseptsioon, mis kehtib kogu ühiskonnale ja mitte ainult puuetega isikutele. |
| --- | --- |

3.1

Komitee leiab, et ligipääs kui inimõigus tuleb muuta poliitiliseks ja praktiliseks kontseptsiooniks. See on kontseptsioon, mis kehtib kogu ühiskonnale ja mitte ainult puuetega isikutele.

| 3.2 | Komitee rõhutab, et ligipääsuõigust kui inimõigust, samuti seoses poliitilise tegevuskavaga, tuleks mõista kahel viisil:






  — | eraldiseisva inimõigusena, mis hõlmab võimalust osaleda, tegutseda, suhelda ja saada teavet iseseisvalt ja ohutult; |
| --- | --- | --- |

3.2

Komitee rõhutab, et ligipääsuõigust kui inimõigust, samuti seoses poliitilise tegevuskavaga, tuleks mõista kahel viisil:

—

eraldiseisva inimõigusena, mis hõlmab võimalust osaleda, tegutseda, suhelda ja saada teavet iseseisvalt ja ohutult;

| — | inimõigusena, mis kuulub automaatselt teiste inimõiguste rakendamise juurde, muutes selle õiguste kasutamise põhimõtteliseks võimaldajaks ja lihtsustajaks. |
| --- | --- |

—

inimõigusena, mis kuulub automaatselt teiste inimõiguste rakendamise juurde, muutes selle õiguste kasutamise põhimõtteliseks võimaldajaks ja lihtsustajaks.

| 3.3 | Komitee tunnustab ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni suuniseid ligipääsetavuse kontseptsiooni väljatöötamisel ja on seisukohal, et poliitika kujundamine kõnealuses valdkonnas peaks hõlmama järgmist:






  — | võimaldada puuetega isikutel sõltumatult elada ja osaleda täielikult kõigis eluvaldkondades; |
| --- | --- | --- |

3.3

Komitee tunnustab ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni suuniseid ligipääsetavuse kontseptsiooni väljatöötamisel ja on seisukohal, et poliitika kujundamine kõnealuses valdkonnas peaks hõlmama järgmist:

—

võimaldada puuetega isikutel sõltumatult elada ja osaleda täielikult kõigis eluvaldkondades;

| — | võtta meetmeid, mis hõlmavad ligipääsu takistuste ja tõkete ennetamist, kindlakstegemist ja kaotamist. |
| --- | --- |

—

võtta meetmeid, mis hõlmavad ligipääsu takistuste ja tõkete ennetamist, kindlakstegemist ja kaotamist.

| 3.4 | Komitee kiidab heaks vajaduse tagada iseseisev elu (seoses kogukonnapõhise ja kogukonnas elamisega), nagu on sätestatud ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni artiklis 19, kolme peamist meetme kaudu:






  — | tuleb tagada, et puudega isikud saavad ise valida, kus nad eelistavad elada; |
| --- | --- | --- |

3.4

Komitee kiidab heaks vajaduse tagada iseseisev elu (seoses kogukonnapõhise ja kogukonnas elamisega), nagu on sätestatud ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni artiklis 19, kolme peamist meetme kaudu:

—

tuleb tagada, et puudega isikud saavad ise valida, kus nad eelistavad elada;

| — | tuleb pakkuda abi, mida on vaja teiste ühiskonnaliikmetega samade õiguste kasutamiseks; |
| --- | --- |

—

tuleb pakkuda abi, mida on vaja teiste ühiskonnaliikmetega samade õiguste kasutamiseks;

| — | tuleb tagada, et üldised teenused on puuetega isikutele võrdselt kättesaadavad. |
| --- | --- |

—

tuleb tagada, et üldised teenused on puuetega isikutele võrdselt kättesaadavad.

| 3.5 | Komitee märgib, et puuetega isikutel peab olema vabadus teha valikuid sõltumatult ja iseseisvalt võrdsel alusel teistega. |
| --- | --- |

3.5

Komitee märgib, et puuetega isikutel peab olema vabadus teha valikuid sõltumatult ja iseseisvalt võrdsel alusel teistega.

| 3.6 | Komitee võtab teadmiseks organisatsiooni „Inclusion International” koostatud hiljutise aruande kogukonnas elamise ja selles osalemise kohta (6). Sellest selgub, et vaimse puudega isikutel puuduvad elementaarsed juurdepääsuõigused, nagu õigus omada oma kodu võtmeid, õigus omada juurdepääsu äriteenustele, õigus otsustada, kus jalutada, või õigus viibida koos kaasõpilastega mänguväljakul. |
| --- | --- |

3.6

Komitee võtab teadmiseks organisatsiooni „Inclusion International” koostatud hiljutise aruande kogukonnas elamise ja selles osalemise kohta (6). Sellest selgub, et vaimse puudega isikutel puuduvad elementaarsed juurdepääsuõigused, nagu õigus omada oma kodu võtmeid, õigus omada juurdepääsu äriteenustele, õigus otsustada, kus jalutada, või õigus viibida koos kaasõpilastega mänguväljakul.

| 3.7 | Komitee tunnistab, et asutustesse sulgemine on inimõiguste äärmuslik rikkumine ja sotsiaalteenuste arengu õnnetu tagajärg Euroopas võrreldes maailma muude piirkondadega. See mõjutab kõiki Euroopa Liidu riike, sõltumata nende elatustasemest. Deinstitutsionaliseerimise strateegiatele peab järgnema alternatiivsete kogukonnapõhiste teenuste väljatöötamine, sest ilma teenusteta ei saa olukord paraneda ja puudega inimesed jääksid kodutuks. |
| --- | --- |

3.7

Komitee tunnistab, et asutustesse sulgemine on inimõiguste äärmuslik rikkumine ja sotsiaalteenuste arengu õnnetu tagajärg Euroopas võrreldes maailma muude piirkondadega. See mõjutab kõiki Euroopa Liidu riike, sõltumata nende elatustasemest. Deinstitutsionaliseerimise strateegiatele peab järgnema alternatiivsete kogukonnapõhiste teenuste väljatöötamine, sest ilma teenusteta ei saa olukord paraneda ja puudega inimesed jääksid kodutuks.

| 3.8 | Komitee leiab, et tõket tuleb mõista mitte ainult füüsilise tõkkena, vaid ka suhtumise ja seadusandliku tõkkena, samuti tõkkena poliitikas, käitumises ja tavades, teadlikkuse puudumises ja kultuurilises diskrimineerimises. Komitee märgib, et nende tõkete eemaldamine on kasulik kogu ühiskonnale. |
| --- | --- |

3.8

Komitee leiab, et tõket tuleb mõista mitte ainult füüsilise tõkkena, vaid ka suhtumise ja seadusandliku tõkkena, samuti tõkkena poliitikas, käitumises ja tavades, teadlikkuse puudumises ja kultuurilises diskrimineerimises. Komitee märgib, et nende tõkete eemaldamine on kasulik kogu ühiskonnale.

| 3.9 | Komitee arvates tuleks rohkem tähelepanu pöörata viipekeele ja kurtide muude suhtlusvormide tunnustamisele, samuti kõne tekstiks muutmisele kuulmisraskustega inimeste jaoks. Vaja oleks ka vahendeid, millega tagada dokumentide olemasolu rahvusvahelises pimedate kirjas ja ekraanilugejad pimedatele ning lihtsana loetav teave intellektuaalse ja käitumusliku puudega inimestele. |
| --- | --- |

3.9

Komitee arvates tuleks rohkem tähelepanu pöörata viipekeele ja kurtide muude suhtlusvormide tunnustamisele, samuti kõne tekstiks muutmisele kuulmisraskustega inimeste jaoks. Vaja oleks ka vahendeid, millega tagada dokumentide olemasolu rahvusvahelises pimedate kirjas ja ekraanilugejad pimedatele ning lihtsana loetav teave intellektuaalse ja käitumusliku puudega inimestele.

| 3.10 | Komitee märgib, et paljude puudega inimeste, eelkõige kognitiivse väsimuse kogejate jaoks on märgistus, kättesaadav teave ja suhtlus, tugiteenused, abi hoonetes ja nende vahel orienteerumisel ja liikumisel äärmiselt oluline. |
| --- | --- |

3.10

Komitee märgib, et paljude puudega inimeste, eelkõige kognitiivse väsimuse kogejate jaoks on märgistus, kättesaadav teave ja suhtlus, tugiteenused, abi hoonetes ja nende vahel orienteerumisel ja liikumisel äärmiselt oluline.

| 3.11 | Komitee arvates tuleb ligipääsu kui inimõiguse analüüsimisel käsitleda kahte põhivaldkonda.






  — | Mõistlikud abinõud – „vajalikud ja asjakohased teisendused ja kohandused, mis ei ole ebaproportsionaalselt ega liigselt koormavad ning on konkreetsel juhul vajalikud, et tagada puuetega inimestele kõigi inimõiguste ja põhivabaduste teostamine või kasutamine teistega võrdsetel alustel” (puuetega inimeste õiguste konventsiooni artikkel 2). Mingil juhul ei tohiks mõistlikud abinõud asendada kohustust tagada infrastruktuuri, hoonete, teenuste ja kaupade juurdepääsetavus vastavalt universaalse disaini põhimõtetele. Mõistlike abinõudega püütakse tagada iga inimese jaoks õiglus, et hoida ära diskrimineerimine ja tagada võrdne kohtlemine, võttes arvesse inimese väärikust, iseseisvust ja valikuid. Komitee on seisukohal, et ligipääsetavuse üldine parandamine viib rohkemate mõistlike abinõudeni. |
| --- | --- | --- |

3.11

Komitee arvates tuleb ligipääsu kui inimõiguse analüüsimisel käsitleda kahte põhivaldkonda.

—

Mõistlikud abinõud – „vajalikud ja asjakohased teisendused ja kohandused, mis ei ole ebaproportsionaalselt ega liigselt koormavad ning on konkreetsel juhul vajalikud, et tagada puuetega inimestele kõigi inimõiguste ja põhivabaduste teostamine või kasutamine teistega võrdsetel alustel” (puuetega inimeste õiguste konventsiooni artikkel 2). Mingil juhul ei tohiks mõistlikud abinõud asendada kohustust tagada infrastruktuuri, hoonete, teenuste ja kaupade juurdepääsetavus vastavalt universaalse disaini põhimõtetele. Mõistlike abinõudega püütakse tagada iga inimese jaoks õiglus, et hoida ära diskrimineerimine ja tagada võrdne kohtlemine, võttes arvesse inimese väärikust, iseseisvust ja valikuid. Komitee on seisukohal, et ligipääsetavuse üldine parandamine viib rohkemate mõistlike abinõudeni.

| — | Komitee leiab, et ebaproportsionaalse või liigse koormuse põhimõtet tuleks rakendada kooskõlas kehtivate eeskirjadega, ja kutsub seepärast riigiasutusi üles kontrollima ja rakendama mõistlikke abinõusid erineval viisil (raha, hanked jne). See peaks hõlmama sellist mõjuhindamist, mille käigus tuleks kodaniku õigust eelistada pakkuja vajadustele. Oluline on tagada, et mõistlike abinõude põhimõtte kohaldamise erandeid oleks väga vähe. |
| --- | --- |

—

Komitee leiab, et ebaproportsionaalse või liigse koormuse põhimõtet tuleks rakendada kooskõlas kehtivate eeskirjadega, ja kutsub seepärast riigiasutusi üles kontrollima ja rakendama mõistlikke abinõusid erineval viisil (raha, hanked jne). See peaks hõlmama sellist mõjuhindamist, mille käigus tuleks kodaniku õigust eelistada pakkuja vajadustele. Oluline on tagada, et mõistlike abinõude põhimõtte kohaldamise erandeid oleks väga vähe.

| 3.12 | Komitee on seisukohal, et universaalne disain peaks olema suunav põhimõte ühiskonnas täieliku juurdepääsu tagamiseks ja see tuleb poliitika kujundamise protsessis muuta praktiliseks poliitiliseks nõudeks, näiteks lisades selle mõne määruse artiklitesse (7). Üldise disainiga peaks kaasnema täiendavate abiseadmete ja -tehnoloogiate arendamine. |
| --- | --- |

3.12

Komitee on seisukohal, et universaalne disain peaks olema suunav põhimõte ühiskonnas täieliku juurdepääsu tagamiseks ja see tuleb poliitika kujundamise protsessis muuta praktiliseks poliitiliseks nõudeks, näiteks lisades selle mõne määruse artiklitesse (7). Üldise disainiga peaks kaasnema täiendavate abiseadmete ja -tehnoloogiate arendamine.

| 3.13 | Ligipääsu tagamise ennetava kohustuse täitmine võib olla puuetega isikutele väga kasulik, sest nende vajadusi aimatakse ette, enne kui need vajadused tegelikult tekivad. Toote või teenuse seisukohalt nõuab see võimalike vajaduste arvestamist disainimisel. |
| --- | --- |

3.13

Ligipääsu tagamise ennetava kohustuse täitmine võib olla puuetega isikutele väga kasulik, sest nende vajadusi aimatakse ette, enne kui need vajadused tegelikult tekivad. Toote või teenuse seisukohalt nõuab see võimalike vajaduste arvestamist disainimisel.

| 3.14 | Vahet tuleks teha kahe kohustuse vahel: ühelt poolt tagada ligipääs kõigile uutele projekteeritud, ehitatud ja toodetud objektidele, infrastruktuurile, varale, toodetele ja teenustele ning teiselt poolt eemaldada tõkked ja tagada ligipääs olemasolevale füüsilisele keskkonnale, transpordile, teabele ja suhtlusvahenditele ja üldsusele suunatud teenustele. Konventsiooniga ühinenud riikidel on kohustus tagada mõlemad, ent kuna esimest kohustust viiakse ellu järk-järgult, peaksid osalisriigid määrama kindla ajaraamistiku ja eraldama piisavalt ressursse olemasolevate tõkete eemaldamiseks (8). |
| --- | --- |

3.14

Vahet tuleks teha kahe kohustuse vahel: ühelt poolt tagada ligipääs kõigile uutele projekteeritud, ehitatud ja toodetud objektidele, infrastruktuurile, varale, toodetele ja teenustele ning teiselt poolt eemaldada tõkked ja tagada ligipääs olemasolevale füüsilisele keskkonnale, transpordile, teabele ja suhtlusvahenditele ja üldsusele suunatud teenustele. Konventsiooniga ühinenud riikidel on kohustus tagada mõlemad, ent kuna esimest kohustust viiakse ellu järk-järgult, peaksid osalisriigid määrama kindla ajaraamistiku ja eraldama piisavalt ressursse olemasolevate tõkete eemaldamiseks (8).

| 3.15 | Komitee märgib, et isiklik abi (sh ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioonis nimetatud „abipersonal”) on fundamentaalne sihipärane tegevus, selleks et tagada puuetega isikutele juurdepääs paljudele õigustele. |
| --- | --- |

3.15

Komitee märgib, et isiklik abi (sh ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioonis nimetatud „abipersonal”) on fundamentaalne sihipärane tegevus, selleks et tagada puuetega isikutele juurdepääs paljudele õigustele.

| 3.16 | Komitee tunnistab, et mittediskrimineerimine on inimõiguste austamise tagamise põhivahend, kuid sellest ei piisa, kui sellega ei kaasne muud vahendid, näiteks positiivne tegevus ja standardimine, samuti koolitus ja puuetega isikute õiguste edendamine tööandjate, ehitusinseneride, arhitektide, juristide, majandusteadlaste jne hulgas. Sellealane koolitus tuleks lisada nende õppekavadesse. Komitee arvates tuleks edasi liikuda praegu kõrvale jäetud ettepanekuga võtta vastu direktiiv, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest, COM(2008) 426 final (ELi toimimise lepingu artikli 19 põhjal). |
| --- | --- |

3.16

Komitee tunnistab, et mittediskrimineerimine on inimõiguste austamise tagamise põhivahend, kuid sellest ei piisa, kui sellega ei kaasne muud vahendid, näiteks positiivne tegevus ja standardimine, samuti koolitus ja puuetega isikute õiguste edendamine tööandjate, ehitusinseneride, arhitektide, juristide, majandusteadlaste jne hulgas. Sellealane koolitus tuleks lisada nende õppekavadesse. Komitee arvates tuleks edasi liikuda praegu kõrvale jäetud ettepanekuga võtta vastu direktiiv, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest, COM(2008) 426 final (ELi toimimise lepingu artikli 19 põhjal).

| 3.17 | Ilma puuetega inimeste organisatsioonide mahuka ja sisulise osaluseta artikli 4 lõike 3 ja artikli 33 rakendamisel ligipääsetavuse küsimustes ei ole võimalik põhjalikult täita kohustusi tagada ligipääs kui inimõigus. Sellise osaluse saab tagada ainult juhul, kui puuetega inimeste organisatsioonidele antakse vajalikud rahalised vahendid oma toetustegevuse arendamiseks. Komitee kutsub üles tagama, et põhiõiguste programmiga, mis asendab programmi PROGRESS, kindlustataks puuetega inimeste katuse- ja eriorganisatsioonidele sama suur rahaline toetus. |
| --- | --- |

3.17

Ilma puuetega inimeste organisatsioonide mahuka ja sisulise osaluseta artikli 4 lõike 3 ja artikli 33 rakendamisel ligipääsetavuse küsimustes ei ole võimalik põhjalikult täita kohustusi tagada ligipääs kui inimõigus. Sellise osaluse saab tagada ainult juhul, kui puuetega inimeste organisatsioonidele antakse vajalikud rahalised vahendid oma toetustegevuse arendamiseks. Komitee kutsub üles tagama, et põhiõiguste programmiga, mis asendab programmi PROGRESS, kindlustataks puuetega inimeste katuse- ja eriorganisatsioonidele sama suur rahaline toetus.

| 3.18 | Komitee rõhutab, et puudega inimeste inimõiguste kasutamise määr erineb maa- ja linnapiirkondade vahel ning see tasakaalunihe tuleks korda seada tõhusate meetmetega riiklikul ja piirkondlikul tasandil. |
| --- | --- |

3.18

Komitee rõhutab, et puudega inimeste inimõiguste kasutamise määr erineb maa- ja linnapiirkondade vahel ning see tasakaalunihe tuleks korda seada tõhusate meetmetega riiklikul ja piirkondlikul tasandil.

| 3.19 | ELi äriühingud ja tööandjad peaksid lisama ligipääsetavuse oma mitmekesisuse poliitikasse ning edendama mitmekesisuse kavade koostamist. |
| --- | --- |

3.19

ELi äriühingud ja tööandjad peaksid lisama ligipääsetavuse oma mitmekesisuse poliitikasse ning edendama mitmekesisuse kavade koostamist.

| 3.20 | Komitee tunnistab ligipääsetavuse mõju sotsiaalsele ühtekuuluvusele ja seetõttu peaksid ELi jätkusuutlikkuse strateegiad sisaldama ligipääsetavust kui nende eesmärkide saavutamise vahendit. |
| --- | --- |

3.20

Komitee tunnistab ligipääsetavuse mõju sotsiaalsele ühtekuuluvusele ja seetõttu peaksid ELi jätkusuutlikkuse strateegiad sisaldama ligipääsetavust kui nende eesmärkide saavutamise vahendit.

| 3.21 | Komitee märgib, et puuetega naistel on õiguste kasutamine piiratud, sh tervishoiu, sotsiaalse kaasatuse, hariduse ja töö valdkonnas. Nende piirangute tagajärg on halvemad elamistingimused, terviseprobleemid, töötus ja vaesus. Sama kehtib ka teiste haavatavate puuetega isikute kohta, näiteks lapsed, eakad ja palju toetust vajavad inimesed, kelle ligipääs õigustele on tõsiselt piiratud. |
| --- | --- |

3.21

Komitee märgib, et puuetega naistel on õiguste kasutamine piiratud, sh tervishoiu, sotsiaalse kaasatuse, hariduse ja töö valdkonnas. Nende piirangute tagajärg on halvemad elamistingimused, terviseprobleemid, töötus ja vaesus. Sama kehtib ka teiste haavatavate puuetega isikute kohta, näiteks lapsed, eakad ja palju toetust vajavad inimesed, kelle ligipääs õigustele on tõsiselt piiratud.

| 3.22 | Komitee märgib, et praegused noored on meie tulevik ja luua tuleb ligipääsu võimaldavad tingimused, et puudega inimesed saaksid täiel määral oma õigusi kasutada. Komitee kutsub ELi üles tagama, et noortepoliitika hõlmaks eraldi puudega noorte toetamise aspekti. |
| --- | --- |

3.22

Komitee märgib, et praegused noored on meie tulevik ja luua tuleb ligipääsu võimaldavad tingimused, et puudega inimesed saaksid täiel määral oma õigusi kasutada. Komitee kutsub ELi üles tagama, et noortepoliitika hõlmaks eraldi puudega noorte toetamise aspekti.

4.   Mõju ELi õigusaktidele ja poliitika kujundamisele

| 4.1 | Komitee märgib, et pärast ELi ühinemist ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooniga tuleks kõiki proportsionaalseid ELi poliitilisi ja õiguslikke algatusi analüüsida puuetega inimestele iseseisva elu, täieliku osalemise ja tõkete ja takistuste eemaldamise tagamise seisukohalt. See kontseptsioon peaks mõjutama ELi kehtivaid õigusnorme, millest mõnda on nimetatud pädevusdeklaratsioonis. |
| --- | --- |

4.1

Komitee märgib, et pärast ELi ühinemist ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooniga tuleks kõiki proportsionaalseid ELi poliitilisi ja õiguslikke algatusi analüüsida puuetega inimestele iseseisva elu, täieliku osalemise ja tõkete ja takistuste eemaldamise tagamise seisukohalt. See kontseptsioon peaks mõjutama ELi kehtivaid õigusnorme, millest mõnda on nimetatud pädevusdeklaratsioonis.

| 4.2 | Komitee on seisukohal, et siseturu arendamisel tuleks tagada, et sellesse kaasatakse puuete ja ligipääsetavuse standardimise ja ühtlustamise valdkonnad, et muuta siseturg nüüdisaegsemaks ning maailmamajanduses konkurentsivõimelisemaks ja kaasavamaks. Eraldi on olemas puuete valdkonna majandussektor. |
| --- | --- |

4.2

Komitee on seisukohal, et siseturu arendamisel tuleks tagada, et sellesse kaasatakse puuete ja ligipääsetavuse standardimise ja ühtlustamise valdkonnad, et muuta siseturg nüüdisaegsemaks ning maailmamajanduses konkurentsivõimelisemaks ja kaasavamaks. Eraldi on olemas puuete valdkonna majandussektor.

| 4.3 | Komitee kutsub üles looma ELi tegevuskava, mis tugineks kahele tegurile:






  — | ligipääs kui inimõigus; |
| --- | --- | --- |

4.3

Komitee kutsub üles looma ELi tegevuskava, mis tugineks kahele tegurile:

—

ligipääs kui inimõigus;

| — | ligipääsetavuse kaasamine muu üldise poliitika kujundamises. |
| --- | --- |

—

ligipääsetavuse kaasamine muu üldise poliitika kujundamises.

| 4.4 | Komitee leiab, et ligipääs on põhiõigus, mis eeldab konkreetset poliitilist tegevuskava, ja kutsub komisjoni esitama ettepanekut ligipääsuõiguste tegevuskava kohta seoses oma poliitika kujundamisega. |
| --- | --- |

4.4

Komitee leiab, et ligipääs on põhiõigus, mis eeldab konkreetset poliitilist tegevuskava, ja kutsub komisjoni esitama ettepanekut ligipääsuõiguste tegevuskava kohta seoses oma poliitika kujundamisega.

| 4.5 | Komitee kutsub üles analüüsima järgmisi valdkondi ligipääsu kui inimõiguse seisukohalt:






  — | juurdepääs teatud teenustele ja sotsiaalpoliitikale nõuab õigusvõime täielikku kasutamist. EL peaks tagama puuetega isikute õigusvõime põhimõtete ühtlustamise ELis; |
| --- | --- | --- |

4.5

Komitee kutsub üles analüüsima järgmisi valdkondi ligipääsu kui inimõiguse seisukohalt:

—

juurdepääs teatud teenustele ja sotsiaalpoliitikale nõuab õigusvõime täielikku kasutamist. EL peaks tagama puuetega isikute õigusvõime põhimõtete ühtlustamise ELis;

| — | puuetega isikute poliitiline osalemine ja hääleõigus kõigil valimistel (kohalikel ja riiklikel), eriti Euroopa Parlamendi valimistel, peaks olema õiguslikult tagatud, kindlustades, et valimisjaoskonnad, valimissedelid, teave erakondade kohta jne on ligipääsetavad; |
| --- | --- |

—

puuetega isikute poliitiline osalemine ja hääleõigus kõigil valimistel (kohalikel ja riiklikel), eriti Euroopa Parlamendi valimistel, peaks olema õiguslikult tagatud, kindlustades, et valimisjaoskonnad, valimissedelid, teave erakondade kohta jne on ligipääsetavad;

| — | kodanikuõigused (omand, õigus elule, iseseisvus, ohutus jne). Juurdepääs neile põhilistele kodanikuõigustele peab olema tagatud Euroopa meetmetega, sh isiklik abi, nii et puuetega isikutel oleks valikuvabadus ligipääsetavuse kasutamisel. |
| --- | --- |

—

kodanikuõigused (omand, õigus elule, iseseisvus, ohutus jne). Juurdepääs neile põhilistele kodanikuõigustele peab olema tagatud Euroopa meetmetega, sh isiklik abi, nii et puuetega isikutel oleks valikuvabadus ligipääsetavuse kasutamisel.

| 4.6 | Komitee kutsub üles töötama ligipääsu kui inimõiguse perspektiivist välja konkreetsed meetmed järgmistes valdkondades: majanduskriisi tagajärgede ennetamine ligipääsetavusstandardite ja puudega inimeste iseseisva elu vallas; haridusele ligipääsu võimaldamine (9); programm sotsiaalsetele ja kultuurilistele (10) õigustele (sotsiaalsed suhted, puhkus, turism) ligipääsuks; rahvusvaheline koostöö, finants-kaubanduslepingud ja ELi seisukoht sellistes valdkondades nagu looduskatastroofid ja arengukoostöö, aastatuhande arengueesmärgid, varjupaigataotlejad ja ÜRO ja IMF; teadusvaldkonnas tuleks kasutada programmi „Horisont 2020”; juurdepääs elamispinnale, sh riiklikule elamispinnale; võimalus sportimiseks, mis on sotsiaalse kaasatuse vahend, hõlmates mh juurdepääsu hoonetele, ruumidele, programmidele jne. |
| --- | --- |

4.6

Komitee kutsub üles töötama ligipääsu kui inimõiguse perspektiivist välja konkreetsed meetmed järgmistes valdkondades: majanduskriisi tagajärgede ennetamine ligipääsetavusstandardite ja puudega inimeste iseseisva elu vallas; haridusele ligipääsu võimaldamine (9); programm sotsiaalsetele ja kultuurilistele (10) õigustele (sotsiaalsed suhted, puhkus, turism) ligipääsuks; rahvusvaheline koostöö, finants-kaubanduslepingud ja ELi seisukoht sellistes valdkondades nagu looduskatastroofid ja arengukoostöö, aastatuhande arengueesmärgid, varjupaigataotlejad ja ÜRO ja IMF; teadusvaldkonnas tuleks kasutada programmi „Horisont 2020”; juurdepääs elamispinnale, sh riiklikule elamispinnale; võimalus sportimiseks, mis on sotsiaalse kaasatuse vahend, hõlmates mh juurdepääsu hoonetele, ruumidele, programmidele jne.

| 4.7 | Kaasamist on võimalik saavutada mh kõigi sidusrühmade ühise tegevusega mitmes põhiõiguste valdkonnas.






  — | ELi fraktsioonid peavad oma sisemenetlustesse lisama puuetega isikute osalemise vahendid. Sotsiaalpartnerid peaksid tagama, et kollektiivlepingutes hõlmatakse puuetega isikud ja võimalused juurdepääsuks tööle ja mõistlikele abinõudele. Komitee väljendab heameelt ELi raamlepingu üle kaasavate turgude kohta ja nõuab kõnealuse lepingu täielikku rakendamist riiklikul tasandil. |
| --- | --- | --- |

4.7

Kaasamist on võimalik saavutada mh kõigi sidusrühmade ühise tegevusega mitmes põhiõiguste valdkonnas.

—

ELi fraktsioonid peavad oma sisemenetlustesse lisama puuetega isikute osalemise vahendid. Sotsiaalpartnerid peaksid tagama, et kollektiivlepingutes hõlmatakse puuetega isikud ja võimalused juurdepääsuks tööle ja mõistlikele abinõudele. Komitee väljendab heameelt ELi raamlepingu üle kaasavate turgude kohta ja nõuab kõnealuse lepingu täielikku rakendamist riiklikul tasandil.

| — | Kodanikuühiskonna organisatsioonid peaksid edendama meetmeid, millega nende üldistesse sotsiaalsetesse nõudmistesse kaasatakse puuetega isikute juurdepääs. |
| --- | --- |

—

Kodanikuühiskonna organisatsioonid peaksid edendama meetmeid, millega nende üldistesse sotsiaalsetesse nõudmistesse kaasatakse puuetega isikute juurdepääs.

| — | Kõik nimetatud sidusrühmad peaksid tagama, et nende ruumid, veebilehed, sisemenetlused ja värbamispoliitika oleksid ligipääsetavad. |
| --- | --- |

—

Kõik nimetatud sidusrühmad peaksid tagama, et nende ruumid, veebilehed, sisemenetlused ja värbamispoliitika oleksid ligipääsetavad.

| 4.8 | Komitee kutsub tehnoloogia arendamisel üles arendama ja tugevdama standardimise ja ligipääsetavuse strateegia kaasamist. |
| --- | --- |

4.8

Komitee kutsub tehnoloogia arendamisel üles arendama ja tugevdama standardimise ja ligipääsetavuse strateegia kaasamist.

| 4.9 | Komitee nendib, et ligipääsetavus võimaldab tegevusel areneda uutes sektorites, nõudes uusi oskusi, eriti info- ja kommunikatsioonitehnoloogia sektoris. Puuetega isikud peaksid sihipärase ELi poliitika toel suutma ületada digitaalse lõhe. |
| --- | --- |

4.9

Komitee nendib, et ligipääsetavus võimaldab tegevusel areneda uutes sektorites, nõudes uusi oskusi, eriti info- ja kommunikatsioonitehnoloogia sektoris. Puuetega isikud peaksid sihipärase ELi poliitika toel suutma ületada digitaalse lõhe.

| 4.10 | Komitee arvates on vaja arendada kõigi sidusrühmade – ametivõimude, erasektori äriühingute, kodanikuühiskonna ja puuetega isikute organisatsioonide – suutlikkust. Erilist tähelepanu tuleb pöörata väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele. |
| --- | --- |

4.10

Komitee arvates on vaja arendada kõigi sidusrühmade – ametivõimude, erasektori äriühingute, kodanikuühiskonna ja puuetega isikute organisatsioonide – suutlikkust. Erilist tähelepanu tuleb pöörata väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele.

| 4.11 | Komitee kutsub komisjoni üles täitma oma ammust lubadust ja esitama õiguslikult siduv Euroopa ligipääsetavuse akt. |
| --- | --- |

4.11

Komitee kutsub komisjoni üles täitma oma ammust lubadust ja esitama õiguslikult siduv Euroopa ligipääsetavuse akt.

| 4.12 | Komitee tervitab ettepaneku esitamist avaliku sektori asutuste veebisaitide käideldavuse kohta ja kordab oma arvamuses avaliku sektori asutuste veebisaitide käideldavuse kohta (11) esitatud soovitusi:






  — | internetist (st teenused ja sisu) on saanud teine kanal töö otsimiseks, teabe hankimiseks, haridusele juurdepääsuks, ostmiseks ja suhtlemiseks; |
| --- | --- | --- |

4.12

Komitee tervitab ettepaneku esitamist avaliku sektori asutuste veebisaitide käideldavuse kohta ja kordab oma arvamuses avaliku sektori asutuste veebisaitide käideldavuse kohta (11) esitatud soovitusi:

—

internetist (st teenused ja sisu) on saanud teine kanal töö otsimiseks, teabe hankimiseks, haridusele juurdepääsuks, ostmiseks ja suhtlemiseks;

| — | kõigi operaatorite (äriühingud või avalik sektor) veebiteenuste sisu tuleks muuta ligipääsetavaks. |
| --- | --- |

—

kõigi operaatorite (äriühingud või avalik sektor) veebiteenuste sisu tuleks muuta ligipääsetavaks.

| 4.13 | Komitee tunneb heameelt, et struktuurifondide määrusse ja teistesse valdkondadesse, nagu transport ja reisija õigused, on lisatud ligipääsetavuse kriteerium ja puudega isikuid käsitlevad tingimused. |
| --- | --- |

4.13

Komitee tunneb heameelt, et struktuurifondide määrusse ja teistesse valdkondadesse, nagu transport ja reisija õigused, on lisatud ligipääsetavuse kriteerium ja puudega isikuid käsitlevad tingimused.

| 4.14 | Komitee arvates tuleks vastavalt lubatule muuta ELi riigipeade puudeteemaline kohtumine ja komisjoni peadirektoraatide ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamise teemaline kohtumine regulaarseks ning kohtumistel peaksid osalema Euroopa puudeliikumise esindajad, et tagada poliitiline järelevalve ja edendada ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni, sh ligipääsetavuse sätete rakendamist. |
| --- | --- |

4.14

Komitee arvates tuleks vastavalt lubatule muuta ELi riigipeade puudeteemaline kohtumine ja komisjoni peadirektoraatide ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamise teemaline kohtumine regulaarseks ning kohtumistel peaksid osalema Euroopa puudeliikumise esindajad, et tagada poliitiline järelevalve ja edendada ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni, sh ligipääsetavuse sätete rakendamist.

| 4.15 | Komitee täheldab, et kuigi rahastamine on ligipääsetavuse valdkonnas selgelt ebapiisav, tooks ligipääsu tingimuse lisamine praeguste rahastamissüsteemide kriteeriumide hulka kaasa edasimineku kõnealuses valdkonnas. Eelkõige võib mainida struktuurifonde, sotsiaalsete investeeringute paketti, tulevasi üldiseid erandeid tööhõive riigiabi valdkonnas ja üleeuroopalise transpordivõrgu suuniseid. |
| --- | --- |

4.15

Komitee täheldab, et kuigi rahastamine on ligipääsetavuse valdkonnas selgelt ebapiisav, tooks ligipääsu tingimuse lisamine praeguste rahastamissüsteemide kriteeriumide hulka kaasa edasimineku kõnealuses valdkonnas. Eelkõige võib mainida struktuurifonde, sotsiaalsete investeeringute paketti, tulevasi üldiseid erandeid tööhõive riigiabi valdkonnas ja üleeuroopalise transpordivõrgu suuniseid.

| 4.16 | Komitee arvates tuleks tugevdada ka juurdepääsu massimeediale ja kajastada meedias rohkem puuetega isikute vajadusi. |
| --- | --- |

4.16

Komitee arvates tuleks tugevdada ka juurdepääsu massimeediale ja kajastada meedias rohkem puuetega isikute vajadusi.

5.   Järelevalve

| 5.1 | Komitee kutsub üles arendama kodanike tegutsemissuutlikkuse strateegiat, sest see on põhimõtteline viis ligipääsetavuse täieliku rakendamise tagamiseks. Vaja on teadlikkuse suurendamise kampaaniaid, samuti tuleb puuetega isikuid ja kõiki teisi kodanikke teavitada nende ligipääsuõigustest. |
| --- | --- |

5.1

Komitee kutsub üles arendama kodanike tegutsemissuutlikkuse strateegiat, sest see on põhimõtteline viis ligipääsetavuse täieliku rakendamise tagamiseks. Vaja on teadlikkuse suurendamise kampaaniaid, samuti tuleb puuetega isikuid ja kõiki teisi kodanikke teavitada nende ligipääsuõigustest.

| 5.2 | Komitee väljendab muret näitajate puudumise pärast ja kutsub Eurostati üles looma strateegia, mille raames töötada välja konkreetsed näitajad, tuginedes ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroole ja ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni komitee üldise märkuse kavandile artikli 9 kohta. |
| --- | --- |

5.2

Komitee väljendab muret näitajate puudumise pärast ja kutsub Eurostati üles looma strateegia, mille raames töötada välja konkreetsed näitajad, tuginedes ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroole ja ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni komitee üldise märkuse kavandile artikli 9 kohta.

| 5.3 | Komitee kutsub üles lisama standarditele selged ligipääsetavuse kriteeriumid ja jälgimismehhanismid (hoonestatud keskkond, infrastruktuur, uudne info- ja kommunikatsioonitehnoloogia, sh tahvelarvutite ja nutitelefonide operatsioonisüsteemid ja komisjoni volitus 376 info- ja kommunikatsioonitehnoloogia toodete ja teenuste ligipääsetavuse nõuete kohta). Puudega inimesed peaksid täiel määral osalema standardite arendamise kõigis etappides. |
| --- | --- |

5.3

Komitee kutsub üles lisama standarditele selged ligipääsetavuse kriteeriumid ja jälgimismehhanismid (hoonestatud keskkond, infrastruktuur, uudne info- ja kommunikatsioonitehnoloogia, sh tahvelarvutite ja nutitelefonide operatsioonisüsteemid ja komisjoni volitus 376 info- ja kommunikatsioonitehnoloogia toodete ja teenuste ligipääsetavuse nõuete kohta). Puudega inimesed peaksid täiel määral osalema standardite arendamise kõigis etappides.

| 5.4 | Komitee arvates tuleb luua tugevad jõustamissüsteemid, sest praegu need Euroopas ei toimi. |
| --- | --- |

5.4

Komitee arvates tuleb luua tugevad jõustamissüsteemid, sest praegu need Euroopas ei toimi.

| 5.5 | Komitee rõhutab vajadust kasutada tulevasse struktuurifondide ühissätete määrusesse lisatavaid järelevalvemehhanisme selleks, et tagada puuetega seotud eeltingimuste täitmine ning sotsiaalpartnerite, samuti puuetega isikute organisatsioonide täielik osalemine selles järelevalves. |
| --- | --- |

5.5

Komitee rõhutab vajadust kasutada tulevasse struktuurifondide ühissätete määrusesse lisatavaid järelevalvemehhanisme selleks, et tagada puuetega seotud eeltingimuste täitmine ning sotsiaalpartnerite, samuti puuetega isikute organisatsioonide täielik osalemine selles järelevalves.

| 5.6 | Komitee on seisukohal, et Euroopa ja riiklikud haridusstrateegiad peaksid koolide ja ülikoolide õppekavadesse lisama ligipääsetavuse puuetega inimeste jaoks. |
| --- | --- |

5.6

Komitee on seisukohal, et Euroopa ja riiklikud haridusstrateegiad peaksid koolide ja ülikoolide õppekavadesse lisama ligipääsetavuse puuetega inimeste jaoks.

| 5.7 | Komitee kinnitab taas eelmistes arvamustes väljendatud lubadust, et oma tegevuse arendamisel poliitilise koguna loob ta ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamise jälgimise juhtkomitee. |
| --- | --- |

5.7

Komitee kinnitab taas eelmistes arvamustes väljendatud lubadust, et oma tegevuse arendamisel poliitilise koguna loob ta ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamise jälgimise juhtkomitee.

| 5.8 | Tuleb edendada ligipääsetavuse sertifitseerimise mehhanismide Euroopa süsteemi. Kaasata tuleks puuetega isikute organisatsioonid. |
| --- | --- |

5.8

Tuleb edendada ligipääsetavuse sertifitseerimise mehhanismide Euroopa süsteemi. Kaasata tuleks puuetega isikute organisatsioonid.

| 5.9 | Ligipääsetavuse mõõde tuleks lisada ELi õiguse ja poliitika mõjuhinnangutele. Tuleb luua vahendid kaasamise edendamiseks kõigis liikmesriikides ühtsel viisil. |
| --- | --- |

5.9

Ligipääsetavuse mõõde tuleks lisada ELi õiguse ja poliitika mõjuhinnangutele. Tuleb luua vahendid kaasamise edendamiseks kõigis liikmesriikides ühtsel viisil.

| 5.10 | Komitee kutsub jälgima puuetega inimesi käsitleva Euroopa strateegia rakendamist ELi institutsioonide (sh komitee) poolt ja toob välja vajaduse tagada, et ruumid, värbamispoliitika ja teave (füüsilisel või elektroonilisel kujul) oleksid ligipääsetavad. Strateegia läbivaatamisel 2015. aastal tuleks sellele poliitikavaldkonnale pöörata erilist tähelepanu. |
| --- | --- |

5.10

Komitee kutsub jälgima puuetega inimesi käsitleva Euroopa strateegia rakendamist ELi institutsioonide (sh komitee) poolt ja toob välja vajaduse tagada, et ruumid, värbamispoliitika ja teave (füüsilisel või elektroonilisel kujul) oleksid ligipääsetavad. Strateegia läbivaatamisel 2015. aastal tuleks sellele poliitikavaldkonnale pöörata erilist tähelepanu.

Brüssel, 21. jaanuar 2014.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Henri MALOSSE

---

(1)  ELT C 271, 19.9.2013, lk 116-121.

1

(2)  Maailma puude valdkonna aruanne, lk 10.

2

(3)  Kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artikli 25 lõikes c sätestatakse üldise võrdsuse alusel iga kodaniku õigus omada ligipääsu avalikele teenustele oma riigis. Selle artikli sätete alusel võiks lisada ligipääsuõiguse peamistesse inimõigusi käsitletavatesse lepingutesse. Osad 2 ja 3. Rahvusvahelises konventsioonis rassilise diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta tagatakse kõigi jaoks ligipääs üldsuse kasutuses olevatele kohtadele või teenustele, nt transport, hotellid, restoranid, kohvikud, teatrid ja pargid (artikli 5 lõige f). Nii on inimõiguste rahvusvahelises õigusraamistikus loodud pretsedent käsitleda ligipääsu õiguse kui sellisena (üldise märkuse kavand artikli 9 kohta – ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni komitee).

3

.

(4)  Nagu sätestatud Euroopa Komisjoni 2012. aasta tööprogrammi punktis 99.

4

(5)  Lapse õiguste komitee võttis vastu üldise märkuse nr 9 (2006) puudega laste õiguste kohta. Oma üldises märkuses nr 17 (2013) lapse õiguse kohta puhkusele, vabale ajale, mängimisele, meelelahutusele, kultuurielule ja kunstile (artikkel 31) kinnitas lapse õiguste komitee taas ligipääsetavuse olulisust.

5

(6)  http://inclusion-international.org/living-in-community/.

6

(7)  Hoone ligipääsetavaks muutmine kohe algusest peale võib suurendada ehituse kogumaksumust kuni 0,5 % (või paljudel juhtudel üldse mitte), samas kui hilisemate kohanduste kulu võib olla nimetatud protsendist suurem. Teabe ja suhtlusvahendite, sh info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kättesaadavus tuleb samuti saavutada algusest peale, sest hilisemad kohendused internetis ja info- ja kommunikatsioonitehnoloogias võivad kulusid suurendada, mistõttu on ökonoomsem lisada kohustuslik info- ja kommunikatsioonitehnoloogia ligipääsetavuse nõue disaini ja väljatöötamise varastes etappides (üldise märkuse kavand artikli 9 kohta – ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni komitee). Hoone või muu füüsilise infrastruktuuri keskmine eluiga on üle 50 aasta, samas kui digitaalse infrastruktuuri puhul ei ole see rohkem kui 3–4 aastat. Mainida tasub ka seda, et tootmiskulud on palju väiksemad.

7

(8)  Üldise märkuse kavand artikli 9 kohta – ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni komitee.

8

(9)  Kui puudub ligipääsetav koolitransport, juurdepääs koolihoonetele ning kättesaadavad teave ja suhtlusvahendid, võetakse puudega inimestelt võimalus kasutada oma õigust haridusele (puuetega inimeste õiguste konventsiooni artikkel 24). Seega peavad koolid olema ligipääsetavad, nagu on selgesõnaliselt sätestatud puuetega inimeste õiguste konventsiooni artikli 9 lõike 1 punktis a. Ent ligipääsetav peab olema kogu kaasava hariduse protsess, mitte ainult hooned, vaid ka teave ja suhtlusvahendid, tugiteenused ja mõistlikud abinõud kõigis koolides (üldise märkuse kavand artikli 9 kohta – ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni komitee).

9

(10)  Puuetega inimeste õiguste konventsiooni artiklis 30 sätestatakse, et osalisriigid tunnistavad puuetega inimeste õigust osaleda teistega võrdsetel alustel kultuurielus ning rakendavad kõiki asjakohaseid abinõusid, et tagada puuetega inimestele:

10

| (a) | juurdepääsetavates vormingutes kultuurimaterjalide kättesaadavus; |
| --- | --- |

(a)

juurdepääsetavates vormingutes kultuurimaterjalide kättesaadavus;

| (b) | juurdepääsetavates vormingutes telesaadete, filmide, teatrietenduste ja muude kultuuriliste tegevuste kättesaadavus; |
| --- | --- |

(b)

juurdepääsetavates vormingutes telesaadete, filmide, teatrietenduste ja muude kultuuriliste tegevuste kättesaadavus;

| (c) | juurdepääs kultuurietenduste või -teenuste toimumispaikadele, nagu teatrid, muuseumid, kinod, raamatukogud ja turismiteenused, ning suurim võimalik juurdepääs mälestusmärkidele ja riiklikele kultuurimälestistele. |
| --- | --- |

(c)

juurdepääs kultuurietenduste või -teenuste toimumispaikadele, nagu teatrid, muuseumid, kinod, raamatukogud ja turismiteenused, ning suurim võimalik juurdepääs mälestusmärkidele ja riiklikele kultuurimälestistele.

Mõnikord võib tõepoolest olla keeruline tagada juurdepääsu kultuuripärandiks peetavatele kultuuri- ja ajaloomälestusmärkidele, ent osalisriikidel on kohustus püüda tagada juurdepääs neile paikadele võimalikult suurel määral. Paljud mälestusmärgid ja riiklikud kultuurimälestised on muudetud ligipääsetavaks viisil, millega säilitatakse nende kultuuriline ja ajalooline identiteet ja ainulaadsus (üldise märkuse kavand artikli 9 kohta – ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni komitee).

Juunis 2013 vastu võetud Ülemaailmse Intellektuaalomandi Organisatsiooni (WIPO) rahvusvahelise autoriõiguse lepinguga, mille eesmärk oli lihtsustada ligipääsu avaldatud teostele, tuleks puudega inimestele, eelkõige tavatrükimaterjali lugemise raskustega inimestele, tagada ligipääs kultuurimaterjalile ilma põhjendamatute või diskrimineerivate tõketeta.

(11)  ELT C 271, 19.9.2013, lk 116-121.

11

---

| 11.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 177/24 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 177/24

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Üldist majandushuvi pakkuvate teenuste taskukohasus: määratlus, hindamine, probleemid, ELi algatused” (omaalgatuslik arvamus)

(2014/C 177/04)

Raportöör: Raymond HENCKS

14. veebruaril 2013 otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt oma kodukorra artikli 29 lõikele 2 töötada välja omaalgatusliku arvamuse järgmises küsimuses:

„Üldist majandushuvi pakkuvate teenuste taskukohasus: määratlus, hindamine, probleemid, ELi algatused”

(omaalgatuslik arvamus).

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon võttis arvamuse vastu 19. novembril 2013.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 495. istungjärgul 21.–22. jaanuaril 2014 (21. jaanuari 2014. aasta istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 135, vastu hääletas 19, erapooletuks jäi 12 komitee liiget.

1.   Järeldused ja soovitused

Järeldused ja soovitused

| 1.1 | Paljudel kodanikel Euroopa Liidus on liikmesriigiti erineval määral tõsiseid raskusi selliste põhiliste teenuste kasutamisel nagu inimväärne eluase, energia, elektrooniline side, transport, vesi, tervishoid ja sotsiaalteenused. |
| --- | --- |

1.1

Paljudel kodanikel Euroopa Liidus on liikmesriigiti erineval määral tõsiseid raskusi selliste põhiliste teenuste kasutamisel nagu inimväärne eluase, energia, elektrooniline side, transport, vesi, tervishoid ja sotsiaalteenused.

| 1.2 | Siiski on taskukohaste üldist majandushuvi pakkuvate teenuste kõrge tase üks ühistest, st Euroopa Liidu kõigi liikmesriikide poolt jagatud väärtustest, mis on toodud (aluslepingutele lisatud) üldhuviteenuseid käsitlevas protokollis nr 26 ning mida Euroopa Liit ja liikmesriigid peaksid, igaüks vastavalt oma pädevusele, täielikult arvesse võtma kõigi oma asjaomaste poliitikameetmete rakendamisel. |
| --- | --- |

1.2

Siiski on taskukohaste üldist majandushuvi pakkuvate teenuste kõrge tase üks ühistest, st Euroopa Liidu kõigi liikmesriikide poolt jagatud väärtustest, mis on toodud (aluslepingutele lisatud) üldhuviteenuseid käsitlevas protokollis nr 26 ning mida Euroopa Liit ja liikmesriigid peaksid, igaüks vastavalt oma pädevusele, täielikult arvesse võtma kõigi oma asjaomaste poliitikameetmete rakendamisel.

| 1.3 | Siiski puudub ELi tasandil ühtne määratlus või ühtne lähenemine üldist majandushuvi pakkuvate teenuste taskukohasusele ja kättesaadavusele, kuna puudub vastav hindamisvahend, arvestades, et liikmesriikidel on oma üldist majandushuvi pakkuvate teenuste loomise pädevuse raames lai kaalutlusõigus nende elluviimiseks. |
| --- | --- |

1.3

Siiski puudub ELi tasandil ühtne määratlus või ühtne lähenemine üldist majandushuvi pakkuvate teenuste taskukohasusele ja kättesaadavusele, kuna puudub vastav hindamisvahend, arvestades, et liikmesriikidel on oma üldist majandushuvi pakkuvate teenuste loomise pädevuse raames lai kaalutlusõigus nende elluviimiseks.

| 1.4 | Komitee teeb seetõttu ettepaneku, et Euroopa Liit selgitaks kõigile mõeldud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste taskukohasuse mõistet ja kohandaks seda Lissaboni lepingu (protokoll nr 26) ja ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni nõuetele ning kehtestaks õiguslikud meetmed teisestes õigusaktides, millega kohustatakse liikmesriike






  — | määratlema näitajaid, mille alusel on võimalik määrata kindlaks teenuse taskukohasus, ja kehtestama üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise sõltumatu hindamise mehhanism, võttes arvesse ka teenuste taskukohasuse austamist; |
| --- | --- | --- |

1.4

Komitee teeb seetõttu ettepaneku, et Euroopa Liit selgitaks kõigile mõeldud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste taskukohasuse mõistet ja kohandaks seda Lissaboni lepingu (protokoll nr 26) ja ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni nõuetele ning kehtestaks õiguslikud meetmed teisestes õigusaktides, millega kohustatakse liikmesriike

—

määratlema näitajaid, mille alusel on võimalik määrata kindlaks teenuse taskukohasus, ja kehtestama üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise sõltumatu hindamise mehhanism, võttes arvesse ka teenuste taskukohasuse austamist;

| — | koostama põhiteenuste korv, määratledes selle osakaalu leibkonna sissetulekus nii, et see jääks vastuvõetavale tasemele võrreldes kasutada jääva sissetulekuga. Nende oluliste teenustega seotud kulude kõrgeima piirtaseme kindlaksmääramine võimaldab objektiivselt määratleda taskukohasuse mõistet ja leibkonna kulutuste üldise osakaalu alumist piiri, alates millest on tegemist liiga suurte kulutustega ja tekib õigus pöörduda vajadusel riigi abi poole; |
| --- | --- |

—

koostama põhiteenuste korv, määratledes selle osakaalu leibkonna sissetulekus nii, et see jääks vastuvõetavale tasemele võrreldes kasutada jääva sissetulekuga. Nende oluliste teenustega seotud kulude kõrgeima piirtaseme kindlaksmääramine võimaldab objektiivselt määratleda taskukohasuse mõistet ja leibkonna kulutuste üldise osakaalu alumist piiri, alates millest on tegemist liiga suurte kulutustega ja tekib õigus pöörduda vajadusel riigi abi poole;

| — | selgitama mõisteid „haavatavad isikud” ja „ebasoodsas olukorras olevad inimrühmad”. Sellega seoses peaks Euroopa Komisjon läbi vaatama oma otsuste tegemise protsessi riigitoetuse jagamises ilmnevate vigade kontrollimisel. |
| --- | --- |

—

selgitama mõisteid „haavatavad isikud” ja „ebasoodsas olukorras olevad inimrühmad”. Sellega seoses peaks Euroopa Komisjon läbi vaatama oma otsuste tegemise protsessi riigitoetuse jagamises ilmnevate vigade kontrollimisel.

| 1.5 | Arvestades täielikult liikmesriikide vastutuse ja pädevusega, on üldhuviteenuste alaste põhiandmete lisamine Euroopa poolaasta raamistikku ELi sotsiaalse mõõtme ja turu tugevdamise eeltingimus, eeskätt kriisi ajal. |
| --- | --- |

1.5

Arvestades täielikult liikmesriikide vastutuse ja pädevusega, on üldhuviteenuste alaste põhiandmete lisamine Euroopa poolaasta raamistikku ELi sotsiaalse mõõtme ja turu tugevdamise eeltingimus, eeskätt kriisi ajal.

2.   Sissejuhatus

Sissejuhatus

| 2.1 | Üldhuviteenuste puhul, mis on kas üldist majandushuvi pakkuvad teenused või üldist majandushuvi mitte pakkuvad üldhuviteenused, tuleb tagada asjaomase riigi igale kodanikule juurdepääs nendele teenustele ning kaitsta põhiõiguseid; nad on tihedalt seotud Euroopa Liidu taotletava majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärgiga. |
| --- | --- |

2.1

Üldhuviteenuste puhul, mis on kas üldist majandushuvi pakkuvad teenused või üldist majandushuvi mitte pakkuvad üldhuviteenused, tuleb tagada asjaomase riigi igale kodanikule juurdepääs nendele teenustele ning kaitsta põhiõiguseid; nad on tihedalt seotud Euroopa Liidu taotletava majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärgiga.

| 2.1.1 | Liikmesriikidel on lai kaalutlusõigus, et määratleda, korraldada ja rahastada üldhuviteenuseid, seostades seda samas sotsiaalse ja ühiskondliku tegevusega, mis vastab kasutajate vajadustele. Üldist majandushuvi pakkuvad teenused põhinevad turuloogikal ja nad alluvad ELi ja siseturu konkurentsieeskirjadele, välja arvatud juhul, kui need takistavad eriülesannete täitmist. Üldist majandushuvi mitte pakkuvad teenused ei ole ilmtingimata seotud turuloogikaga ning nad kuuluvad protokolli 26 artikli 2 alusel liikmesriikide ainupädevusse. |
| --- | --- |

2.1.1

Liikmesriikidel on lai kaalutlusõigus, et määratleda, korraldada ja rahastada üldhuviteenuseid, seostades seda samas sotsiaalse ja ühiskondliku tegevusega, mis vastab kasutajate vajadustele. Üldist majandushuvi pakkuvad teenused põhinevad turuloogikal ja nad alluvad ELi ja siseturu konkurentsieeskirjadele, välja arvatud juhul, kui need takistavad eriülesannete täitmist. Üldist majandushuvi mitte pakkuvad teenused ei ole ilmtingimata seotud turuloogikaga ning nad kuuluvad protokolli 26 artikli 2 alusel liikmesriikide ainupädevusse.

| 2.1.2 | Euroopa Liit „tunnustab ja austab [...] võimalust kasutada aluslepingute kohaselt [...] üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid”, nii nagu on sätestatud aluslepingutes ja Lissaboni lepingule lisatud põhiõiguste hartas, milles on otsesõnu öeldud, et asjaomaseks aluseks on siseriiklikud õigusaktid ja tavad. ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioon, mille Euroopa Liit on ratifitseerinud tervikuna, on kehtestanud miinimumstandardid, et kaitsta ja säilitada kõiki puuetega inimeste tsiviil-, poliitilisi, sotsiaalseid ja majanduslikke õigusi, nende hulka kuulub ka juurdepääs üldist majandushuvi pakkuvatele teenustele. |
| --- | --- |

2.1.2

Euroopa Liit „tunnustab ja austab [...] võimalust kasutada aluslepingute kohaselt [...] üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid”, nii nagu on sätestatud aluslepingutes ja Lissaboni lepingule lisatud põhiõiguste hartas, milles on otsesõnu öeldud, et asjaomaseks aluseks on siseriiklikud õigusaktid ja tavad. ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioon, mille Euroopa Liit on ratifitseerinud tervikuna, on kehtestanud miinimumstandardid, et kaitsta ja säilitada kõiki puuetega inimeste tsiviil-, poliitilisi, sotsiaalseid ja majanduslikke õigusi, nende hulka kuulub ka juurdepääs üldist majandushuvi pakkuvatele teenustele.

| 2.1.3 | Paljud liikmesriigid seostavad juurdepääsuõigust teenuse osutamise tingimusega, et teenus peab olema kõigile taskukohane, ja et seda saavutada, kohaldatakse seda õigust erineval määral ka individuaalsetele ja kollektiivide sotsiaalabiprogrammidele. |
| --- | --- |

2.1.3

Paljud liikmesriigid seostavad juurdepääsuõigust teenuse osutamise tingimusega, et teenus peab olema kõigile taskukohane, ja et seda saavutada, kohaldatakse seda õigust erineval määral ka individuaalsetele ja kollektiivide sotsiaalabiprogrammidele.

Kuid tegelikult on Euroopa Liidus paljudel kodanikel tõsiseid raskusi selliste põhiliste teenuste kasutamisel nagu inimväärne eluase, energia, elektrooniline side, transport, vesi, tervishoid ja sotsiaalteenused.

| 2.2 | Üldist majandushuvi pakkuvatele teenustele juurdepääsu puudumist võib põhjendada mitme teguriga: see võib olla tingitud erinevatest sotsiaalsetest mudelitest ja teenustest, mis on liikmesriigiti erinevad. Samuti võib see sõltuda majanduskorrast (teenuse hind ei ole taskukohane), geograafilisest asendist (teenus ei ole konkreetses piirkonnas saadaval), sotsiaalsest korrast (ebavõrdne kohtlemine), isiku füüsilisest seisundist (puude olemasolu) või see ei ole kohandatud vajadustele ja/või tehnika arengule (puudulik/ebapiisav kvaliteet ja/või ohutustase). |
| --- | --- |

2.2

Üldist majandushuvi pakkuvatele teenustele juurdepääsu puudumist võib põhjendada mitme teguriga: see võib olla tingitud erinevatest sotsiaalsetest mudelitest ja teenustest, mis on liikmesriigiti erinevad. Samuti võib see sõltuda majanduskorrast (teenuse hind ei ole taskukohane), geograafilisest asendist (teenus ei ole konkreetses piirkonnas saadaval), sotsiaalsest korrast (ebavõrdne kohtlemine), isiku füüsilisest seisundist (puude olemasolu) või see ei ole kohandatud vajadustele ja/või tehnika arengule (puudulik/ebapiisav kvaliteet ja/või ohutustase).

| 2.3 | Üldist majandushuvi pakkuvate teenuste kõrge kvaliteet, ohutustase, taskukohasus, võrdne kohtlemine, üldine juurdepääs ja kasutajate õigused on kuus neljateistkümnest ühisväärtusest, mis on toodud (Lissaboni lepingutele ehk Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud) üldhuviteenuseid käsitlevas protokollis nr 26, mida EL ja liikmesriigid peaksid, igaüks oma pädevuste raames ja nimetatud lepingute kohaldamisala piire ületamata, täielikult arvesse võtma sellega seotud poliitika rakendamisel seoses üldist majandushuvi pakkuvate teenustega Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 14 tähenduses. |
| --- | --- |

2.3

Üldist majandushuvi pakkuvate teenuste kõrge kvaliteet, ohutustase, taskukohasus, võrdne kohtlemine, üldine juurdepääs ja kasutajate õigused on kuus neljateistkümnest ühisväärtusest, mis on toodud (Lissaboni lepingutele ehk Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud) üldhuviteenuseid käsitlevas protokollis nr 26, mida EL ja liikmesriigid peaksid, igaüks oma pädevuste raames ja nimetatud lepingute kohaldamisala piire ületamata, täielikult arvesse võtma sellega seotud poliitika rakendamisel seoses üldist majandushuvi pakkuvate teenustega Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 14 tähenduses.

| 2.3.1 | Need kolme rühma liigitatud neliteist väärtust on iga rühma sees ja omavahel niivõrd seotud, et neid ei saa seada hierarhilisse järjekorda. |
| --- | --- |

2.3.1

Need kolme rühma liigitatud neliteist väärtust on iga rühma sees ja omavahel niivõrd seotud, et neid ei saa seada hierarhilisse järjekorda.

| 2.3.2 | Näiteks, isegi kui üldist majandushuvi pakkuvad teenused on täiesti taskukohased, ei vasta nad protokollile nr 26, kui ei ole tagatud nende hea kvaliteet ja ohutustase või kui ei edendata asjaomase riigi kodanike üldist juurdepääsu nendele teenustele, ent ka siis, kui riigi tasandil ei tehta vahet erinevate geograafiliste, sotsiaalsete või kultuuriliste olukordade vahel või kui nt üleriigilised ametiasutused muudavad üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise võimatuks – kuigi kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on riigis kehtivate seaduste või tavade kohaselt õigus kõnealuste teenuste pakkumiseks –, takistades seega nende keskset rolli ja laia kaalutlusõigust. |
| --- | --- |

2.3.2

Näiteks, isegi kui üldist majandushuvi pakkuvad teenused on täiesti taskukohased, ei vasta nad protokollile nr 26, kui ei ole tagatud nende hea kvaliteet ja ohutustase või kui ei edendata asjaomase riigi kodanike üldist juurdepääsu nendele teenustele, ent ka siis, kui riigi tasandil ei tehta vahet erinevate geograafiliste, sotsiaalsete või kultuuriliste olukordade vahel või kui nt üleriigilised ametiasutused muudavad üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise võimatuks – kuigi kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on riigis kehtivate seaduste või tavade kohaselt õigus kõnealuste teenuste pakkumiseks –, takistades seega nende keskset rolli ja laia kaalutlusõigust.

| 2.4 | Kõnealuse protokolli sätetes on selgesõnaliselt väljendatud, et üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevat ELi neljateist ühisväärtust tuleb tõlgendada. Eelkõige
  hea
  kvaliteedi, ohutustaseme või taskukohasuse või üldise juurdepääsu saavutamise ja kasutajate õiguste
  edendamisega
  seotud konkreetsete väärtuste sõnastamine võib tõstatada mitmeid küsimusi kõnealuste sätete õigusliku või siduva väärtuse ja mõju kohta. Kuid kõigi tõlgenduste – ka protokolli nr 26 artikli 1 – puhul on vastus lihtne ja enesestmõistetav: nimelt sama, mis tõlgendatud artikli puhulgi. Kõnealusel juhul on asjaomasel riiklikul, piirkondlikul või kohalikul ametil oma üldist majandushuvi pakkuvate teenuste loomise pädevuse raames lai kaalutlusõigus määrata, mis kehtib mitmesugustele üldist majandushuvi pakkuvate teenustele. |
| --- | --- |

2.4

Kõnealuse protokolli sätetes on selgesõnaliselt väljendatud, et üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevat ELi neljateist ühisväärtust tuleb tõlgendada. Eelkõige
  hea
  kvaliteedi, ohutustaseme või taskukohasuse või üldise juurdepääsu saavutamise ja kasutajate õiguste
  edendamisega
  seotud konkreetsete väärtuste sõnastamine võib tõstatada mitmeid küsimusi kõnealuste sätete õigusliku või siduva väärtuse ja mõju kohta. Kuid kõigi tõlgenduste – ka protokolli nr 26 artikli 1 – puhul on vastus lihtne ja enesestmõistetav: nimelt sama, mis tõlgendatud artikli puhulgi. Kõnealusel juhul on asjaomasel riiklikul, piirkondlikul või kohalikul ametil oma üldist majandushuvi pakkuvate teenuste loomise pädevuse raames lai kaalutlusõigus määrata, mis kehtib mitmesugustele üldist majandushuvi pakkuvate teenustele.

tõlgendada

hea

edendamisega

3.   Taskukohasuse mõiste Euroopa õigusaktides

Taskukohasuse mõiste Euroopa õigusaktides

| 3.1 | ELi tasandil puudub ühtne üldist majandushuvi pakkuvate teenuste taskukohasuse ja kättesaadavuse määratlus või käsitlusviis, kuna puudub vastav hindamisvahend. Taskukohasuse mõiste sõltub sageli sellest, kui palju kasutaja subjektiivse taju kohaselt üks või teine asi maksab ja kuidas see mõjutab kodaniku heaolu. |
| --- | --- |

3.1

ELi tasandil puudub ühtne üldist majandushuvi pakkuvate teenuste taskukohasuse ja kättesaadavuse määratlus või käsitlusviis, kuna puudub vastav hindamisvahend. Taskukohasuse mõiste sõltub sageli sellest, kui palju kasutaja subjektiivse taju kohaselt üks või teine asi maksab ja kuidas see mõjutab kodaniku heaolu.

| 3.2 | Üldiselt tähendab teenuse taskukohasus seda, et kodanikud suudavad teenuse eest maksta (roheline raamat ühtse postiteenuste turu kohta) (1). |
| --- | --- |

3.2

Üldiselt tähendab teenuse taskukohasus seda, et kodanikud suudavad teenuse eest maksta (roheline raamat ühtse postiteenuste turu kohta) (1).

1

| 3.3 | Teenus on igati taskukohane, kui seda pakutakse kodanikele tasuta, nagu seda tehakse näiteks teatud linnades või piirkondades, kus pakutakse tasuta ühistransporti. |
| --- | --- |

3.3

Teenus on igati taskukohane, kui seda pakutakse kodanikele tasuta, nagu seda tehakse näiteks teatud linnades või piirkondades, kus pakutakse tasuta ühistransporti.

| 3.4 | Rõhutamaks taskukohasuse rakendamise keerukust, sellega seotud raskusi ja erinevaid arusaamu, toob komitee näiteks erinevad tõlgendused, mida on rakendatud elamu-, side- ja energeetikavaldkondade (elekter ja gaas) sektoris. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee rõhutab muuhulgas, et juurdepääs tervishoiuteenustele on kahtluse alla seatud paljudes liikmesriikides seoses nende isikute sissetulekuga, kes asjakohaste vahendite puudumise tõttu keelduvad tervishoiuteenustest. Aruandes ELi 2009. aasta strateegia „Solidaarsus ja tervishoid: tervisealase ebavõrdsuse vähendamine Euroopa Liidus” rakendamise kohta juhitakse tähelepanu tugevale seosele materiaalse puuduse ja sellest tulenevate terviseprobleemide vahel. |
| --- | --- |

3.4

Rõhutamaks taskukohasuse rakendamise keerukust, sellega seotud raskusi ja erinevaid arusaamu, toob komitee näiteks erinevad tõlgendused, mida on rakendatud elamu-, side- ja energeetikavaldkondade (elekter ja gaas) sektoris. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee rõhutab muuhulgas, et juurdepääs tervishoiuteenustele on kahtluse alla seatud paljudes liikmesriikides seoses nende isikute sissetulekuga, kes asjakohaste vahendite puudumise tõttu keelduvad tervishoiuteenustest. Aruandes ELi 2009. aasta strateegia „Solidaarsus ja tervishoid: tervisealase ebavõrdsuse vähendamine Euroopa Liidus” rakendamise kohta juhitakse tähelepanu tugevale seosele materiaalse puuduse ja sellest tulenevate terviseprobleemide vahel.

| 3.5 | Taskukohasuse nõue võeti kasutusele võrguettevõtete liberaliseerimist käsitlevates õigusaktides, mis kehtivad eranditult side-, elektri- ja postiteenuste kogumi nn universaalteenuse puhul ning on tihedalt seotud ELi taotletava sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärgiga. |
| --- | --- |

3.5

Taskukohasuse nõue võeti kasutusele võrguettevõtete liberaliseerimist käsitlevates õigusaktides, mis kehtivad eranditult side-, elektri- ja postiteenuste kogumi nn universaalteenuse puhul ning on tihedalt seotud ELi taotletava sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärgiga.

| 3.6 | Ühenduse lähenemisviis põhineb kahel taskukohase hinna mõistel: ühel juhul on sellel universaalne mõõde, teisel juhul piirdutakse madalapalgaliste, haavatavate, puuetega ja ebasoodsamas olukorras olevate inimrühmadega. Teisel mõistel on mõte ainult siis, kui see on kooskõlas üldise juurdepääsu edendamisega protokolli nr 26 kohaselt. |
| --- | --- |

3.6

Ühenduse lähenemisviis põhineb kahel taskukohase hinna mõistel: ühel juhul on sellel universaalne mõõde, teisel juhul piirdutakse madalapalgaliste, haavatavate, puuetega ja ebasoodsamas olukorras olevate inimrühmadega. Teisel mõistel on mõte ainult siis, kui see on kooskõlas üldise juurdepääsu edendamisega protokolli nr 26 kohaselt.

| 3.7 | Siiski on selge, et hoolimata sellest, et taskukohasus on muutunud ELis ühisväärtuseks, mille järgimine on liikmesriikidele kohustuslik, jäävad nt energia-, mobiilside rändlusteenuste, transpordi või eluasemete hinnad ja üürihinnad ebaproportsionaalselt kõrgeks, võrreldes kasutatava sissetulekuga elanikkonna üha suurema osa jaoks. Mitmes ELi määruses on toodud taskukohasuse määratlused, millest komitee toob allpool mitteammendavalt mõned näited, väga erinevad ja ennekõike väga umbkaudsed. |
| --- | --- |

3.7

Siiski on selge, et hoolimata sellest, et taskukohasus on muutunud ELis ühisväärtuseks, mille järgimine on liikmesriikidele kohustuslik, jäävad nt energia-, mobiilside rändlusteenuste, transpordi või eluasemete hinnad ja üürihinnad ebaproportsionaalselt kõrgeks, võrreldes kasutatava sissetulekuga elanikkonna üha suurema osa jaoks. Mitmes ELi määruses on toodud taskukohasuse määratlused, millest komitee toob allpool mitteammendavalt mõned näited, väga erinevad ja ennekõike väga umbkaudsed.

| 3.8 | Elamumajandus |
| --- | --- |

3.8

Elamumajandus

| 3.8.1 | Leibkonna eelarve uuringus (sissetulekuid ja elamistingimusi käsitlev ELi statistika (EU-SILC)), mis viidi läbi kõigis liikmesriikides, määrati eluasemekulutuste ülempiiriks 40 % leibkonna kasutada jäävast sissetulekuosast. Kui need kulutused tõusevad sellest piirist kõrgemale, ei peeta neid enam taskukohaseks. |
| --- | --- |

3.8.1

Leibkonna eelarve uuringus (sissetulekuid ja elamistingimusi käsitlev ELi statistika (EU-SILC)), mis viidi läbi kõigis liikmesriikides, määrati eluasemekulutuste ülempiiriks 40 % leibkonna kasutada jäävast sissetulekuosast. Kui need kulutused tõusevad sellest piirist kõrgemale, ei peeta neid enam taskukohaseks.

| 3.8.2 | Liikmesriigid sekkuvad väga erinevalt ja väga erineval määral oma eluasemeturu talitlusse, et võimaldada igale kodanikule juurdepääs inimväärsele ja taskukohasele eluasemele, vajadusel eluasemetoetuse näol. Enamik liikmesriike on kehtestanud sotsiaalabi- või maksusoodustusmehhanismid, et mõjutada leibkondade suuremate kulutuste piiranguid ja subsideerida paralleelselt nn sotsiaaleluasemete pakkumist lisaks eraturu spontaansetele pakkumistele. |
| --- | --- |

3.8.2

Liikmesriigid sekkuvad väga erinevalt ja väga erineval määral oma eluasemeturu talitlusse, et võimaldada igale kodanikule juurdepääs inimväärsele ja taskukohasele eluasemele, vajadusel eluasemetoetuse näol. Enamik liikmesriike on kehtestanud sotsiaalabi- või maksusoodustusmehhanismid, et mõjutada leibkondade suuremate kulutuste piiranguid ja subsideerida paralleelselt nn sotsiaaleluasemete pakkumist lisaks eraturu spontaansetele pakkumistele.

| 3.8.3 | Sotsiaalelamumajandus on ametiasutuste vastus vajadusele eluaseme järele, mis on turu poolt katmata, et rahuldada kõiki eluasemega seotud vajadusi ja tagada kõigile juurdepääs korralikule eluasemele taskukohase hinna/üüri eest. 25 miljonit Euroopa majapidamistest asub sotsiaalkorterites. |
| --- | --- |

3.8.3

Sotsiaalelamumajandus on ametiasutuste vastus vajadusele eluaseme järele, mis on turu poolt katmata, et rahuldada kõiki eluasemega seotud vajadusi ja tagada kõigile juurdepääs korralikule eluasemele taskukohase hinna/üüri eest. 25 miljonit Euroopa majapidamistest asub sotsiaalkorterites.

| 3.8.4 | Nendest meetmetest hoolimata ei ole juurdepääs korralikule eluasemele Euroopa Liidus paljudele kodanikele enam jõukohane. 2011. aastal elas 15 % Euroopa elanikkonnast ülerahvastatud või ebarahuldavates eluasemetes ja 17 % elanikkonnast kurtis, et eluasemekulud on sissetulekuga võrreldes ebaproportsionaalselt suured (2). |
| --- | --- |

3.8.4

Nendest meetmetest hoolimata ei ole juurdepääs korralikule eluasemele Euroopa Liidus paljudele kodanikele enam jõukohane. 2011. aastal elas 15 % Euroopa elanikkonnast ülerahvastatud või ebarahuldavates eluasemetes ja 17 % elanikkonnast kurtis, et eluasemekulud on sissetulekuga võrreldes ebaproportsionaalselt suured (2).

2

| 3.8.5 | Oma 20. detsembri 2011. aasta otsusega, mis käsitleb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 kohaldamist üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele avalike teenuste eest makstava hüvitisena antava riigiabi suhtes piiras komisjon subsideeritud sotsiaalmajutuse pakkumist ebasoodsas olukorras isikute ja sotsiaalselt vähem soodsas olukorras inimrühmadega, kes on selgesti identifitseeritud kui need, kes ei suuda piiratud maksevõime tõttu hankida endale elupaika turutingimustel, mis tekitab küsimusi protokolliga nr 26 kindlaksmääratud väärtuste suhtes. |
| --- | --- |

3.8.5

Oma 20. detsembri 2011. aasta otsusega, mis käsitleb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 kohaldamist üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele avalike teenuste eest makstava hüvitisena antava riigiabi suhtes piiras komisjon subsideeritud sotsiaalmajutuse pakkumist ebasoodsas olukorras isikute ja sotsiaalselt vähem soodsas olukorras inimrühmadega, kes on selgesti identifitseeritud kui need, kes ei suuda piiratud maksevõime tõttu hankida endale elupaika turutingimustel, mis tekitab küsimusi protokolliga nr 26 kindlaksmääratud väärtuste suhtes.

| 3.9 | Elektrooniline side |
| --- | --- |

3.9

Elektrooniline side

| 3.9.1 | Kuigi siseturg ja vaba konkurents on aidanud kaasa elektroonilise side ühtsete tariifide alandamisele, on see tingitud – vähemalt osaliselt – ka tehnoloogilistest muudatustest ja ELi organite kehtestatud mobiilside rändlusteenuste hinnapiirangutest. |
| --- | --- |

3.9.1

Kuigi siseturg ja vaba konkurents on aidanud kaasa elektroonilise side ühtsete tariifide alandamisele, on see tingitud – vähemalt osaliselt – ka tehnoloogilistest muudatustest ja ELi organite kehtestatud mobiilside rändlusteenuste hinnapiirangutest.

| 3.9.2 | Elektroonilist sidet käsitlevates õigusaktides märgitakse, (3) et taskukohasus on seotud telefoni kasutamise puhul „teatavale riigile iseloomulike tingimuste seisukohast vastuvõetava hinnaga” ja ka kasutajate suutlikkusega kontrollida kulutusi. Euroopa Komisjoni metoodilises märkuses üldist majandushuvi pakkuvate teenuste horisontaalse hindamise kohta (4) on asjaomase näitajana toodud „teenuste hinna ja madala/keskmise sissetulekuga tarbijate sissetuleku suhe (erinevate sissetuleku tasemete jaoks)”. |
| --- | --- |

3.9.2

Elektroonilist sidet käsitlevates õigusaktides märgitakse, (3) et taskukohasus on seotud telefoni kasutamise puhul „teatavale riigile iseloomulike tingimuste seisukohast vastuvõetava hinnaga” ja ka kasutajate suutlikkusega kontrollida kulutusi. Euroopa Komisjoni metoodilises märkuses üldist majandushuvi pakkuvate teenuste horisontaalse hindamise kohta (4) on asjaomase näitajana toodud „teenuste hinna ja madala/keskmise sissetulekuga tarbijate sissetuleku suhe (erinevate sissetuleku tasemete jaoks)”.

3

4

| 3.10 | Elektri-ja gaasisektor |
| --- | --- |

3.10

Elektri-ja gaasisektor

| 3.10.1 | Komisjon leiab, et elektri- ja gaasisektori toetused ja määrused, mille eesmärk on vähendada üldist energiahinda ja mis pigem takistavad energiatõhusat käitumist, ei hõlma isikuid, kellel on vaja ja kes võivad moonutada konkurentsi (5). |
| --- | --- |

3.10.1

Komisjon leiab, et elektri- ja gaasisektori toetused ja määrused, mille eesmärk on vähendada üldist energiahinda ja mis pigem takistavad energiatõhusat käitumist, ei hõlma isikuid, kellel on vaja ja kes võivad moonutada konkurentsi (5).

5

| 3.10.2 | Liikmesriike kutsutakse ka üles võtma meetmeid, et tagada haavatavate tarbijate piisav kaitse (6). Riiklikud otsetoetused tarbijale on lubatud vaid juhul, kui on selgelt määratletud energiapuuduse mõiste ja riiklikul tasandil identifitseeritud haavatavad isikud. Rahalistes raskustes tarbijatele säilitatakse energiavarustus isegi maksmatajätmise puhul teatava aja jooksul. |
| --- | --- |

3.10.2

Liikmesriike kutsutakse ka üles võtma meetmeid, et tagada haavatavate tarbijate piisav kaitse (6). Riiklikud otsetoetused tarbijale on lubatud vaid juhul, kui on selgelt määratletud energiapuuduse mõiste ja riiklikul tasandil identifitseeritud haavatavad isikud. Rahalistes raskustes tarbijatele säilitatakse energiavarustus isegi maksmatajätmise puhul teatava aja jooksul.

6

| 3.10.3 | Tuleb märkida, et energiapuuduse mõiste on oluline ainult elektri- ja gaasisektoris ning see ei hõlma muid kasutatavaid kütuseliike, sealhulgas kaugkütet. |
| --- | --- |

3.10.3

Tuleb märkida, et energiapuuduse mõiste on oluline ainult elektri- ja gaasisektoris ning see ei hõlma muid kasutatavaid kütuseliike, sealhulgas kaugkütet.

| 3.10.4 | ELi energiapoliitika on suunatud energiatarbimise vähendamisele energiatõhususe meetmete või elamute soojusisolatsiooni toetamise kaudu, et suurendada taskukohaste energiateenuste arvu. Kuid energiatõhususe parandamine nõuab olulisi investeeringuid ja energiakulu vähendamine annab majanduslikku tulu alles pikemas perspektiivis. Omaalgatuslikus arvamuses „ELi kooskõlastatud tegevus kütteostuvõimetuse ennetamiseks ja selle vastu võitlemiseks” (CESE 2517/2013) on komitee välja töötanud konkreetsed sellekohased ettepanekud. |
| --- | --- |

3.10.4

ELi energiapoliitika on suunatud energiatarbimise vähendamisele energiatõhususe meetmete või elamute soojusisolatsiooni toetamise kaudu, et suurendada taskukohaste energiateenuste arvu. Kuid energiatõhususe parandamine nõuab olulisi investeeringuid ja energiakulu vähendamine annab majanduslikku tulu alles pikemas perspektiivis. Omaalgatuslikus arvamuses „ELi kooskõlastatud tegevus kütteostuvõimetuse ennetamiseks ja selle vastu võitlemiseks” (CESE 2517/2013) on komitee välja töötanud konkreetsed sellekohased ettepanekud.

4.   Taskukohasuse hindamine

Taskukohasuse hindamine

| 4.1 | 2004. aastal hindas komisjon võrgutööstuse üldist majandushuvi pakkuvate teenuste tulemuslikkuse hindamise raames kõnealustes võrgupõhistes tööstusharudes kohaldatud tariifide taskukohasust, kasutades näitajat, mis põhineb teatud teenuste korvile aastas tehtavate kulutuste osakaalul kasutaja aasta sissetulekust. |
| --- | --- |

4.1

2004. aastal hindas komisjon võrgutööstuse üldist majandushuvi pakkuvate teenuste tulemuslikkuse hindamise raames kõnealustes võrgupõhistes tööstusharudes kohaldatud tariifide taskukohasust, kasutades näitajat, mis põhineb teatud teenuste korvile aastas tehtavate kulutuste osakaalul kasutaja aasta sissetulekust.

| 4.2 | Eurobaromeetri uuring eurooplaste võrgutööstuste teenustega rahulolu kohta näitab vaid subjektiivset hinnangut kõnealuste teenuste taskukohasuse kohta, mida saab kõige tõhusamalt rakendada kui üldise suundumuse näitajat. |
| --- | --- |

4.2

Eurobaromeetri uuring eurooplaste võrgutööstuste teenustega rahulolu kohta näitab vaid subjektiivset hinnangut kõnealuste teenuste taskukohasuse kohta, mida saab kõige tõhusamalt rakendada kui üldise suundumuse näitajat.

| 4.3 | ELi ametlikud kriteeriumid üldist majandushuvi pakkuvate teenuste taskukohasuse määratlemiseks puuduvad. ELi tekstid käsitlevad pigem „kulupõhise” või „kuludega paremini kooskõlas oleva” või „kulusid katva” (nagu nõutakse veedirektiivi raames) hinna määramise põhimõtteid ja ühtlustatud eeskirju, tagades samal ajal teenuste osutamise kogu elanikkonnale. |
| --- | --- |

4.3

ELi ametlikud kriteeriumid üldist majandushuvi pakkuvate teenuste taskukohasuse määratlemiseks puuduvad. ELi tekstid käsitlevad pigem „kulupõhise” või „kuludega paremini kooskõlas oleva” või „kulusid katva” (nagu nõutakse veedirektiivi raames) hinna määramise põhimõtteid ja ühtlustatud eeskirju, tagades samal ajal teenuste osutamise kogu elanikkonnale.

| 4.4 | Kuid kulupõhised hinnad, isegi kui nad jätavad teenuseosutaja ilma kasumita, ei ole taskukohasuse sünonüümiks ega taga juurdepääsu kõikidele teenustele taskukohase hinnaga. |
| --- | --- |

4.4

Kuid kulupõhised hinnad, isegi kui nad jätavad teenuseosutaja ilma kasumita, ei ole taskukohasuse sünonüümiks ega taga juurdepääsu kõikidele teenustele taskukohase hinnaga.

| 4.5 | 2003. aastal vastu võetud üldhuviteenuseid käsitleva rohelise raamatu kohaselt peavad liikmesriigid määratlema teatud kriteeriumid teenuse taskukohasuse kindlakstegemiseks. Nad peavad tagama, et neis kriteeriumites võetaks arvesse kõigi tarbijate ja kasutajate õigusi, nagu puuetega inimeste juurdepääs üldist majandushuvi pakkuvatele teenustele, kehtestades samal ajal hinnakontrolli mehhanismi ja/või andes asjaomastele isikutele toetusi. Need kriteeriumid võivad olla seotud näiteks põhiteenuste hinnaga, et määratleda liikmesriikide tasandil selle (osakaalu) alumist piiri, et see jääks vastuvõetavale tasemele, võrreldes kõige haavatavamate isikute kasutada jääva sissetulekuga. |
| --- | --- |

4.5

2003. aastal vastu võetud üldhuviteenuseid käsitleva rohelise raamatu kohaselt peavad liikmesriigid määratlema teatud kriteeriumid teenuse taskukohasuse kindlakstegemiseks. Nad peavad tagama, et neis kriteeriumites võetaks arvesse kõigi tarbijate ja kasutajate õigusi, nagu puuetega inimeste juurdepääs üldist majandushuvi pakkuvatele teenustele, kehtestades samal ajal hinnakontrolli mehhanismi ja/või andes asjaomastele isikutele toetusi. Need kriteeriumid võivad olla seotud näiteks põhiteenuste hinnaga, et määratleda liikmesriikide tasandil selle (osakaalu) alumist piiri, et see jääks vastuvõetavale tasemele, võrreldes kõige haavatavamate isikute kasutada jääva sissetulekuga.

5.   Euroopa Liidu roll

Euroopa Liidu roll

| 5.1 | Rohelises raamatus üldhuviteenuste kohta on sätestatud, et kui on olemas tõhus konkurents, võivad turumehhanismid tagada piisava kvaliteediga taskukohased teenused, mis vähendavad oluliselt vajadust regulatiivse sekkumise järele. |
| --- | --- |

5.1

Rohelises raamatus üldhuviteenuste kohta on sätestatud, et kui on olemas tõhus konkurents, võivad turumehhanismid tagada piisava kvaliteediga taskukohased teenused, mis vähendavad oluliselt vajadust regulatiivse sekkumise järele.

| 5.2 | Küll aga viitab Euroopa Komisjon oma teatises „Euroopa üldhuviteenuste kvaliteediraamistik” (COM(2011) 900 final) seoses aluslepingute uue kontekstiga sellele, et see (= üks kvaliteediraamistik) „võimaldab järgmistel aastatel kasutada ELi õiguskeskkonda ühtse turu sotsiaalse mõõtme tugevdamiseks, võtta paremini arvesse kõnealuste teenuste eripära ning luua tingimused nende kvaliteetseks, ohutuks ja taskukohaseks osutamiseks vastavalt [...] protokollis nr 26 sätestatud kasutajate õiguste tunnustamise põhimõtetele”, milleks on kõrge kvaliteet, ohutus ja vastuvõetav hind, võrdne kohtlemine ning üldise juurdepääsu ja kasutajate õiguste edendamine. |
| --- | --- |

5.2

Küll aga viitab Euroopa Komisjon oma teatises „Euroopa üldhuviteenuste kvaliteediraamistik” (COM(2011) 900 final) seoses aluslepingute uue kontekstiga sellele, et see (= üks kvaliteediraamistik) „võimaldab järgmistel aastatel kasutada ELi õiguskeskkonda ühtse turu sotsiaalse mõõtme tugevdamiseks, võtta paremini arvesse kõnealuste teenuste eripära ning luua tingimused nende kvaliteetseks, ohutuks ja taskukohaseks osutamiseks vastavalt [...] protokollis nr 26 sätestatud kasutajate õiguste tunnustamise põhimõtetele”, milleks on kõrge kvaliteet, ohutus ja vastuvõetav hind, võrdne kohtlemine ning üldise juurdepääsu ja kasutajate õiguste edendamine.

„Euroopa üldhuviteenuste kvaliteediraamistik” (COM(2011) 900 final)

| 5.3 | Euroopa õigusaktidega ette nähtud avalike teenuste kohustuste hulka kuuluvad ka juurdepääs ja taskukohasus kõigile tarbijatele ning erisätetega haavatavatele ja puuetega tarbijatele. |
| --- | --- |

5.3

Euroopa õigusaktidega ette nähtud avalike teenuste kohustuste hulka kuuluvad ka juurdepääs ja taskukohasus kõigile tarbijatele ning erisätetega haavatavatele ja puuetega tarbijatele.

| 5.4 | Arvestades eeltoodut, peaks komisjon paremini kooskõlastama oma talituste tegevust ja looma tõelise statistilise vahendi andmete ristumise või koondamise kaudu (hoides andmeid rangelt konfidentsiaalsetena). Seejärel tuleks selgitada, mida tähendab üldist majandushuvi pakkuvate teenuste taskukohasus kõigile ja kohandada see määratlus Lissaboni lepingu (protokolli nr 26) ja ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni nõuetega, esitades samas ettepanekuid seadusandlike meetmete kohta, lõimides teisesesse õigusse liikmesriikide kohustuse






  — | määratlema näitajaid, mille alusel on võimalik määrata kindlaks teenuse taskukohasus, ja kehtestama üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise sõltumatu hindamise mehhanism, võttes arvesse ka teenuste taskukohasuse austamist; |
| --- | --- | --- |

5.4

Arvestades eeltoodut, peaks komisjon paremini kooskõlastama oma talituste tegevust ja looma tõelise statistilise vahendi andmete ristumise või koondamise kaudu (hoides andmeid rangelt konfidentsiaalsetena). Seejärel tuleks selgitada, mida tähendab üldist majandushuvi pakkuvate teenuste taskukohasus kõigile ja kohandada see määratlus Lissaboni lepingu (protokolli nr 26) ja ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni nõuetega, esitades samas ettepanekuid seadusandlike meetmete kohta, lõimides teisesesse õigusse liikmesriikide kohustuse

—

määratlema näitajaid, mille alusel on võimalik määrata kindlaks teenuse taskukohasus, ja kehtestama üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise sõltumatu hindamise mehhanism, võttes arvesse ka teenuste taskukohasuse austamist;

| — | koostada põhiteenuste korv, määratledes selle osakaalu leibkonna sissetulekus, et see jääks vastuvõetavale tasemele võrreldes kasutada jääva sissetulekuga. Et teha kindlaks teenuste taskukohane hind, ei ole vaja siduda erinevaid teenuseid kasutada jääva sissetulekuga sektorite kaupa. Seepärast tuleb arvestada kõiki teenuseid, mida peetakse oluliseks (selle määravad kindlaks liikmesriigid kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega), et määratleda, kui suure osa moodustavad sissetulekutest kulutused (nagu seda tehakse majutuse puhul), mida võib pidada ebaproportsionaalselt suurteks, ning pakkuda sel juhul alternatiive kulutuste rahastamiseks kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 14, et tagada kõigile juurdepääs üldist majandushuvi pakkuvatele teenustele; |
| --- | --- |

—

koostada põhiteenuste korv, määratledes selle osakaalu leibkonna sissetulekus, et see jääks vastuvõetavale tasemele võrreldes kasutada jääva sissetulekuga. Et teha kindlaks teenuste taskukohane hind, ei ole vaja siduda erinevaid teenuseid kasutada jääva sissetulekuga sektorite kaupa. Seepärast tuleb arvestada kõiki teenuseid, mida peetakse oluliseks (selle määravad kindlaks liikmesriigid kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega), et määratleda, kui suure osa moodustavad sissetulekutest kulutused (nagu seda tehakse majutuse puhul), mida võib pidada ebaproportsionaalselt suurteks, ning pakkuda sel juhul alternatiive kulutuste rahastamiseks kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 14, et tagada kõigile juurdepääs üldist majandushuvi pakkuvatele teenustele;

| — | selgitama mõisteid „haavatavad isikud” ja „ebasoodsas olukorras olevad inimrühmad”. Sellega seoses peaks Euroopa Komisjon läbi vaatama oma otsuste tegemise protsessi riigitoetuse jagamises ilmnevate vigade kontrollimisel. Taskukohase hinnaga teenustele juurdepääsu tagamine peaks jääma liikmesriikide kohustuseks, mida tuleks siduda kodanike vajaduste ning riiklike või kohalike eelistuste ja tegelike vajadustega, samuti ebasoodsas olukorras olevate inimeste või ebasoodsamas olukorras olevate sotsiaalsetele inimrühmadega kooskõlas üldhuviteenuste protokolli nr 26 sätetega. |
| --- | --- |

—

selgitama mõisteid „haavatavad isikud” ja „ebasoodsas olukorras olevad inimrühmad”. Sellega seoses peaks Euroopa Komisjon läbi vaatama oma otsuste tegemise protsessi riigitoetuse jagamises ilmnevate vigade kontrollimisel. Taskukohase hinnaga teenustele juurdepääsu tagamine peaks jääma liikmesriikide kohustuseks, mida tuleks siduda kodanike vajaduste ning riiklike või kohalike eelistuste ja tegelike vajadustega, samuti ebasoodsas olukorras olevate inimeste või ebasoodsamas olukorras olevate sotsiaalsetele inimrühmadega kooskõlas üldhuviteenuste protokolli nr 26 sätetega.

| 5.5 | Arvestades täielikult liikmesriikide vastutuse ja pädevusega, on üldhuviteenuste alaste põhiandmete lisamine Euroopa poolaasta raamistikku ELi sotsiaalse mõõtme ja turu tugevdamise eeltingimus, eeskätt kriisi ajal. |
| --- | --- |

5.5

Arvestades täielikult liikmesriikide vastutuse ja pädevusega, on üldhuviteenuste alaste põhiandmete lisamine Euroopa poolaasta raamistikku ELi sotsiaalse mõõtme ja turu tugevdamise eeltingimus, eeskätt kriisi ajal.

Brüssel, 21. jaanuar 2014

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(1991) 476 final.

1

(2)  „Eurofound: Third European Quality of Life Survey – Quality of life in Europe: impacts of the crisis 2012” ja „Household debt advisory services in the Europe Union”.

2

(3)  Direktiiv 2002/22/EÜ.

3

(4)  COM(2002) 331 final.

4

(5)  COM (2012) 663 final – „Toimiv energiaturg”.

5

(6)  Direktiiv 2009/72/EÜ (elektrienergia) ja direktiiv 2009/73/EÜ (gaas).

6

---

LISA

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee Arvamusele

Arvamuse käsitlemisel lükati tagasi järgmised muudatusettepanekud, kuigi nende poolt anti vähemalt veerand häältest.

Punkt 1.4

Punkti 1.4 kohta esitatud muudatusettepanek on seotud punkti 5.4 kohta esitatud muudatusettepanekuga ja need pandi hääletusele üheskoos.

Muuta järgmiselt:

| „1.4 | Komitee teeb seetõttu ettepaneku, et Euroopa Liit selgitaks kõigile mõeldud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste taskukohasuse mõistet ja kohandaks seda Lissaboni lepingu (protokoll nr 26) ja ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni nõuetele ning kehtestaks õiguslikud meetmed teisestes õigusaktides, millega kohustatakse liikmesriike






  — | määratlema näitajaid, mille alusel on võimalik määrata kindlaks teenuse taskukohasus, ja kehtestama üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise sõltumatu hindamise mehhanism, võttes arvesse ka teenuste taskukohasuse austamist; |
| --- | --- | --- |

„1.4

—

määratlema näitajaid, mille alusel on võimalik määrata kindlaks teenuse taskukohasus, ja kehtestama üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise sõltumatu hindamise mehhanism, võttes arvesse ka teenuste taskukohasuse austamist;

| — | koostada põhiteenuste korv, määratledes selle osakaalu leibkonna sissetulekus nii, et see jääks vastuvõetavale tasemele võrreldes kasutada jääva sissetulekuga. Nende oluliste teenustega seotud kulude kõrgeima piirtaseme kindlaksmääramine võimaldab objektiivselt määratleda taskukohasuse mõistet ja leibkonna kulutuste üldise osakaalu alumist piiri, alates millest on tegemist liiga suurte kulutustega ja tekib õigus pöörduda vajadusel riigi abi poole; |
| --- | --- |

—

koostada põhiteenuste korv, määratledes selle osakaalu leibkonna sissetulekus nii, et see jääks vastuvõetavale tasemele võrreldes kasutada jääva sissetulekuga. Nende oluliste teenustega seotud kulude kõrgeima piirtaseme kindlaksmääramine võimaldab objektiivselt määratleda taskukohasuse mõistet ja leibkonna kulutuste üldise osakaalu alumist piiri, alates millest on tegemist liiga suurte kulutustega ja tekib õigus pöörduda vajadusel riigi abi poole;

| — | selgitama mõisteid „haavatavad isikud” ja „ebasoodsas olukorras olevad inimrühmad., et
  Sellega seoses peaks Euroopa Komisjon võiks vajadusel läbi vaatama
  vaadata oma otsuste tegemise protsessi riigitoetuse jagamises ilmnevate vigade kontrollimisel.” |
| --- | --- |

—

selgitama mõisteid „haavatavad isikud” ja „ebasoodsas olukorras olevad inimrühmad., et
  Sellega seoses peaks Euroopa Komisjon võiks vajadusel läbi vaatama
  vaadata oma otsuste tegemise protsessi riigitoetuse jagamises ilmnevate vigade kontrollimisel.”

Motivatsioon

Motivatsioon

Punkt 1.4, esimene lõik:

| | Euroopa Parlamendi, nõukogu või Euroopa Komisjoni pädevus ei ole määratleda artiklis 14 nimetatud ja protokollis 26 selgitatud väärtusi (vt ka punkti 3.9.2 kohta esitatud muudatusettepanekut ja selle motivatsiooni). Siinkohal mainitud ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni on uuesti nimetatud punkti 5.4 kolmandat lõiget käsitlevas muudatusettepanekus. |
| --- | --- |

Euroopa Parlamendi, nõukogu või Euroopa Komisjoni pädevus ei ole määratleda artiklis 14 nimetatud ja protokollis 26 selgitatud väärtusi (vt ka punkti 3.9.2 kohta esitatud muudatusettepanekut ja selle motivatsiooni). Siinkohal mainitud ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni on uuesti nimetatud punkti 5.4 kolmandat lõiget käsitlevas muudatusettepanekus.

Punkt 1.4, teine lõik:

| | Teine lõik jäetakse välja, kuna Euroopa Komisjoni pädevus ei ole kohustada liikmesriike koostama põhiteenuste korvi, mis oleks määratletud kooskõlas üldist majandushuvi pakkuvate teenuste väärtustega. Selguse mõttes võiks siinkohal korrata kõiki argumente: ELi esmases õiguses ei kattu avalike teenuste mõiste ja üldist majandushuvi pakkuvate teenuste mõiste. Rooma lepingu artikli 90 lõikes 2 (praegu Lissaboni lepingu artikli 106 lõik 2) nimetatakse juba üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid; transporti käsitlevas artiklis 77 (praegu artikkel 93) on tegemist avalike teenuste mõistega. Käesolev mõiste on transpordipoliitika teatud vormi poliitiline nimetus ja seetõttu puudub sellel igasugune seos konkreetse eriteenusega, aspekt, mis on esmatähtis üldist majandushuvi pakkuvate teenuste määratlemisel; seda võib teha üksnes liikmesriik või selle ametiasutus ainult kõnealuse riigi, piirkonna või kohaliku omavalitsuse piires. Lisaks sellele on üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitletavatesse ELi eeskirjadesse Lissaboni lepinguga tehtud muudatused pigem nõrgendanud kui tugevdanud ELi mõju riiklike pädevustega võrreldes (1). Seega kehtib artikli 14 raames nõukogule ja Euroopa Parlamendile antud uus õiguspädevus üksnes põhimõtetele ning eelkõige majandus- ja rahandusalastele tingimustele, võimaldades üldist majandushuvi pakkuvatel teenustel täita oma ülesannet; kõnealune pädevus oli Euroopa Komisjonile kui aluslepingute kaitsjale juba suures osas omistatud. Seega on selge, et nõukogul ja Euroopa Parlamendil puudub igasugune pädevus seoses 14 ühise väärtusega, sealhulgas taskukohasus. Nende reguleerimine on eksklusiivselt riiklik pädevus. Seega ei ole kindlasti võimalik pakkuda kõigile Euroopa kodanikele vastuvõetavat elukvaliteeti üldist majandushuvi pakkuvate teenuste abil, vaid valdkondlike õigusaktide kohandamise teel, et saavutada kõigis liikmesriikides soovitud alammäära. Seda suunda peaksid järgima kõik Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamused ja seega on kindel, et kõnealust eesmärki on võimalik saavutada üksnes Euroopa Komisjoni nõusoleku ja, mis veelgi olulisem, meetmetega; Euroopa Komisjon lükkas tagasi kolm omaalgatuslikku arvamust, mis komitee oli juba varem vastu võtnud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste toetamiseks. |
| --- | --- |

Teine lõik jäetakse välja, kuna Euroopa Komisjoni pädevus ei ole kohustada liikmesriike koostama põhiteenuste korvi, mis oleks määratletud kooskõlas üldist majandushuvi pakkuvate teenuste väärtustega. Selguse mõttes võiks siinkohal korrata kõiki argumente: ELi esmases õiguses ei kattu avalike teenuste mõiste ja üldist majandushuvi pakkuvate teenuste mõiste. Rooma lepingu artikli 90 lõikes 2 (praegu Lissaboni lepingu artikli 106 lõik 2) nimetatakse juba üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid; transporti käsitlevas artiklis 77 (praegu artikkel 93) on tegemist avalike teenuste mõistega. Käesolev mõiste on transpordipoliitika teatud vormi poliitiline nimetus ja seetõttu puudub sellel igasugune seos konkreetse eriteenusega, aspekt, mis on esmatähtis üldist majandushuvi pakkuvate teenuste määratlemisel; seda võib teha üksnes liikmesriik või selle ametiasutus ainult kõnealuse riigi, piirkonna või kohaliku omavalitsuse piires. Lisaks sellele on üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitletavatesse ELi eeskirjadesse Lissaboni lepinguga tehtud muudatused pigem nõrgendanud kui tugevdanud ELi mõju riiklike pädevustega võrreldes (1). Seega kehtib artikli 14 raames nõukogule ja Euroopa Parlamendile antud uus õiguspädevus üksnes põhimõtetele ning eelkõige majandus- ja rahandusalastele tingimustele, võimaldades üldist majandushuvi pakkuvatel teenustel täita oma ülesannet; kõnealune pädevus oli Euroopa Komisjonile kui aluslepingute kaitsjale juba suures osas omistatud. Seega on selge, et nõukogul ja Euroopa Parlamendil puudub igasugune pädevus seoses 14 ühise väärtusega, sealhulgas taskukohasus. Nende reguleerimine on eksklusiivselt riiklik pädevus. Seega ei ole kindlasti võimalik pakkuda kõigile Euroopa kodanikele vastuvõetavat elukvaliteeti üldist majandushuvi pakkuvate teenuste abil, vaid valdkondlike õigusaktide kohandamise teel, et saavutada kõigis liikmesriikides soovitud alammäära. Seda suunda peaksid järgima kõik Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamused ja seega on kindel, et kõnealust eesmärki on võimalik saavutada üksnes Euroopa Komisjoni nõusoleku ja, mis veelgi olulisem, meetmetega; Euroopa Komisjon lükkas tagasi kolm omaalgatuslikku arvamust, mis komitee oli juba varem vastu võtnud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste toetamiseks.

1

Punkt 1.4, viimane lõik:

| | Puudub igasugune loogiline seos kolmanda lõike esimese ja teise lause vahel. Esitatud muudatusettepanekute eesmärk on lahendada see probleem. Siinkohal mainitud ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni on uuesti nimetatud punkti 5.4 kolmandat lõiget käsitlevas muudatusettepanekus. |
| --- | --- |

Puudub igasugune loogiline seos kolmanda lõike esimese ja teise lause vahel. Esitatud muudatusettepanekute eesmärk on lahendada see probleem. Siinkohal mainitud ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni on uuesti nimetatud punkti 5.4 kolmandat lõiget käsitlevas muudatusettepanekus.

Punkt 5.4

Punkt 5.4

Muuta järgmiselt:

| „5.4 | Arvestades eeltoodut, peaks
  looks komisjon tänu paremini kooskõlastama
  tud
  oma talituste tegevust

  e
  le ja looma tõelise statistilise vahendi andmete ristumise või koondamise kaudu (hoides andmeid rangelt konfidentsiaalsetena). Seejärel tuleks selgitada, mida tähendab üldist majandushuvi pakkuvate teenuste taskukohasus kõigile ja kohandada see määratlus Lissaboni lepingu (protokolli nr 26) ja ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni nõuetega, esitades samas
  ja võiks teha ettepanekuid seadusandlike meetmete kohta, lõimides teisesesse õigusse liikmesriikide kohustuse






  — | määratleda näitajad, mille alusel on võimalik teha kindlaks teenuse taskukohasus ja kehtestada üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise sõltumatu hindamise mehhanism, võttes arvesse ka teenuste taskukohasuse austamist; |
| --- | --- | --- |

„5.4

—

määratleda näitajad, mille alusel on võimalik teha kindlaks teenuse taskukohasus ja kehtestada üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise sõltumatu hindamise mehhanism, võttes arvesse ka teenuste taskukohasuse austamist;

| — | koostada põhiteenuste korv, määratledes selle osakaalu leibkonna sissetulekus, et see jääks vastuvõetavale tasemele võrreldes kasutada jääva sissetulekuga. Et teha kindlaks teenuste taskukohane hind, ei ole vaja siduda erinevaid teenuseid kasutada jääva sissetulekuga sektorite kaupa. Seepärast tuleb arvestada kõiki teenuseid, mida peetakse oluliseks (selle määravad kindlaks liikmesriigid kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega), et määratleda, kui suure osa moodustavad sissetulekutest kulutused (nagu seda tehakse majutuse puhul), mida võib pidada ebaproportsionaalselt suurteks, ning pakkuda sel juhul alternatiive kulutuste rahastamiseks kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 14, et tagada kõigile juurdepääs üldist majandushuvi pakkuvatele teenustele; |
| --- | --- |

—

koostada põhiteenuste korv, määratledes selle osakaalu leibkonna sissetulekus, et see jääks vastuvõetavale tasemele võrreldes kasutada jääva sissetulekuga. Et teha kindlaks teenuste taskukohane hind, ei ole vaja siduda erinevaid teenuseid kasutada jääva sissetulekuga sektorite kaupa. Seepärast tuleb arvestada kõiki teenuseid, mida peetakse oluliseks (selle määravad kindlaks liikmesriigid kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega), et määratleda, kui suure osa moodustavad sissetulekutest kulutused (nagu seda tehakse majutuse puhul), mida võib pidada ebaproportsionaalselt suurteks, ning pakkuda sel juhul alternatiive kulutuste rahastamiseks kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 14, et tagada kõigile juurdepääs üldist majandushuvi pakkuvatele teenustele;

| — | selgitada mõisteid „haavatavad isikud” ja „ebasoodsas olukorras olevad inimrühmad”., et ta võiks vajadusel
  Sellega seoses peaks Euroopa Komisjon läbi vaat
  dam

  t
  a oma otsuste tegemise protsessi riigitoetuse jagamises ilmnevate vigade kontrollimisel. Taskukohase hinnaga teenustele juurdepääsu tagamine peaks jääma liikmesriikide kohustuseks, mida tuleks siduda kodanike vajaduste ning riiklike või kohalike eelistuste ja tegelike vajadustega,. Sellega seoses peab ta samuti arvestama ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioonisamuti ebasoodsas olukorras olevate inimeste või ebasoodsamas olukorras olevate sotsiaalsetele inimrühmadega kooskõlas üldhuviteenuste protokolli nr 26 sätetega.” |
| --- | --- |

—

selgitada mõisteid „haavatavad isikud” ja „ebasoodsas olukorras olevad inimrühmad”., et ta võiks vajadusel
  Sellega seoses peaks Euroopa Komisjon läbi vaat
  dam

  t
  a oma otsuste tegemise protsessi riigitoetuse jagamises ilmnevate vigade kontrollimisel. Taskukohase hinnaga teenustele juurdepääsu tagamine peaks jääma liikmesriikide kohustuseks, mida tuleks siduda kodanike vajaduste ning riiklike või kohalike eelistuste ja tegelike vajadustega,. Sellega seoses peab ta samuti arvestama ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioonisamuti ebasoodsas olukorras olevate inimeste või ebasoodsamas olukorras olevate sotsiaalsetele inimrühmadega kooskõlas üldhuviteenuste protokolli nr 26 sätetega.”

Motivatsioon

Motivatsioon

Punkti 5.4 esimene lõik:

| — | Esimese lause kohta esitatud muudatusettepanek võimaldab edastada sama sõnumi elegantsemalt (Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee asi ei ole võtta seisukohta Euroopa Komisjoni sisekorralduse küsimuses). |
| --- | --- |

—

Esimese lause kohta esitatud muudatusettepanek võimaldab edastada sama sõnumi elegantsemalt (Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee asi ei ole võtta seisukohta Euroopa Komisjoni sisekorralduse küsimuses).

| — | Komisjoni ülesanne ei ole töötada välja määratlusi väärtuste kohta, mis on esitatud artiklis 14 ja selgitatud protokolli nr 26 sätetes (vt ka muudatusettepanekut ja selle motivatsiooni punkti 3.9.2 kohta). |
| --- | --- |

—

Komisjoni ülesanne ei ole töötada välja määratlusi väärtuste kohta, mis on esitatud artiklis 14 ja selgitatud protokolli nr 26 sätetes (vt ka muudatusettepanekut ja selle motivatsiooni punkti 3.9.2 kohta).

| — | Viited ÜRO konventsioonile tuleb lisada kõnealuse punkti lõigetele. |
| --- | --- |

—

Viited ÜRO konventsioonile tuleb lisada kõnealuse punkti lõigetele.

Punkt 5.4, teine lõik:

| | Kolmas lõik on vastuolus teises lõikes esitatuga. Kõige asjakohasem oleks välja jätta teine lõik, kuna komisjonil puudub pädevus kohustada liikmesriike koostama üldist majandushuvi pakkuvate põhiteenuste korvi. Selguse mõttes võiks siinkohal korrata kõiki argumente: ELi esmases õiguses ei kattu avalike teenuste mõiste ja üldist majandushuvi pakkuvate teenuste mõiste. Rooma lepingu artikli 90 lõikes 2 (praegu Lissaboni lepingu artikli 106 lõik 2) nimetatakse juba üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid; transporti käsitlevas artiklis 77 (praegu artikkel 93) on tegemist avalike teenuste mõistega. Käesolev mõiste on transpordipoliitika teatud vormi poliitiline nimetus ja seetõttu puudub sellel igasugune seos konkreetse eriteenusega, aspekt, mis on esmatähtis üldist majandushuvi pakkuvate teenuste määratlemisel; seda võib teha üksnes liikmesriik või selle ametiasutus ainult kõnealuse riigi, piirkonna või kohaliku omavalitsuse piires. Lisaks sellele on üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitletavatesse ELi eeskirjadesse Lissaboni lepinguga tehtud muudatused pigem nõrgendanud kui tugevdanud ELi mõju riiklike pädevustega võrreldes (2). Seega kehtib artikli 14 raames nõukogule ja Euroopa Parlamendile antud uus õiguspädevus üksnes põhimõtetele ning eelkõige majandus- ja rahandusalastele tingimustele, võimaldades üldist majandushuvi pakkuvatel teenustel täita oma ülesannet; kõnealune pädevus oli Euroopa Komisjonile kui aluslepingute kaitsjale juba suures osas omistatud. Seega on selge, et nõukogul ja Euroopa Parlamendil puudub igasugune pädevus seoses 14 ühise väärtusega, sealhulgas taskukohasus. Nende reguleerimine on eksklusiivselt riiklik pädevus. Seega ei ole kindlasti võimalik pakkuda kõigile Euroopa kodanikele vastuvõetavat elukvaliteeti üldist majandushuvi pakkuvate teenuste abil, vaid valdkondlike õigusaktide kohandamise teel, et saavutada kõigis liikmesriikides soovitud alammäära. Seda suunda peaksid järgima kõik Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamused ja seega on kindel, et kõnealust eesmärki on võimalik saavutada üksnes Euroopa Komisjoni nõusoleku ja, mis veelgi olulisem, meetmetega; Euroopa Komisjon lükkas tagasi kolm omaalgatuslikku arvamust, mis komitee oli juba varem vastu võtnud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste toetamiseks. |
| --- | --- |

Kolmas lõik on vastuolus teises lõikes esitatuga. Kõige asjakohasem oleks välja jätta teine lõik, kuna komisjonil puudub pädevus kohustada liikmesriike koostama üldist majandushuvi pakkuvate põhiteenuste korvi. Selguse mõttes võiks siinkohal korrata kõiki argumente: ELi esmases õiguses ei kattu avalike teenuste mõiste ja üldist majandushuvi pakkuvate teenuste mõiste. Rooma lepingu artikli 90 lõikes 2 (praegu Lissaboni lepingu artikli 106 lõik 2) nimetatakse juba üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid; transporti käsitlevas artiklis 77 (praegu artikkel 93) on tegemist avalike teenuste mõistega. Käesolev mõiste on transpordipoliitika teatud vormi poliitiline nimetus ja seetõttu puudub sellel igasugune seos konkreetse eriteenusega, aspekt, mis on esmatähtis üldist majandushuvi pakkuvate teenuste määratlemisel; seda võib teha üksnes liikmesriik või selle ametiasutus ainult kõnealuse riigi, piirkonna või kohaliku omavalitsuse piires. Lisaks sellele on üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitletavatesse ELi eeskirjadesse Lissaboni lepinguga tehtud muudatused pigem nõrgendanud kui tugevdanud ELi mõju riiklike pädevustega võrreldes (2). Seega kehtib artikli 14 raames nõukogule ja Euroopa Parlamendile antud uus õiguspädevus üksnes põhimõtetele ning eelkõige majandus- ja rahandusalastele tingimustele, võimaldades üldist majandushuvi pakkuvatel teenustel täita oma ülesannet; kõnealune pädevus oli Euroopa Komisjonile kui aluslepingute kaitsjale juba suures osas omistatud. Seega on selge, et nõukogul ja Euroopa Parlamendil puudub igasugune pädevus seoses 14 ühise väärtusega, sealhulgas taskukohasus. Nende reguleerimine on eksklusiivselt riiklik pädevus. Seega ei ole kindlasti võimalik pakkuda kõigile Euroopa kodanikele vastuvõetavat elukvaliteeti üldist majandushuvi pakkuvate teenuste abil, vaid valdkondlike õigusaktide kohandamise teel, et saavutada kõigis liikmesriikides soovitud alammäära. Seda suunda peaksid järgima kõik Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamused ja seega on kindel, et kõnealust eesmärki on võimalik saavutada üksnes Euroopa Komisjoni nõusoleku ja, mis veelgi olulisem, meetmetega; Euroopa Komisjon lükkas tagasi kolm omaalgatuslikku arvamust, mis komitee oli juba varem vastu võtnud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste toetamiseks.

2

Punkt 5.4, kolmas lõik:

| — | Puudub igasugune loogiline seos kolmanda lõike esimese ja teise lause vahel. Esitatud muudatusettepanekuga täpsustatakse, et protokoll nr 26 ei sisalda sätteid ebasoodsas olukorras olevate kodanike või sotsiaalselt vähemsoodsas olukorras olevate rühmade kohta. Seega ei teeks kahju veel üks üleskutse järgida ÜRO konventsiooni. |
| --- | --- |

—

Puudub igasugune loogiline seos kolmanda lõike esimese ja teise lause vahel. Esitatud muudatusettepanekuga täpsustatakse, et protokoll nr 26 ei sisalda sätteid ebasoodsas olukorras olevate kodanike või sotsiaalselt vähemsoodsas olukorras olevate rühmade kohta. Seega ei teeks kahju veel üks üleskutse järgida ÜRO konventsiooni.

Hääletustulemus

Hääletustulemus

| Poolt | : | 110 |
| --- | --- | --- |
| Vastu | : | 44 |
| Erapooletuid | : | 12 |

Poolt

:

110

Vastu

:

44

Erapooletuid

:

12

---

(1)  Arvestades asjaolu, et dokumendid olid koostatud Madalmaade valitsuse poolt, tuleb eelkõige käsitleda asjaomase parlamendi seisukohta kõnealuses küsimuses, et hinnata ja mõista selle ulatust: Parlamendi dokumendid (Eerste en Tweede Kamerstukken), seeria 31384 (R 1850) C, no 4, parlamendi tööaasta 2007-2008.

1

o

(2)  Arvestades asjaolu, et dokumendid olid koostatud Madalmaade valitsuse poolt, tuleb eelkõige käsitleda asjaomase parlamendi seisukohta kõnealuses küsimuses, et hinnata ja mõista selle ulatust: Parlamendi dokumendid (Eerste en Tweede Kamerstukken), seeria 31384 (R 1850) C, no 4, parlamendi tööaasta 2007-2008.

2

o

---

| 11.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 177/32 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 177/32

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „ELi Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia” (ettevalmistav arvamus)

(2014/C 177/05)

Pearaportöör: Dimitris DIMITRIADIS

Kaas-pearaportöör: Stefano PALMIERI

20. novembril 2013. aastal palus Euroopa Komisjoni asepresident Maroš Šefčovič Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel koostada ettevalmistav arvamus teemal:

„ELi Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia”

Komitee juhatus tegi 15. oktoobril 2013. aastal käesoleva arvamuse ettevalmistamise ülesandeks majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioonile.

Arvestades töö kiireloomulisust, määras komitee täiskogu 495. istungjärgul 21.–22. jaanuaril 2014 (21. jaanuari 2014. aasta istungil) pearaportööriks Dimitris Dimitriadise ja kaas-pearaportööriks Stefano Palmieri ning võttis vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 150, vastu ei hääletanud keegi ja erapooletuks jäi 3.

1.   Järeldused ja soovitused

Järeldused ja soovitused

| 1.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab erilist tähelepanu, mida on pööratud Euroopa Liidu Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia koostamisele, et toetada ühtekuuluvust ja konkurentsivõimet väljakutsete valguses, mida riigid või piirkonnad üksi ei saa tavapäraste vahenditega rahuldavalt lahendada. |
| --- | --- |

1.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab erilist tähelepanu, mida on pööratud Euroopa Liidu Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia koostamisele, et toetada ühtekuuluvust ja konkurentsivõimet väljakutsete valguses, mida riigid või piirkonnad üksi ei saa tavapäraste vahenditega rahuldavalt lahendada.

| 1.2 | Komitee märgib, et aruteludokumendis ei mainita Vahemere koostöö strateegilist väärtust. Komitee soovib rõhutada, et kuna Aadria ja Joonia mere piirkonna koostöö on oluline Lääne-Balkani riikide abistamisel ühinemiseelses protsessis ning kontaktide tugevdamisel Doonau ja Läänemere makropiirkondadega, on samuti oluline lugeda Aadria ja Joonia piirkonnad Vahemere piirkonna funktsionaalseks alaks. |
| --- | --- |

1.2

Komitee märgib, et aruteludokumendis ei mainita Vahemere koostöö strateegilist väärtust. Komitee soovib rõhutada, et kuna Aadria ja Joonia mere piirkonna koostöö on oluline Lääne-Balkani riikide abistamisel ühinemiseelses protsessis ning kontaktide tugevdamisel Doonau ja Läänemere makropiirkondadega, on samuti oluline lugeda Aadria ja Joonia piirkonnad Vahemere piirkonna funktsionaalseks alaks.

| 1.3 | Komitee leiab, et ELi Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia raames tuleb vastu võtta tegevusepõhiste projektide ja algatuste ulatuslik programm. Strateegias saaks kasutada parimaid tavasid, mis on juba välja töötatud teistes makropiirkondlikes strateegiates (Läänemere, Doonau ja Atlandi piirkonna strateegiad), Vahemere Liidus (1), strateegias „Euroopa 2020”, kehtivates ELi programmides ja rahastamismeetmetes (2) ning sellistes ELi algatustes nagu INTERACT tehnilise abi ja toetuse pakkumiseks (3). See tuleks samuti operatiivselt siduda teiste ELi poliitikameetmetega nagu ühtekuuluvus, ühine põllumajandus- ja kalanduspoliitika, Euroopa ühendamise rahastu, üleeuroopalised transpordi- ja energiavõrgud, „Horisont 2020”, digitaalarengu tegevuskava, programm COSME, integreeritud merenduspoliitika ning Euroopa ühise varjupaigasüsteemi poliitika (4). Tulemus peaks olema praktiline loetelu meetmetest, programmidest ja algatustest, mis tagaksid piirkonna inimeste suurema ühtekuuluvuse. |
| --- | --- |

1.3

Komitee leiab, et ELi Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia raames tuleb vastu võtta tegevusepõhiste projektide ja algatuste ulatuslik programm. Strateegias saaks kasutada parimaid tavasid, mis on juba välja töötatud teistes makropiirkondlikes strateegiates (Läänemere, Doonau ja Atlandi piirkonna strateegiad), Vahemere Liidus (1), strateegias „Euroopa 2020”, kehtivates ELi programmides ja rahastamismeetmetes (2) ning sellistes ELi algatustes nagu INTERACT tehnilise abi ja toetuse pakkumiseks (3). See tuleks samuti operatiivselt siduda teiste ELi poliitikameetmetega nagu ühtekuuluvus, ühine põllumajandus- ja kalanduspoliitika, Euroopa ühendamise rahastu, üleeuroopalised transpordi- ja energiavõrgud, „Horisont 2020”, digitaalarengu tegevuskava, programm COSME, integreeritud merenduspoliitika ning Euroopa ühise varjupaigasüsteemi poliitika (4). Tulemus peaks olema praktiline loetelu meetmetest, programmidest ja algatustest, mis tagaksid piirkonna inimeste suurema ühtekuuluvuse.

1

2

3

4

| 1.4 | Komitee märgib, et erasektorit ei mainita aruteludokumendis üldse ja rõhutab, kui oluline on selle roll majanduskasvu ja töökohtade loojana. Komitee toonitab, et nii erasektori kui ka kodanikuühiskonna sidusrühmad peavad olema aktiivsemalt kaasatud ELi Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia ettevalmistamisse ja rakendamisse. Komitee soovitab tungivalt, et paremini tuleb kasutada erasektori potentsiaali (nii kohalike kui rahvusvaheliste) investeeringute ligimeelitamisel ja ettevõtlusvõimaluste loomisel. |
| --- | --- |

1.4

Komitee märgib, et erasektorit ei mainita aruteludokumendis üldse ja rõhutab, kui oluline on selle roll majanduskasvu ja töökohtade loojana. Komitee toonitab, et nii erasektori kui ka kodanikuühiskonna sidusrühmad peavad olema aktiivsemalt kaasatud ELi Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia ettevalmistamisse ja rakendamisse. Komitee soovitab tungivalt, et paremini tuleb kasutada erasektori potentsiaali (nii kohalike kui rahvusvaheliste) investeeringute ligimeelitamisel ja ettevõtlusvõimaluste loomisel.

| 1.5 | Komitee usub, et kõnealune strateegia peaks hõlmama tugevamat sotsiaalset mõõdet, toetamaks aktiivsemalt kaasavat majanduskasvu Aadria ja Joonia mere piirkonnas. Samuti on eluliselt tähtis kaasata sotsiaaldialoogi esindajaid „tõrjutud” ühiskonnarühmadest, nt sisserändajate kogukonnad ning puuetega inimeste ja naiste organisatsioonid, ning toetada täielikult ELi poliitikameetmeid, mis on suunatud diskrimineerimise takistamisele rassilise või etnilise päritolu, puuete, vanuse, seksuaalse sättumuse või soo alusel. |
| --- | --- |

1.5

Komitee usub, et kõnealune strateegia peaks hõlmama tugevamat sotsiaalset mõõdet, toetamaks aktiivsemalt kaasavat majanduskasvu Aadria ja Joonia mere piirkonnas. Samuti on eluliselt tähtis kaasata sotsiaaldialoogi esindajaid „tõrjutud” ühiskonnarühmadest, nt sisserändajate kogukonnad ning puuetega inimeste ja naiste organisatsioonid, ning toetada täielikult ELi poliitikameetmeid, mis on suunatud diskrimineerimise takistamisele rassilise või etnilise päritolu, puuete, vanuse, seksuaalse sättumuse või soo alusel.

| 1.6 | Komitee väljendab kahetsust, et aruteludokumendis ei ole korralikult käsitletud ebaseaduslike rändevoogudega seotud küsimusi. EL peab tegema rohkem jõupingutusi, et aidata Aadria ja Joonia piirkonna inimestel toime tulla sisserändega seotud väljakutsetega ja integreerida sisserändajaid ühiskonda. |
| --- | --- |

1.6

Komitee väljendab kahetsust, et aruteludokumendis ei ole korralikult käsitletud ebaseaduslike rändevoogudega seotud küsimusi. EL peab tegema rohkem jõupingutusi, et aidata Aadria ja Joonia piirkonna inimestel toime tulla sisserändega seotud väljakutsetega ja integreerida sisserändajaid ühiskonda.

| 1.7 | Komitee leiab, et politseitöö ja julgeolek on väga olulised tegurid Aadria ja Joonia piirkonna eduks ja õitsenguks ning kutsub nõukogu üles suurendama FRONTEXi eelarvet ja volitusi (5). |
| --- | --- |

1.7

Komitee leiab, et politseitöö ja julgeolek on väga olulised tegurid Aadria ja Joonia piirkonna eduks ja õitsenguks ning kutsub nõukogu üles suurendama FRONTEXi eelarvet ja volitusi (5).

5

| 1.8 | Kuigi kõnealuses koostöövaldkonnas on viimastel aastatel makropiirkondliku teemaga seoses teostatud mitmeid partnerlusalgatusi ja projekte („Aadria euroregioon”, „Aadria ja Joonia mere kaubanduskodade foorum”, „Aadria ja Joonia mere piirkonna linnade foorum”, „Uniadrion” jne), soovib komitee märkida samuti asjaolu, et selle strateegia teokssaamiseks kulus kaua aega, vaatamata sellele, et arutelu „Aadria ja Joonia algatuse” üle algas juba 1999. aasta oktoobris Itaalia valitsuse nõudmisel ja sai ametliku vormi 2000. aasta mais Ancona deklaratsioonina. Pärast kõiki neid viivitusi on lõpliku heakskiidu andmise ajakava äkki kokku surutud, mis muudab komitee liikmetele nende seisukohtade kujundamise äärmiselt raskeks. |
| --- | --- |

1.8

Kuigi kõnealuses koostöövaldkonnas on viimastel aastatel makropiirkondliku teemaga seoses teostatud mitmeid partnerlusalgatusi ja projekte („Aadria euroregioon”, „Aadria ja Joonia mere kaubanduskodade foorum”, „Aadria ja Joonia mere piirkonna linnade foorum”, „Uniadrion” jne), soovib komitee märkida samuti asjaolu, et selle strateegia teokssaamiseks kulus kaua aega, vaatamata sellele, et arutelu „Aadria ja Joonia algatuse” üle algas juba 1999. aasta oktoobris Itaalia valitsuse nõudmisel ja sai ametliku vormi 2000. aasta mais Ancona deklaratsioonina. Pärast kõiki neid viivitusi on lõpliku heakskiidu andmise ajakava äkki kokku surutud, mis muudab komitee liikmetele nende seisukohtade kujundamise äärmiselt raskeks.

2.   ELi Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia: taust ja probleemid

ELi Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia: taust ja probleemid

| 2.1 | Esimene katse Aadria ja Joonia piirkonna koostöö osas oli 1999. aastal algatatud Kagu-Euroopa stabiilsuspakt. See raamistik oli suunatud rahu, demokraatia, inimõiguste ja majanduse tugevdamisele asjaomastes Kagu-Euroopa riikides ajavahemikul 1999–2008. Vastavalt sellele algatusele ja 1999. aastal Tamperes Soome juhtimisel toimunud ELi tippkohtumisele esitas Itaalia valitsus Aadria ja Joonia piirkonna algatuse, millele ametlikult pandi alus Anconas, Itaalias, 2000. aasta mais, kui allkirjastati Ancona deklaratsioon. See deklaratsioon oli Aadria ja Joonia piirkonna territoriaalse koostöö tugevdamise nurgakivi, edendades poliitilist ja majanduslikku stabiilsust ja luues tugeva aluse Euroopa integratsiooni protsessile. Kõnealust algatust, millele algselt kirjutasid alla Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, Kreeka, Itaalia ja Sloveenia välisministrid, laiendati hiljem Serbia ja Montenegro liitriigile. |
| --- | --- |

2.1

Esimene katse Aadria ja Joonia piirkonna koostöö osas oli 1999. aastal algatatud Kagu-Euroopa stabiilsuspakt. See raamistik oli suunatud rahu, demokraatia, inimõiguste ja majanduse tugevdamisele asjaomastes Kagu-Euroopa riikides ajavahemikul 1999–2008. Vastavalt sellele algatusele ja 1999. aastal Tamperes Soome juhtimisel toimunud ELi tippkohtumisele esitas Itaalia valitsus Aadria ja Joonia piirkonna algatuse, millele ametlikult pandi alus Anconas, Itaalias, 2000. aasta mais, kui allkirjastati Ancona deklaratsioon. See deklaratsioon oli Aadria ja Joonia piirkonna territoriaalse koostöö tugevdamise nurgakivi, edendades poliitilist ja majanduslikku stabiilsust ja luues tugeva aluse Euroopa integratsiooni protsessile. Kõnealust algatust, millele algselt kirjutasid alla Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, Kreeka, Itaalia ja Sloveenia välisministrid, laiendati hiljem Serbia ja Montenegro liitriigile.

| 2.1.1 | Mis puutub Ancona deklaratsiooni, siis aktiveeriti mitmeid institutsioonilisi koostöövõrgustikke ühtekuuluvuse ja konkurentsivõime toetamiseks Aadria ja Joonia piirkonnas: Aadria ja Joonia euroregioon, Aadria ja Joonia mere piirkonna linnade foorum, Aadria ja Joonia mere kaubanduskodade foorum, Uniadrion ning Aadria ja Joonia algatus. |
| --- | --- |

2.1.1

Mis puutub Ancona deklaratsiooni, siis aktiveeriti mitmeid institutsioonilisi koostöövõrgustikke ühtekuuluvuse ja konkurentsivõime toetamiseks Aadria ja Joonia piirkonnas: Aadria ja Joonia euroregioon, Aadria ja Joonia mere piirkonna linnade foorum, Aadria ja Joonia mere kaubanduskodade foorum, Uniadrion ning Aadria ja Joonia algatus.

| 2.2 | 19. novembril 2012. aastal toimus komisjoni esindajate ning Aadria ja Joonia piirkonna välisministrite kohtumine, kus võeti vastu järgmised otsused:






  — | kõik osapooled andsid uuele strateegiale tugeva toetuse; |
| --- | --- | --- |

2.2

19. novembril 2012. aastal toimus komisjoni esindajate ning Aadria ja Joonia piirkonna välisministrite kohtumine, kus võeti vastu järgmised otsused:

—

kõik osapooled andsid uuele strateegiale tugeva toetuse;

| — | uues strateegias kavatsetakse kasutada Doonau (6) ja Läänemere (7) makropiirkondlike strateegiate parimaid tavasid; |
| --- | --- |

—

uues strateegias kavatsetakse kasutada Doonau (6) ja Läänemere (7) makropiirkondlike strateegiate parimaid tavasid;

6

7

| — | meetmed ei tohiks kattuda merestrateegiaga; |
| --- | --- |

—

meetmed ei tohiks kattuda merestrateegiaga;

| — | strateegia käsutusse antakse vajalikud inimressursid, st määratakse sobiv hulk personali seda koostama ja rakendama; |
| --- | --- |

—

strateegia käsutusse antakse vajalikud inimressursid, st määratakse sobiv hulk personali seda koostama ja rakendama;

| — | tegevuskavas määratletakse konkreetsed meetmed ja projektid; |
| --- | --- |

—

tegevuskavas määratletakse konkreetsed meetmed ja projektid;

| — | hilisemas etapis võidakse kaaluda täiendavaid valdkondi ja liikmeid. |
| --- | --- |

—

hilisemas etapis võidakse kaaluda täiendavaid valdkondi ja liikmeid.

| 2.3 | Järgides Euroopa Ülemkogu 14.detsembril 2012. vastu võetud otsust (8) luua uus Aadria ja Joonia piirkonna makropiirkondlik strateegia enne 2014. aasta lõppu ning saadud volituste täitmiseks hakkavad komisjoni talitused koostama teatist ja tegevuskava, mille heakskiitmine peaks toimuma enne Itaalia eesistumisperioodi lõppu. |
| --- | --- |

2.3

Järgides Euroopa Ülemkogu 14.detsembril 2012. vastu võetud otsust (8) luua uus Aadria ja Joonia piirkonna makropiirkondlik strateegia enne 2014. aasta lõppu ning saadud volituste täitmiseks hakkavad komisjoni talitused koostama teatist ja tegevuskava, mille heakskiitmine peaks toimuma enne Itaalia eesistumisperioodi lõppu.

8

| 2.4 | 22. oktoobril 2013. aastal võttis nõukogu esmakordselt vastu makropiirkondlike strateegiate peamiste tunnusjoonte strateegilised kriteeriumid. Need olid järgmised:






  — | koostöö tugevdamine asjaomaste liikmesriikidega, huvitatud mitteasjaomaste riikidega ning huvitatud riikidega, kes ei kuulu ELi, ühist huvi pakkuvates valdkondades; |
| --- | --- | --- |

2.4

22. oktoobril 2013. aastal võttis nõukogu esmakordselt vastu makropiirkondlike strateegiate peamiste tunnusjoonte strateegilised kriteeriumid. Need olid järgmised:

—

koostöö tugevdamine asjaomaste liikmesriikidega, huvitatud mitteasjaomaste riikidega ning huvitatud riikidega, kes ei kuulu ELi, ühist huvi pakkuvates valdkondades;

| — | mitmesuguste kättesaadavate rahastamisallikate ning asjaomaste sidusrühmade mobiliseerimine paremate poliitikameetmete arendamiseks ning erinevate ELi, riiklike ja piirkondlike poliitikameetmete rakendamiseks; |
| --- | --- |

—

mitmesuguste kättesaadavate rahastamisallikate ning asjaomaste sidusrühmade mobiliseerimine paremate poliitikameetmete arendamiseks ning erinevate ELi, riiklike ja piirkondlike poliitikameetmete rakendamiseks;

| — | olemasolevate koostöömehhanismide ja võrgustike parandamine; |
| --- | --- |

—

olemasolevate koostöömehhanismide ja võrgustike parandamine;

| — | uute kvaliteetsete projektide rahastamisele ligipääsu loomisele ja parandamisele kaasaaitamine; |
| --- | --- |

—

uute kvaliteetsete projektide rahastamisele ligipääsu loomisele ja parandamisele kaasaaitamine;

| 2.5 | Aadria ja Joonia piirkonna strateegia hõlmab asjaomaste riikide tugevat poliitilist pühendumist ning teadlikkust ning kujutab endast ka ELile endale mitte ainult suurt väljakutset, vaid ka suurt võimalust. Strateegia missioon on ühendada ja kaitsta. See toetab ühtekuuluvust ka ELi piiridest väljapoole, kontinendi stabiilsuse jaoks äärmiselt olulises piirkonnas. |
| --- | --- |

2.5

Aadria ja Joonia piirkonna strateegia hõlmab asjaomaste riikide tugevat poliitilist pühendumist ning teadlikkust ning kujutab endast ka ELile endale mitte ainult suurt väljakutset, vaid ka suurt võimalust. Strateegia missioon on ühendada ja kaitsta. See toetab ühtekuuluvust ka ELi piiridest väljapoole, kontinendi stabiilsuse jaoks äärmiselt olulises piirkonnas.

| 2.6 | Aadria ja Joonia piirkonna strateegia täiendab poliitiliselt ja tehniliselt Doonau makropiirkondlikku strateegiat (mis hõlmab mitmeid riike, kes osalevad ka Aadria ja Joonia piirkonna strateegias) ning Läänemere makropiirkondlikku strateegiat. |
| --- | --- |

2.6

Aadria ja Joonia piirkonna strateegia täiendab poliitiliselt ja tehniliselt Doonau makropiirkondlikku strateegiat (mis hõlmab mitmeid riike, kes osalevad ka Aadria ja Joonia piirkonna strateegias) ning Läänemere makropiirkondlikku strateegiat.

| 2.7 | Aadria ja Joonia mere piirkond seisab silmitsi mitmete suurte väljakutsetega: ökoloogia ja keskkonna valdkonna küsimused, ebapiisavad transpordiühendused ja ebapiisav koostöö ühtekuuluvuse, konkurentsivõime ja innovatsiooni edendamiseks. Üks põhitegur sellega edukalt tegelemiseks on edendada tänapäevast ettevõtluskultuuri ja VKEde arengut piirkonnas, edendades nendevahelist koostööd ja parimate tavade vahetamist. |
| --- | --- |

2.7

Aadria ja Joonia mere piirkond seisab silmitsi mitmete suurte väljakutsetega: ökoloogia ja keskkonna valdkonna küsimused, ebapiisavad transpordiühendused ja ebapiisav koostöö ühtekuuluvuse, konkurentsivõime ja innovatsiooni edendamiseks. Üks põhitegur sellega edukalt tegelemiseks on edendada tänapäevast ettevõtluskultuuri ja VKEde arengut piirkonnas, edendades nendevahelist koostööd ja parimate tavade vahetamist.

| 2.8 | Makropiirkondlikul lähenemisviisil põhinev strateegia võib anda väärtusliku tõuke Balkanimaade ja Ida-Euroopa riikide Euroopasse integratsiooni toetamisele, integreeritud arengupoliitikate toetamisele ning ELi ja riiklike rahastute paremale kasutamisele ning kogemustevahetuse ja partnerluste tugevdamisele asjaomaste riikide kodanikuühiskondade vahel. |
| --- | --- |

2.8

Makropiirkondlikul lähenemisviisil põhinev strateegia võib anda väärtusliku tõuke Balkanimaade ja Ida-Euroopa riikide Euroopasse integratsiooni toetamisele, integreeritud arengupoliitikate toetamisele ning ELi ja riiklike rahastute paremale kasutamisele ning kogemustevahetuse ja partnerluste tugevdamisele asjaomaste riikide kodanikuühiskondade vahel.

| 2.8.1 | Makropiirkondlik koostöö lihtsustab edusamme ELi standarditega ühtlustamise suunas – ühenduse õigustikul on seega positiivne mõju Euroopa suunas liikumisele ning Aadria ja Joonia mere riikide stabiilsusele, samuti piirkondlikul tasandil. Peale selle on makropiirkondlik strateegia oluline vahend ühtekuuluvuse ja sotsiaalmajandusliku integratsiooni edendamiseks piirkondade vahel. |
| --- | --- |

2.8.1

Makropiirkondlik koostöö lihtsustab edusamme ELi standarditega ühtlustamise suunas – ühenduse õigustikul on seega positiivne mõju Euroopa suunas liikumisele ning Aadria ja Joonia mere riikide stabiilsusele, samuti piirkondlikul tasandil. Peale selle on makropiirkondlik strateegia oluline vahend ühtekuuluvuse ja sotsiaalmajandusliku integratsiooni edendamiseks piirkondade vahel.

| 2.8.2 | Tõhus makropiirkondlik lähenemine sünergiate tugevdamisele ELi eri poliitikameetmete vahel ning suure hulga Aadria ja Joonia mere piirkonna sidusrühmade jõupingutuste koordineerimiseks peaks põhinema „kolme jaa reeglil”: rohkem täiendavat rahastamist, rohkem institutsioonilist koordineerimist ja rohkem uusi projekte. Sellega antakse erasektorile põhiroll. |
| --- | --- |

2.8.2

Tõhus makropiirkondlik lähenemine sünergiate tugevdamisele ELi eri poliitikameetmete vahel ning suure hulga Aadria ja Joonia mere piirkonna sidusrühmade jõupingutuste koordineerimiseks peaks põhinema „kolme jaa reeglil”: rohkem täiendavat rahastamist, rohkem institutsioonilist koordineerimist ja rohkem uusi projekte. Sellega antakse erasektorile põhiroll.

| 2.8.3 | Hästi struktureeritud makropiirkondlik strateegia võib anda Euroopa raamistiku kultuurilise rikastumise edendamiseks ja riiklike kodanikuühiskondade tugevdamiseks piirkondlikul tasandil. See on eriti oluline sellistele piirkondadele nagu Ida-Euroopa ja Balkan, kus demokraatlike tavade konsolideerumine toimub käsikäes eduka ja dünaamilise avaliku sfääri arenguga. |
| --- | --- |

2.8.3

Hästi struktureeritud makropiirkondlik strateegia võib anda Euroopa raamistiku kultuurilise rikastumise edendamiseks ja riiklike kodanikuühiskondade tugevdamiseks piirkondlikul tasandil. See on eriti oluline sellistele piirkondadele nagu Ida-Euroopa ja Balkan, kus demokraatlike tavade konsolideerumine toimub käsikäes eduka ja dünaamilise avaliku sfääri arenguga.

| 2.8.4 | Makropiirkondlik strateegia võimaldab kavandada infrastruktuuride arengut rahvusvahelises geograafilises mastaabis, edendades IKT võrkude, maanteede, raudteede ja sadamate arengut, tagades seeläbi territoriaalse ühtekuuluvuse ja konkurentsivõime ilma takistuste ja kitsaskohtadeta. |
| --- | --- |

2.8.4

Makropiirkondlik strateegia võimaldab kavandada infrastruktuuride arengut rahvusvahelises geograafilises mastaabis, edendades IKT võrkude, maanteede, raudteede ja sadamate arengut, tagades seeläbi territoriaalse ühtekuuluvuse ja konkurentsivõime ilma takistuste ja kitsaskohtadeta.

| 2.9 | Vaatamata projekti aeglasele käivitamisele kuulutati see hiljuti kiireloomuliseks ja viimased arutlusvoorud on kokku surutud, seda lõpliku tulemuse arvelt. |
| --- | --- |

2.9

Vaatamata projekti aeglasele käivitamisele kuulutati see hiljuti kiireloomuliseks ja viimased arutlusvoorud on kokku surutud, seda lõpliku tulemuse arvelt.

3.   Aruteludokument: teemadering ja eesmärgid

Aruteludokument: teemadering ja eesmärgid

| 3.1 | ELi Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegias on Joonia meri ühine ja läbiv tegur. Strateegia peaks keskenduma ühist piirkondlikku huvi pakkuvatele valdkondadele, mis on Aadria ja Joonia mere riikidele väga olulised, ja praktiliste küsimuste selgitamisele (põhilised sambad, valitsemine jne). Tegevuskava prioriteetsed valdkonnad ja eesmärgid peaksid tulenema valitsuste ja sotsiaalpartnerite esindajate ühistest püüdlustest ja jätkusuutlikest lahendustest ühistele väljakutsetele, pöörates erilist tähelepanu merendusvaldkonna investeeringutele majanduskasvu ja tööhõive nimel. |
| --- | --- |

3.1

ELi Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegias on Joonia meri ühine ja läbiv tegur. Strateegia peaks keskenduma ühist piirkondlikku huvi pakkuvatele valdkondadele, mis on Aadria ja Joonia mere riikidele väga olulised, ja praktiliste küsimuste selgitamisele (põhilised sambad, valitsemine jne). Tegevuskava prioriteetsed valdkonnad ja eesmärgid peaksid tulenema valitsuste ja sotsiaalpartnerite esindajate ühistest püüdlustest ja jätkusuutlikest lahendustest ühistele väljakutsetele, pöörates erilist tähelepanu merendusvaldkonna investeeringutele majanduskasvu ja tööhõive nimel.

| 3.2 | ELi Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia ülim eesmärk on edendada Aadria ja Joonia mere piirkonna jätkusuutlikku majanduslikku ja sotsiaalset heaolu majanduskasvu ja töökohtade loomise teel, parandades selle atraktiivsust, konkurentsivõimet ja ühenduvust, säilitades samas sisemaapiirkondade, rannikualade ja mere ökosüsteemide keskkonna. |
| --- | --- |

3.2

ELi Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia ülim eesmärk on edendada Aadria ja Joonia mere piirkonna jätkusuutlikku majanduslikku ja sotsiaalset heaolu majanduskasvu ja töökohtade loomise teel, parandades selle atraktiivsust, konkurentsivõimet ja ühenduvust, säilitades samas sisemaapiirkondade, rannikualade ja mere ökosüsteemide keskkonna.

| 3.3 | See eesmärk saavutatakse meetmetega, mida rakendatakse vastavalt neljale temaatilisele sambale (9): innovaatilise majanduskasvu hoogustamine mere-ja merendusvaldkonnas; piirkonna ühendamine; keskkonna säilitamine, kaitsmine ja selle kvaliteedi parandamine; ning piirkonna atraktiivsuse suurendamine. |
| --- | --- |

3.3

See eesmärk saavutatakse meetmetega, mida rakendatakse vastavalt neljale temaatilisele sambale (9): innovaatilise majanduskasvu hoogustamine mere-ja merendusvaldkonnas; piirkonna ühendamine; keskkonna säilitamine, kaitsmine ja selle kvaliteedi parandamine; ning piirkonna atraktiivsuse suurendamine.

9

| 3.3.1 | Esimene sammas: innovaatilise majanduskasvu hoogustamine mere-ja merendusvaldkonnas. Kalandus (10) on väga oluline majandustegevus Aadria ja Joonia mere rannikualade ja nende elanike jaoks. Selle samba peamine eesmärk on arendada välja tugev, kvaliteetne kalanduse ja vesiviljeluse sektor, mis oleks keskkonna-alaselt ja majanduslikult jätkusuutlik ja aitaks luua uusi töökohti. |
| --- | --- |

3.3.1

Esimene sammas: innovaatilise majanduskasvu hoogustamine mere-ja merendusvaldkonnas. Kalandus (10) on väga oluline majandustegevus Aadria ja Joonia mere rannikualade ja nende elanike jaoks. Selle samba peamine eesmärk on arendada välja tugev, kvaliteetne kalanduse ja vesiviljeluse sektor, mis oleks keskkonna-alaselt ja majanduslikult jätkusuutlik ja aitaks luua uusi töökohti.

Esimene sammas: innovaatilise majanduskasvu hoogustamine mere-ja merendusvaldkonnas

10

| 3.3.2 | Teine sammas: piirkonna ühendamine Kõnealune piirkond on väga oluline geostrateegiline ala Euroopa põhja-lõuna ning ida-lääne teljel. Aadria ja Joonia meri kujutavad endast olulist veeteed kaupade, reisijate ja energia transportimiseks. Mitmed Euroopa riigid sõltuvad oma ekspordis ja impordis suurel määral neist aladest. Aadria mere kiirteest saab elujõuline, usaldusväärne ja konkurentsivõimeline transporditeenus kaupade ja reisijate veoks. Reisilaevade liikumine ning nafta- ja gaasitransport suurenevad aasta-aastalt. Lisaks ärilisele meretranspordile kasutavad Aadria ja Joonia merd kahjuks ka ebaseadusliku kaubaveoga tegelevad kuritegelikud võrgustikud. |
| --- | --- |

3.3.2

Teine sammas: piirkonna ühendamine Kõnealune piirkond on väga oluline geostrateegiline ala Euroopa põhja-lõuna ning ida-lääne teljel. Aadria ja Joonia meri kujutavad endast olulist veeteed kaupade, reisijate ja energia transportimiseks. Mitmed Euroopa riigid sõltuvad oma ekspordis ja impordis suurel määral neist aladest. Aadria mere kiirteest saab elujõuline, usaldusväärne ja konkurentsivõimeline transporditeenus kaupade ja reisijate veoks. Reisilaevade liikumine ning nafta- ja gaasitransport suurenevad aasta-aastalt. Lisaks ärilisele meretranspordile kasutavad Aadria ja Joonia merd kahjuks ka ebaseadusliku kaubaveoga tegelevad kuritegelikud võrgustikud.

Teine sammas: piirkonna ühendamine

| 3.3.3 | Kolmas sammas: keskkonna säilitamine, kaitsmine ja selle kvaliteedi parandamine. Aadria ja Joonia ranniku-ja merekeskkond hõlmab tohutult mitmekesist valikut elupaiku ja liike. Inimtekkelise surve ja topograafiliste tunnusjoonte ühisel toimel on need elupaigad saastatusest väga ohustatud. Rannikualade sidusrühmade koostöö toimub merestrateegia raamdirektiivi, Barcelona konventsiooni ja selle protokollide õigusraamistiku ning Aadria mere ja selle rannikualade kaitse ühiskomitee raames. Aadria merele avaldavad märkimisväärset mõju nii suubuvad jõed kui ka meretransport . |
| --- | --- |

3.3.3

Kolmas sammas: keskkonna säilitamine, kaitsmine ja selle kvaliteedi parandamine. Aadria ja Joonia ranniku-ja merekeskkond hõlmab tohutult mitmekesist valikut elupaiku ja liike. Inimtekkelise surve ja topograafiliste tunnusjoonte ühisel toimel on need elupaigad saastatusest väga ohustatud. Rannikualade sidusrühmade koostöö toimub merestrateegia raamdirektiivi, Barcelona konventsiooni ja selle protokollide õigusraamistiku ning Aadria mere ja selle rannikualade kaitse ühiskomitee raames. Aadria merele avaldavad märkimisväärset mõju nii suubuvad jõed kui ka meretransport .

Kolmas sammas: keskkonna säilitamine, kaitsmine ja selle kvaliteedi parandamine.

| 3.3.4 | Neljas sammas: piirkonna atraktiivsuse suurendamine. Turismisektor kui piirkonna üks peamisi ja kõige kiiremini kasvavaid sektoreid on majanduslikult oluline. Paljudel juhtudel on see rannikualade, ja järjest enam ka sisemaapiirkondade majanduslik selgroog. Kruiisiturism üksi ilmutab tugevat kasvupotentsiaali. Viimase 10 aasta jooksul on maailmas nõudlus kruiiside järele ligikaudu kahekordistunud. Seda on näha ka Aadria ja Joonia piirkonnas, kus juba ilmneb kiire majanduskasv. Lisaks sellele kujutab piirkonna kultuuriline ja arheoloogiline pärand suurt väärtust, mida tuleks täielikult ära kasutada. Uus makropiirkondlik strateegia peaks aitama turismisektori sidusrühmadel toime tulla sisemiste ja väliste väljakutsetega nagu suurenev konkurents teistest suundadest ja hooajalised kõikumised, ning siseneda uutele turgudele, mida turismitööstus on siiani ignoreerinud (nt puuetega turistid ja eakad turistid). Makropiirkondlik lähenemine ranniku-, mere- ja teistele turismivormidele võib olla stiimul haldussüsteemide tugevdamiseks ning erasektori osalejate ja rahvusvaheliste finantsinstitutsioonide kaasamiseks. |
| --- | --- |

3.3.4

Neljas sammas: piirkonna atraktiivsuse suurendamine. Turismisektor kui piirkonna üks peamisi ja kõige kiiremini kasvavaid sektoreid on majanduslikult oluline. Paljudel juhtudel on see rannikualade, ja järjest enam ka sisemaapiirkondade majanduslik selgroog. Kruiisiturism üksi ilmutab tugevat kasvupotentsiaali. Viimase 10 aasta jooksul on maailmas nõudlus kruiiside järele ligikaudu kahekordistunud. Seda on näha ka Aadria ja Joonia piirkonnas, kus juba ilmneb kiire majanduskasv. Lisaks sellele kujutab piirkonna kultuuriline ja arheoloogiline pärand suurt väärtust, mida tuleks täielikult ära kasutada. Uus makropiirkondlik strateegia peaks aitama turismisektori sidusrühmadel toime tulla sisemiste ja väliste väljakutsetega nagu suurenev konkurents teistest suundadest ja hooajalised kõikumised, ning siseneda uutele turgudele, mida turismitööstus on siiani ignoreerinud (nt puuetega turistid ja eakad turistid). Makropiirkondlik lähenemine ranniku-, mere- ja teistele turismivormidele võib olla stiimul haldussüsteemide tugevdamiseks ning erasektori osalejate ja rahvusvaheliste finantsinstitutsioonide kaasamiseks.

Neljas sammas: piirkonna atraktiivsuse suurendamine.

4.   Konkreetsed märkused aruteludokumendi kohta

Konkreetsed märkused aruteludokumendi kohta

| 4.1 | Komitee märgib, et teadlikkus tõstatatud teemadel on antud piirkonna riikides elavate inimeste vahel väga erinev. Kogemuste äärmine mitmekesisus nelja liikmesriigi ja nelja Euroopa Liitu mittekuuluva riigi puhul ning teadlikkuse ja arengu väga erinevad tasemed nõuavad piirkonnale strateegiat, mis on sobivalt kohandatud varieeruvate territoriaalsete võimalustega. |
| --- | --- |

4.1

Komitee märgib, et teadlikkus tõstatatud teemadel on antud piirkonna riikides elavate inimeste vahel väga erinev. Kogemuste äärmine mitmekesisus nelja liikmesriigi ja nelja Euroopa Liitu mittekuuluva riigi puhul ning teadlikkuse ja arengu väga erinevad tasemed nõuavad piirkonnale strateegiat, mis on sobivalt kohandatud varieeruvate territoriaalsete võimalustega.

| 4.1.1 | Seega on komisjonil vaja aidata tõsta teadlikkust ning tagada erasektori ja laiemate organisatsioonide otsene kaasatus. Igal juhul on see suur väljakutse. |
| --- | --- |

4.1.1

Seega on komisjonil vaja aidata tõsta teadlikkust ning tagada erasektori ja laiemate organisatsioonide otsene kaasatus. Igal juhul on see suur väljakutse.

| 4.2 | Komitee nõustub põhipunktides aruteludokumendiga, milles analüüsitakse üksikasjalikult Aadria ja Joonia mere piirkonnas aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu toetamise peamisi vahendeid. Neli sammast kirjeldavad adekvaatselt peamisi probleeme, väljakutseid ja eesmärke. |
| --- | --- |

4.2

Komitee nõustub põhipunktides aruteludokumendiga, milles analüüsitakse üksikasjalikult Aadria ja Joonia mere piirkonnas aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu toetamise peamisi vahendeid. Neli sammast kirjeldavad adekvaatselt peamisi probleeme, väljakutseid ja eesmärke.

| 4.3 | Komitee tervitab Aadria ja Joonia mere strateegia koostamisel tehtud jõupingutusi. Aruteludokumendis on määratletud nõrgad kohad, kavandatud sünergiad ja ühine nägemus ning selles on esitatud ettepanekud, mis moodustavad kindla aluse tervet rida realistlikke meetmeid ja kõigi sidusrühmade aktiivset osalust hõlmava strateegia väljatöötamiseks. |
| --- | --- |

4.3

Komitee tervitab Aadria ja Joonia mere strateegia koostamisel tehtud jõupingutusi. Aruteludokumendis on määratletud nõrgad kohad, kavandatud sünergiad ja ühine nägemus ning selles on esitatud ettepanekud, mis moodustavad kindla aluse tervet rida realistlikke meetmeid ja kõigi sidusrühmade aktiivset osalust hõlmava strateegia väljatöötamiseks.

| 4.3.1 | Komitee usub, et makropiirkondlikud strateegiad võivad etendada piirkonna riikide jaoks määravat rolli. Hästi läbimõeldud strateegia võib pakkuda üldise viiteraamistiku ning aidata edendada stabiilsust, mis on alati eeltingimuseks erasektori investeeringute ligimeelitamiseks nii piirkonna seest kui väljastpoolt. |
| --- | --- |

4.3.1

Komitee usub, et makropiirkondlikud strateegiad võivad etendada piirkonna riikide jaoks määravat rolli. Hästi läbimõeldud strateegia võib pakkuda üldise viiteraamistiku ning aidata edendada stabiilsust, mis on alati eeltingimuseks erasektori investeeringute ligimeelitamiseks nii piirkonna seest kui väljastpoolt.

| 4.3.2 | Komitee kinnitab prioriteete, mis määratleti piirkonna tugevate külgedena, nagu tähtsus sõlmpunktina kaupade, reisijate ja energia transpordile ning konkurentsieelised merendusalase tegevuse ja turismi jaoks. Ilmneb, et need sektorid on muutunud investeeringute, majanduskasvu ja tööhõive tõeliseks mootoriks. |
| --- | --- |

4.3.2

Komitee kinnitab prioriteete, mis määratleti piirkonna tugevate külgedena, nagu tähtsus sõlmpunktina kaupade, reisijate ja energia transpordile ning konkurentsieelised merendusalase tegevuse ja turismi jaoks. Ilmneb, et need sektorid on muutunud investeeringute, majanduskasvu ja tööhõive tõeliseks mootoriks.

| 4.3.3 | Komitee on samuti nõus strateegia eelnõu sisuga selles osas, et sünergiaid piirkonna koostöö jaoks tuleb tugevdada. Seetõttu leiab komitee, et tegevuskavas tuleks rõhutada klastrite ja võrgustikuplatvormide loomise tähtsust, algatamaks ühiseid tegevusi, mille abil üle saada ühistest nõrkustest ja luua ühine nägemus jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise majandusega riikide arendamisest piirkonnas. |
| --- | --- |

4.3.3

Komitee on samuti nõus strateegia eelnõu sisuga selles osas, et sünergiaid piirkonna koostöö jaoks tuleb tugevdada. Seetõttu leiab komitee, et tegevuskavas tuleks rõhutada klastrite ja võrgustikuplatvormide loomise tähtsust, algatamaks ühiseid tegevusi, mille abil üle saada ühistest nõrkustest ja luua ühine nägemus jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise majandusega riikide arendamisest piirkonnas.

| 4.3.4 | Komitee märgib, et dokumendis ei käsitleta mõningaid olulisi aspekte seoses territoriaalse, sotsiaalse ja majandusliku ühtekuuluvusega. |
| --- | --- |

4.3.4

Komitee märgib, et dokumendis ei käsitleta mõningaid olulisi aspekte seoses territoriaalse, sotsiaalse ja majandusliku ühtekuuluvusega.

| 4.3.5 | Komitee soovitab, et olulised temaatilised küsimused nagu teadusuuringud, innovatsioon ja VKEde areng ning suutlikkuse suurendamine ei tohiks olla mainutud vaid üldiste aspektidena, vaid neile tuleks anda olulisem roll, et nad saaksid piirkonna ühtekuuluvuse ja konkurentsivõime tõelisteks mootoriteks. |
| --- | --- |

4.3.5

Komitee soovitab, et olulised temaatilised küsimused nagu teadusuuringud, innovatsioon ja VKEde areng ning suutlikkuse suurendamine ei tohiks olla mainutud vaid üldiste aspektidena, vaid neile tuleks anda olulisem roll, et nad saaksid piirkonna ühtekuuluvuse ja konkurentsivõime tõelisteks mootoriteks.

| 4.3.6 | Aruteludokumendis ei mainita Vahemeremaade koostöö strateegilist väärtust. Kuna Aadria ja Joonia mere piirkonna koostöö on oluline Lääne-Balkani riikide abistamisel ühinemiseelses protsessis ning kontaktide tugevdamisel Doonau ja Läänemere makropiirkondadega, on samuti oluline lugeda Aadria ja Joonia piirkonnad Vahemere piirkonna funktsionaalseks alaks. |
| --- | --- |

4.3.6

Aruteludokumendis ei mainita Vahemeremaade koostöö strateegilist väärtust. Kuna Aadria ja Joonia mere piirkonna koostöö on oluline Lääne-Balkani riikide abistamisel ühinemiseelses protsessis ning kontaktide tugevdamisel Doonau ja Läänemere makropiirkondadega, on samuti oluline lugeda Aadria ja Joonia piirkonnad Vahemere piirkonna funktsionaalseks alaks.

| 4.3.7 | Ebaseaduslike rändevoogudega seotud probleemidega ei ole piisavalt tegeletud. Eelkõige just Lõuna-Itaalia piirkondade (Apuulia, Basilicata, Calabria ja Sitsiilia) kaasamine Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegiasse tingib vajaduse keskenduda rohkem Põhja-Aafrika riikidest lähtuva sisserändega seotud humanitaar- ja julgeolekuküsimustele. |
| --- | --- |

4.3.7

Ebaseaduslike rändevoogudega seotud probleemidega ei ole piisavalt tegeletud. Eelkõige just Lõuna-Itaalia piirkondade (Apuulia, Basilicata, Calabria ja Sitsiilia) kaasamine Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegiasse tingib vajaduse keskenduda rohkem Põhja-Aafrika riikidest lähtuva sisserändega seotud humanitaar- ja julgeolekuküsimustele.

| 4.3.8 | Komitee leiab, et praegusel kujul hõlmab strateegia suhteliselt suurt hulka probleemseid valdkondi, struktuurseid nõrku kohti ja eesmärke. See mahukas loetelu ei täida sihipärast otstarvet ning seda tuleks kahandada jõukohasemaks realistlike meetmete kogumiks. Seetõttu soovitab komitee piirata strateegia sisu kõige olulisematele tegevusvaldkondadele või prioriseerida meetmed lühikeses, keskpikas ja pikas perspektiivis, alustades kõige tähtsamatest teemadest. |
| --- | --- |

4.3.8

Komitee leiab, et praegusel kujul hõlmab strateegia suhteliselt suurt hulka probleemseid valdkondi, struktuurseid nõrku kohti ja eesmärke. See mahukas loetelu ei täida sihipärast otstarvet ning seda tuleks kahandada jõukohasemaks realistlike meetmete kogumiks. Seetõttu soovitab komitee piirata strateegia sisu kõige olulisematele tegevusvaldkondadele või prioriseerida meetmed lühikeses, keskpikas ja pikas perspektiivis, alustades kõige tähtsamatest teemadest.

| 4.3.9 | Komitee leiab, et Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia peaks siiski hõlmama kõiki sidusrühmi nagu valitsused, kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, ülikoolid, teadusasutused, erasektori ettevõtted ja VKEd, sotsiaalpartnerid, VVOd ja kodanikuühiskond, tõendamaks, et strateegia on kooskõlas mitmetasandilise valitsemise ja kodanikuaktiivsuse põhimõtetega (11). |
| --- | --- |

4.3.9

Komitee leiab, et Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia peaks siiski hõlmama kõiki sidusrühmi nagu valitsused, kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, ülikoolid, teadusasutused, erasektori ettevõtted ja VKEd, sotsiaalpartnerid, VVOd ja kodanikuühiskond, tõendamaks, et strateegia on kooskõlas mitmetasandilise valitsemise ja kodanikuaktiivsuse põhimõtetega (11).

11

| 4.3.10 | Komitee võtab teadmiseks nõukogu poolt vastu võetud otsused selle kohta, et makropiirkondlik strateegia ei tohiks nõuda rohkem raha, rohkem reguleerimist ega uusi juhtimisorganeid (kolm „ei”-d), kuid leiab, et tehnilise abi jaoks on vaja rohkem rahalisi vahendeid, et tagada tulevase strateegia edukas rakendamine. |
| --- | --- |

4.3.10

Komitee võtab teadmiseks nõukogu poolt vastu võetud otsused selle kohta, et makropiirkondlik strateegia ei tohiks nõuda rohkem raha, rohkem reguleerimist ega uusi juhtimisorganeid (kolm „ei”-d), kuid leiab, et tehnilise abi jaoks on vaja rohkem rahalisi vahendeid, et tagada tulevase strateegia edukas rakendamine.

| 4.3.11 | Komitee leiab samuti, et märkimisväärsed rahalised vahendid, mis EL on juba eraldanud piirkonnaprogrammidele struktuurifondide kaudu, kujutavad endast piisavat hulka, mida tuleks strateegia rakendamiseks tõhusalt kasutada, ühisele strateegilisele lähenemisele allutatud koordineeritumate meetmete abil. |
| --- | --- |

4.3.11

Komitee leiab samuti, et märkimisväärsed rahalised vahendid, mis EL on juba eraldanud piirkonnaprogrammidele struktuurifondide kaudu, kujutavad endast piisavat hulka, mida tuleks strateegia rakendamiseks tõhusalt kasutada, ühisele strateegilisele lähenemisele allutatud koordineeritumate meetmete abil.

5.   Konkreetsemad märkused nelja samba kohta

Konkreetsemad märkused nelja samba kohta

| 5.1 | Innovaatilise majanduskasvu hoogustamine mere-ja merendusvaldkonnas: komitee märgib, et merd on õigusega määratletud põhielemendina, mis võib aidata asjaomastel riikidel arendada dünaamilisi majandussektoreid ja võimaldada inimestel leida tulusat tööhõivet. Komitee leiab, et on oluline luua programmimudeleid, tagamaks nn sinise majanduse väärtuseahelate (sinine toit, sinine turism, sinine tööstus, sinine logistika ja sinised ressursid) integratsioon ja vastastikune täiendavus. |
| --- | --- |

5.1

Innovaatilise majanduskasvu hoogustamine mere-ja merendusvaldkonnas: komitee märgib, et merd on õigusega määratletud põhielemendina, mis võib aidata asjaomastel riikidel arendada dünaamilisi majandussektoreid ja võimaldada inimestel leida tulusat tööhõivet. Komitee leiab, et on oluline luua programmimudeleid, tagamaks nn sinise majanduse väärtuseahelate (sinine toit, sinine turism, sinine tööstus, sinine logistika ja sinised ressursid) integratsioon ja vastastikune täiendavus.

Innovaatilise majanduskasvu hoogustamine mere-ja merendusvaldkonnas

| 5.1.1 | Strateegias määratletakse õigusega sinised tegevusalad kui sektorid, millele keskenduda, võttes arvesse, et vesiviljelus on antud piirkonna suurtes riikides juba meelitanud ligi mahukaid investeeringuid, millest teised võivad eeskuju võtta. Uued investeeringud rajatistesse ja täiendavatesse tegevustesse annavad seega eeldatavalt kiiret kasumit, muutes Euroopa Investeerimispanga ning nii kodu-kui välismaiste erainvesteeringute kaudu rahastamise atraktiivseks. |
| --- | --- |

5.1.1

Strateegias määratletakse õigusega sinised tegevusalad kui sektorid, millele keskenduda, võttes arvesse, et vesiviljelus on antud piirkonna suurtes riikides juba meelitanud ligi mahukaid investeeringuid, millest teised võivad eeskuju võtta. Uued investeeringud rajatistesse ja täiendavatesse tegevustesse annavad seega eeldatavalt kiiret kasumit, muutes Euroopa Investeerimispanga ning nii kodu-kui välismaiste erainvesteeringute kaudu rahastamise atraktiivseks.

| 5.1.2 | Komitee nõustub väitega, et on vaja ressursitõhusat ettevõtluskultuuri kui vahendit suuremates tegevusvaldkondades juhtimistavade parandamiseks. Kõnealuses piirkonnas, eelkõige ELi mittekuuluvates riikides on piirangud ja piirav ettevõtlusfilosoofia, millele tuleks suuresti kasuks tihe koostöö uue ettevõtluskultuuri juurutamisel. Komitee leiab, et eraettevõtted peaksid olema selle ürituse edu mootorid. |
| --- | --- |

5.1.2

Komitee nõustub väitega, et on vaja ressursitõhusat ettevõtluskultuuri kui vahendit suuremates tegevusvaldkondades juhtimistavade parandamiseks. Kõnealuses piirkonnas, eelkõige ELi mittekuuluvates riikides on piirangud ja piirav ettevõtlusfilosoofia, millele tuleks suuresti kasuks tihe koostöö uue ettevõtluskultuuri juurutamisel. Komitee leiab, et eraettevõtted peaksid olema selle ürituse edu mootorid.

| 5.1.3 | Komitee soovitab, et pakutud idee, mille kohaselt see piirkond saab innovaatilise tegevuse keskmeks, peab olema väga pikaajaline eesmärk. Praegusel hetkel on piirkonnal vaid piiratud suutlikkus. Strateegias tuleks seega võtta eesmärgiks luua sünergiaid ja parandada koolitus- ja haridusinfrastruktuure, et arendada järk-järgult siniseid tegevusalasid ja vähendada ebakõlasid kvalifitseeritud tööjõu nõudluse ja pakkumise alal. Euroopa Liit, keda toetab äriringkond, tööstuse kaks osapoolt ja kodanikuühiskond, võib etendada olulist rolli piirkonna parimate tavade ja oskusteabe ülekandmises ja toetamises. |
| --- | --- |

5.1.3

Komitee soovitab, et pakutud idee, mille kohaselt see piirkond saab innovaatilise tegevuse keskmeks, peab olema väga pikaajaline eesmärk. Praegusel hetkel on piirkonnal vaid piiratud suutlikkus. Strateegias tuleks seega võtta eesmärgiks luua sünergiaid ja parandada koolitus- ja haridusinfrastruktuure, et arendada järk-järgult siniseid tegevusalasid ja vähendada ebakõlasid kvalifitseeritud tööjõu nõudluse ja pakkumise alal. Euroopa Liit, keda toetab äriringkond, tööstuse kaks osapoolt ja kodanikuühiskond, võib etendada olulist rolli piirkonna parimate tavade ja oskusteabe ülekandmises ja toetamises.

| 5.1.4 | Komitee leiab, et kalandusettevõtted etendavad Aadria ja Joonia mere piirkonnas olulist sotsiaalset ja majanduslikku rolli, kuid et mõningates riikides on põhilised infrastruktuurid puudulikud. Tegevuskavas tuleb seetõttu olukorda hoolikalt uurida ja esitada realistlik kava. Komitee soovitab samuti ELi mittekuuluvatel riikidel ELi kalandusalastest õigusaktidest rohkem kinni pidada. |
| --- | --- |

5.1.4

Komitee leiab, et kalandusettevõtted etendavad Aadria ja Joonia mere piirkonnas olulist sotsiaalset ja majanduslikku rolli, kuid et mõningates riikides on põhilised infrastruktuurid puudulikud. Tegevuskavas tuleb seetõttu olukorda hoolikalt uurida ja esitada realistlik kava. Komitee soovitab samuti ELi mittekuuluvatel riikidel ELi kalandusalastest õigusaktidest rohkem kinni pidada.

| 5.2 | Piirkonna ühendamine: komitee leiab, et siiani on piirkonna riikide vahelisest toimivast ja kulutõhusast ühenduvusest, eelkõige energiaalaste nõudmiste täitmisel, suuresti puudu jäänud. Lisaks sellele on transpordi- ja teabevahetuseühendused sisemaa ja saartega puudulikud. Komitee nõustub väitega, et on vaja parandada mere- ja õhuühendusi piirkonna sees ja sellest väljapoole ning seega peab oluliseks, et 2012. aasta novembris vastu võetud Aadria ja Joonia mere merendusstrateegia (12) saab Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia üheks põhikomponendiks, mis võimaldab välja arendada tõhusa transpordisüsteemi, eelkõige raskesti ligipääsetavate ja äärealadega. |
| --- | --- |

5.2

Piirkonna ühendamine: komitee leiab, et siiani on piirkonna riikide vahelisest toimivast ja kulutõhusast ühenduvusest, eelkõige energiaalaste nõudmiste täitmisel, suuresti puudu jäänud. Lisaks sellele on transpordi- ja teabevahetuseühendused sisemaa ja saartega puudulikud. Komitee nõustub väitega, et on vaja parandada mere- ja õhuühendusi piirkonna sees ja sellest väljapoole ning seega peab oluliseks, et 2012. aasta novembris vastu võetud Aadria ja Joonia mere merendusstrateegia (12) saab Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia üheks põhikomponendiks, mis võimaldab välja arendada tõhusa transpordisüsteemi, eelkõige raskesti ligipääsetavate ja äärealadega.

Piirkonna ühendamine:

12

| 5.2.1 | Komitee toetab kavandatavat mere kiireteed Aadria ja Joonia meres, mis aitaks paremini hallata liiklusummikuid, vähendada konkurentsilõhet saarte ja sisemaa jaoks ning parandada ühendusi teiste Vahemere transpordikoridoridega. |
| --- | --- |

5.2.1

Komitee toetab kavandatavat mere kiireteed Aadria ja Joonia meres, mis aitaks paremini hallata liiklusummikuid, vähendada konkurentsilõhet saarte ja sisemaa jaoks ning parandada ühendusi teiste Vahemere transpordikoridoridega.

| 5.2.2 | Komiteele tundub, et aruteludokumendis ei pöörata piisavalt tähelepanu energiaküsimustele, võttes arvesse, et EL otsib pidevalt alternatiivseid energiaallikaid ja koos naftat ja gaasi eksportivate riikidega uusi teid. Ilmselt on Aadria ja Joonia merre kavandatud uusi olulisi torujuhtmeid, mis ühendaksid Euroopat energiatootjatega. Üks näide selle kohta on Aserbaidžaani, Kreeka ja Itaalia kokkulepe TAPi (Aadria mere torujuhtme) kohta. |
| --- | --- |

5.2.2

Komiteele tundub, et aruteludokumendis ei pöörata piisavalt tähelepanu energiaküsimustele, võttes arvesse, et EL otsib pidevalt alternatiivseid energiaallikaid ja koos naftat ja gaasi eksportivate riikidega uusi teid. Ilmselt on Aadria ja Joonia merre kavandatud uusi olulisi torujuhtmeid, mis ühendaksid Euroopat energiatootjatega. Üks näide selle kohta on Aserbaidžaani, Kreeka ja Itaalia kokkulepe TAPi (Aadria mere torujuhtme) kohta.

| 5.2.3 | Komitee leiab, et võttes arvesse piirkonnale iseloomulikke probleeme seoses ebaseadusliku uimastikaubanduse ja ebaseadusliku sisserändega, oleks Aadria ja Joonia mere piirkonnal vaja täiuslikumat juhtimismudelit, tõhusat politseisüsteemi ja tihedamat koostööd piirkondlike ja ELi institutsioonide vahel. Seetõttu kutsub komitee nõukogu üles suurendama FRONTEXi eelarvet ja selle tegutsemisvolitusi. |
| --- | --- |

5.2.3

Komitee leiab, et võttes arvesse piirkonnale iseloomulikke probleeme seoses ebaseadusliku uimastikaubanduse ja ebaseadusliku sisserändega, oleks Aadria ja Joonia mere piirkonnal vaja täiuslikumat juhtimismudelit, tõhusat politseisüsteemi ja tihedamat koostööd piirkondlike ja ELi institutsioonide vahel. Seetõttu kutsub komitee nõukogu üles suurendama FRONTEXi eelarvet ja selle tegutsemisvolitusi.

| 5.3 | Keskkonna säilitamine, kaitsmine ja selle kvaliteedi parandamine: kooskõlas ELi nõudliku keskkonnapoliitikaga on ka Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegias seatud ambitsioonikad eesmärgid. Komitee tervitab seda lähenemist, võttes arvesse bioloogilise mitmekesisuse tähtsust ja saastatusest väga ohustatud elupaikade olemasolu. Komitee toetab ettepanekuid tihedamaks koostööks rannikuriikide vahel vastavalt merestrateegia raamdirektiivile, Barcelona konventsioonile ja Aadria mere ja selle rannikualade kaitse ühiskomiteele. Komitee leiab, et mõned antud piirkonna riigid ei pruugi olla valmis nii ambitsioonikaks poliitikaks ja vajavad jätkuvat julgustamist, muu hulgas ka võimalikku rahastamist ettevõtetele tootmise muutmiseks vastavalt keskkonnastandarditele. |
| --- | --- |

5.3

Keskkonna säilitamine, kaitsmine ja selle kvaliteedi parandamine: kooskõlas ELi nõudliku keskkonnapoliitikaga on ka Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegias seatud ambitsioonikad eesmärgid. Komitee tervitab seda lähenemist, võttes arvesse bioloogilise mitmekesisuse tähtsust ja saastatusest väga ohustatud elupaikade olemasolu. Komitee toetab ettepanekuid tihedamaks koostööks rannikuriikide vahel vastavalt merestrateegia raamdirektiivile, Barcelona konventsioonile ja Aadria mere ja selle rannikualade kaitse ühiskomiteele. Komitee leiab, et mõned antud piirkonna riigid ei pruugi olla valmis nii ambitsioonikaks poliitikaks ja vajavad jätkuvat julgustamist, muu hulgas ka võimalikku rahastamist ettevõtetele tootmise muutmiseks vastavalt keskkonnastandarditele.

Keskkonna säilitamine, kaitsmine ja selle kvaliteedi parandamine

| 5.3.1 | Komitee leiab, et selle samba peamine tegutsemisvaldkond on rakendada veepoliitika raamdirektiivi (13) sätted, mis on suunatud nitraatide heitkoguste vähendamisele, et parandada merekeskkonda. |
| --- | --- |

5.3.1

Komitee leiab, et selle samba peamine tegutsemisvaldkond on rakendada veepoliitika raamdirektiivi (13) sätted, mis on suunatud nitraatide heitkoguste vähendamisele, et parandada merekeskkonda.

13

| 5.3.2 | Komitee toetab ka transpordi juhtimise edumeelsete tehnoloogiate kasutuselevõttu, et vähendada mereprahti ja ballasti merreheitmist ning edendada maapõhiste rannikutegevuste jäätmekäitlusprojekte. |
| --- | --- |

5.3.2

Komitee toetab ka transpordi juhtimise edumeelsete tehnoloogiate kasutuselevõttu, et vähendada mereprahti ja ballasti merreheitmist ning edendada maapõhiste rannikutegevuste jäätmekäitlusprojekte.

| 5.3.3 | Komitee toetab mereala ruumilise planeerimise lähenemisviiside, merekaitsealade, Natura 2000 ja rannikualade integreeritud haldamise strateegia vastuvõtmist. |
| --- | --- |

5.3.3

Komitee toetab mereala ruumilise planeerimise lähenemisviiside, merekaitsealade, Natura 2000 ja rannikualade integreeritud haldamise strateegia vastuvõtmist.

| 5.3.4 | Komitee märgib, et vastavus ei ole oluline mitte ainult ELi liikmetele, vaid ka – ja eriti just – ELi mittekuuluvatele riikidele, et hõlbustada nende ühinemist Euroopa Liiduga. |
| --- | --- |

5.3.4

Komitee märgib, et vastavus ei ole oluline mitte ainult ELi liikmetele, vaid ka – ja eriti just – ELi mittekuuluvatele riikidele, et hõlbustada nende ühinemist Euroopa Liiduga.

| 5.3.5 | Komitee leiab samuti, et koostöö tugevdamine kõigil tasanditel parimate tavade vahetamiseks merekaitsealade asutuste vahel on tõhus viis keskkonna kaitsmiseks. |
| --- | --- |

5.3.5

Komitee leiab samuti, et koostöö tugevdamine kõigil tasanditel parimate tavade vahetamiseks merekaitsealade asutuste vahel on tõhus viis keskkonna kaitsmiseks.

5.4   Piirkondliku atraktiivsuse suurendamine

Piirkondliku atraktiivsuse suurendamine

| 5.4.1 | Komitee toetab kindlalt turismi rolli, mis eeldatavasti tulevikus suureneb veelgi (14), et saada rannikualade peamiseks majandustegevuse valdkonnaks. Turism on meelitanud ligi suuri Euroopa ettevõtteid, kes investeerivad kvaliteetsesse turismi ja võimaldavad turismimahu olulist suurenemist. See pakub palju majanduslikke eeliseid, edendab majanduskasvu ja loob hästitasustatud töökohti, eelkõige noortele inimestele. Kui aga turism muutub intensiivseks, on vaja leevendusmeetmeid, et vähendada negatiivseid mõjusid ranniku- ja merekeskkonnale, millest ta nii tugevasti sõltub. |
| --- | --- |

5.4.1

Komitee toetab kindlalt turismi rolli, mis eeldatavasti tulevikus suureneb veelgi (14), et saada rannikualade peamiseks majandustegevuse valdkonnaks. Turism on meelitanud ligi suuri Euroopa ettevõtteid, kes investeerivad kvaliteetsesse turismi ja võimaldavad turismimahu olulist suurenemist. See pakub palju majanduslikke eeliseid, edendab majanduskasvu ja loob hästitasustatud töökohti, eelkõige noortele inimestele. Kui aga turism muutub intensiivseks, on vaja leevendusmeetmeid, et vähendada negatiivseid mõjusid ranniku- ja merekeskkonnale, millest ta nii tugevasti sõltub.

14

| 5.4.2 | Komitee leiab, et turismi alal tuleb rakendada rangeid juhtimistavasid, püüdes muuta seda keskkonnasõbralikumaks ja kaasavamaks. Komitee juhib tähelepanu sellele, et äriringkond, tööstuse kaks osapoolt ja kodanikuühiskond võivad selles osas hindamatut toetust pakkuda. |
| --- | --- |

5.4.2

Komitee leiab, et turismi alal tuleb rakendada rangeid juhtimistavasid, püüdes muuta seda keskkonnasõbralikumaks ja kaasavamaks. Komitee juhib tähelepanu sellele, et äriringkond, tööstuse kaks osapoolt ja kodanikuühiskond võivad selles osas hindamatut toetust pakkuda.

| 5.4.3 | Komitee usub, et kruiisiturismile tuleks omistada suurem roll, seda tuleks paremini juhtida ja integreerida turismi kui tootesse. Komitee toetab tugevamat rõhuasetust mereturismile uute poliitiliste algatuste ja strateegia „Euroopa 2020” kaudu osana komisjoni püüdlustest arendada välja ranniku- ja mereturismi integreeritud strateegia. |
| --- | --- |

5.4.3

Komitee usub, et kruiisiturismile tuleks omistada suurem roll, seda tuleks paremini juhtida ja integreerida turismi kui tootesse. Komitee toetab tugevamat rõhuasetust mereturismile uute poliitiliste algatuste ja strateegia „Euroopa 2020” kaudu osana komisjoni püüdlustest arendada välja ranniku- ja mereturismi integreeritud strateegia.

| 5.4.4 | Komitee soovitab integreerida kultuurilised ja arheoloogilised aspektid tugevamini turismialasesse tegevusse. Turism peaks olema diferentseeritud, hõlmates teisi tegevusi nagu konverentsid, ökoturism, agroturism, temaatilised tooted ja marsruudid, akadeemilised õpingud, äri ja loomemajandus. Komitee usub kindlalt, et kõik turismialased tegevused peaksid juhinduma universaalse disaini põhimõtetest. |
| --- | --- |

5.4.4

Komitee soovitab integreerida kultuurilised ja arheoloogilised aspektid tugevamini turismialasesse tegevusse. Turism peaks olema diferentseeritud, hõlmates teisi tegevusi nagu konverentsid, ökoturism, agroturism, temaatilised tooted ja marsruudid, akadeemilised õpingud, äri ja loomemajandus. Komitee usub kindlalt, et kõik turismialased tegevused peaksid juhinduma universaalse disaini põhimõtetest.

| 5.4.5 | Komitee on arvamusel, et uus makropiirkondlik strateegia peaks aitama turismisektori sidusrühmadel tulla toime sisemiste ja väliste väljakutsetega nagu suurenev konkurents teistest suundadest ja hooajalise kõikumise küsimused ning siseneda uutele turgudele, mida turismitööstus on siiani ignoreerinud (nt puuetega turistid ja eakad turistid), võttes kasutusele head tavad ja arendades välja piirkondliku integreeritud territoriaalse arengu tegevuskavad. |
| --- | --- |

5.4.5

Komitee on arvamusel, et uus makropiirkondlik strateegia peaks aitama turismisektori sidusrühmadel tulla toime sisemiste ja väliste väljakutsetega nagu suurenev konkurents teistest suundadest ja hooajalise kõikumise küsimused ning siseneda uutele turgudele, mida turismitööstus on siiani ignoreerinud (nt puuetega turistid ja eakad turistid), võttes kasutusele head tavad ja arendades välja piirkondliku integreeritud territoriaalse arengu tegevuskavad.

Brüssel, 21. jaanuar 2014

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Henri MALOSSE

---

(1)  EMSK ettevalmistav arvamus „Vahemere makropiirkonna strateegia väljatöötamine – kasu saarliikmesriikide jaoks”, ELT C 44, 15.2.2013, lk 1.

1

EMSK ettevalmistav arvamus „Vahemere makropiirkonna strateegia väljatöötamine – kasu saarliikmesriikide jaoks”

(2)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1638/2006, 24. oktoober 2006, millega kehtestatakse üldsätted Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi loomise kohta (ELT L 310, 9.11.2006, lk 1).ELT L 310, 9.11.2006, lk. 1

2

(3)  http://www.interact-eu.net/about_us/about_interact/22/2911;

3

http://www.interact-eu.net/ipvalencia/ipvalencia/117/619 (INTERACTi Vahemere piirkonna punkt Valencias).

(4)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele – Varjupaigapoliitika kava. Ühtne lähenemisviis kaitse andmisele Euroopa Liidus”, COM(2008) 360 final.

4

(5)  EMSK omaalgatuslik arvamus „Meritsi toimuv ebaseaduslik sisseränne Euroopa – Vahemere piirkonnas”, ELT C 67, 6.03.2014, lk 32.

5

(6)  COM(2010) 715 final.

6

(7)  COM(2009) 248 final.

7

(8)  Euroopa Ülemkogu järeldused: EUCO 205/12/,14.12.2012.

8

(9)  Neli sammast: 8 välisministri ja volinik J. Hahni vahel 2012. aasta novembris kokku lepitud orienteeruv meetmete struktuur.

9

(10)  Euroopa Parlament: Aadria ja Joonia mere kalandusstrateegia raport (2012/2261 (INI), A7-0 234/2013.

10

(11)  COM(2011) 884 final.

11

(12)  COM(2012) 713 final.

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiv 2000/60/EÜ.

13

(14)  UNWTO eeldab turismireiside arvu suurenemist maailmas keskmiselt 3,3 % aastas kuni aastani 2030. Vt veel UNWTO highlights 2012. aasta väljaandest www.unwto.org Euroopa on maailmas enam kui poolte turismireiside sihtkoht ja on kõige kiiremini kasvava osatähtsusega piirkond.

14

---

| 11.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 177/40 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 177/40

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta”

COM(2013) 803 final – 2013/0392 (NLE)

(2014/C 177/06)

25. oktoobril 2013 otsustas nõukogu vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 148 lõikele 2 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

Ettepanek: nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta

COM(2013) 803 final – 2013/0392 (NLE).

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee otsustas täiskogu 495. istungjärgul 21.—22. jaanuaril 2014 (21. jaanuari istungil) 150 poolt ja 5 erapooletu häälega võtta vastu ettepanekuid toetava arvamuse.

Brüssel, 21. jaanuar 2014.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Henri MALOSSE

---

| 11.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 177/41 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 177/41

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 260/2012 ELi kreedit- ja otsekorraldustele ülemineku osas”

COM(2013) 937 final – 2013/0449 (COD)

(2014/C 177/07)

14. jaanuaril 2014 otsustas nõukogu vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 114 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 260/2012 ELi kreedit- ja otsekorraldustele ülemineku osas”

COM(2013) 937 final – 2013/0449 (COD).

Kuna komitee nõustub ettepaneku sisuga ning on oma seisukohti kõnealusel teemal juba väljendanud varasemas arvamuses CESE 794/2011 – 2010/0373 (COD), mis võeti vastu 5. mail 2011 (1), Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse eurodes tehtavatele kreeditkorraldustele ja otsearveldustele tehnilised nõuded ja muudetakse määrust (EÜ) nr 924/2009”, ELT C 218, 23.7.2011, lk 74.

Brüssel, 21. jaanuar 2014.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Henri MALOSSE

---

(1)  otsustas komitee täiskogu 495. istungjärgul 21. ja 22. jaanuaril 2014 (21. jaanuari istungil) esitada kõnealust ettepanekut pooldava arvamuse ning viidata eespool nimetatud dokumendis võetud seisukohale. Poolt hääletas 159, vastu hääletas 1 ja erapooletuks jäi 4.

1

---

III Ettevalmistavad aktid

EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE

Täiskogu 495. istungjärk 21.–22. jaanuaril 2014

| 11.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 177/42 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 177/42

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus finantsinstrumentide ja -lepingute puhul korraldatud näitajatena kasutatavate indeksite kohta”

COM(2013) 641 final – 2013/0314 (COD)

(2014/C 177/08)

Raportöör: Edgardo MARIA IOZIA

18. oktoobril 2013 otsustas nõukogu ja 10. oktoobril 2013 otsustas Euroopa Parlament vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 114 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus finantsinstrumentide ja -lepingute puhul korraldatud näitajatena kasutatavate indeksite kohta”

COM(2013) 641 final – 2013/314 (COD).

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon võttis arvamuse vastu 16. detsembril 2013.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 495. istungjärgul 21. ja 22 jaanuaril 2014 (21. jaanuari istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 140 ja erapooletuks jäi 3.

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1 | Korraldatud finantsnäitajatel on esmatähtis osa finantssektoris nii erinevate toodete hinnapoliitika kui ka riski ja kapitali õige jaotamise seisukohast. Seega on finantsturgude tõhusa toimimise jaoks määrava tähtsusega see, et võrdlusparameetrid on usutavad ja usaldusväärsed. |
| --- | --- |

1.1

Korraldatud finantsnäitajatel on esmatähtis osa finantssektoris nii erinevate toodete hinnapoliitika kui ka riski ja kapitali õige jaotamise seisukohast. Seega on finantsturgude tõhusa toimimise jaoks määrava tähtsusega see, et võrdlusparameetrid on usutavad ja usaldusväärsed.

| 1.2 | Mitmesugune manipuleerimine korraldatud näitajatega on tekitanud kahtlusi ja muret seoses võrdlusparameetrite usaldusväärsusega kogu maailmas, õõnestades süsteemi usaldusväärsust ja tehingukindlust. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on mures sellise käitumise tõsiste tagajärgede pärast. Manipuleerimine võib tõepoolest põhjustada investoritele suuri kaotusi, moonutusi reaalmajanduses ja üldisemal plaanil oluliselt õõnestada usaldust turgude vastu. Seetõttu nõuab ja soovitab komitee rakendada uued kavandatud meetmed äärmiselt kiiresti. |
| --- | --- |

1.2

Mitmesugune manipuleerimine korraldatud näitajatega on tekitanud kahtlusi ja muret seoses võrdlusparameetrite usaldusväärsusega kogu maailmas, õõnestades süsteemi usaldusväärsust ja tehingukindlust. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on mures sellise käitumise tõsiste tagajärgede pärast. Manipuleerimine võib tõepoolest põhjustada investoritele suuri kaotusi, moonutusi reaalmajanduses ja üldisemal plaanil oluliselt õõnestada usaldust turgude vastu. Seetõttu nõuab ja soovitab komitee rakendada uued kavandatud meetmed äärmiselt kiiresti.

| 1.3 | 2013. aasta aprillis asutati Ühendkuningriigis finantsasutuste käitumist jälgiv Financial Conduct Authority (FCA). FCA on reguleerinud LIBORi intressimäära fikseerimisega seotud tegevust, kehtestades uued juhtimist ja kontrollimist tugevdavad nõuded ning võttes meetmeid LIBORiga manipuleerimise eest vastutavate isikute karistamiseks. |
| --- | --- |

1.3

2013. aasta aprillis asutati Ühendkuningriigis finantsasutuste käitumist jälgiv Financial Conduct Authority (FCA). FCA on reguleerinud LIBORi intressimäära fikseerimisega seotud tegevust, kehtestades uued juhtimist ja kontrollimist tugevdavad nõuded ning võttes meetmeid LIBORiga manipuleerimise eest vastutavate isikute karistamiseks.

| 1.4 | Euroopa Komisjon muutis turu kuritarvitamist käsitleva määruse ja turu kuritarvitamise korral kohaldatavaid kriminaalkaristusi käsitleva direktiivi ettepanekuid nii, et mis tahes korraldatud näitajatega manipuleerimine on ebaseaduslik ning haldus- või kriminaalkorras karistatav. Karistusmehhanism on kahtlemata vajalik, aga sellest ei piisa, et ennetada tulevase manipuleerimise ohtu. |
| --- | --- |

1.4

Euroopa Komisjon muutis turu kuritarvitamist käsitleva määruse ja turu kuritarvitamise korral kohaldatavaid kriminaalkaristusi käsitleva direktiivi ettepanekuid nii, et mis tahes korraldatud näitajatega manipuleerimine on ebaseaduslik ning haldus- või kriminaalkorras karistatav. Karistusmehhanism on kahtlemata vajalik, aga sellest ei piisa, et ennetada tulevase manipuleerimise ohtu.

| 1.5 | Seetõttu kiidab komitee komisjoni esitatud määruse ettepanekut ja leiab, et määruse ettepanekuga saavutatakse eesmärk parandada õigusnorme, millega tagatakse turu ja korraldatud näitajates väljenduvate väärtuste vajalik usaldusväärsus, tagades, et näitajaid ei moonutaks huvide konfliktid, et neis kajastuks majanduslik tegelikkus ja et neid kasutataks korrektselt. Avaliku majanduskorra kaalutlused on ilmselged. |
| --- | --- |

1.5

Seetõttu kiidab komitee komisjoni esitatud määruse ettepanekut ja leiab, et määruse ettepanekuga saavutatakse eesmärk parandada õigusnorme, millega tagatakse turu ja korraldatud näitajates väljenduvate väärtuste vajalik usaldusväärsus, tagades, et näitajaid ei moonutaks huvide konfliktid, et neis kajastuks majanduslik tegelikkus ja et neid kasutataks korrektselt. Avaliku majanduskorra kaalutlused on ilmselged.

| 1.6 | Eriti suure tähtsusega on meetmed rikkumistest teatavate töötajate kaitseks. Komitee soovitab lisada õigusakti viite ettepanekule, millega muudetakse turu kuritarvitamist käsitlevat direktiivi 2003/6/EÜ, milles nõutakse liikmesriikidelt selgesõnaliselt õigusnormide vastuvõtmist eraldi nende kaitseks. |
| --- | --- |

1.6

Eriti suure tähtsusega on meetmed rikkumistest teatavate töötajate kaitseks. Komitee soovitab lisada õigusakti viite ettepanekule, millega muudetakse turu kuritarvitamist käsitlevat direktiivi 2003/6/EÜ, milles nõutakse liikmesriikidelt selgesõnaliselt õigusnormide vastuvõtmist eraldi nende kaitseks.

| 1.7 | Komitee märgib heameelega, et ettepanek on kooskõlas möödunud suvel Rahvusvahelise Väärtpaberijärelevalve Organisatsiooni (IOSCO) arvukate konsulteerimiste tulemusel väljaselgitatud põhimõtetega, vähendades selle abil rakendamise kulusid märkimisväärselt. |
| --- | --- |

1.7

Komitee märgib heameelega, et ettepanek on kooskõlas möödunud suvel Rahvusvahelise Väärtpaberijärelevalve Organisatsiooni (IOSCO) arvukate konsulteerimiste tulemusel väljaselgitatud põhimõtetega, vähendades selle abil rakendamise kulusid märkimisväärselt.

| 1.8 | LIBORi ja EURIBORiga manipuleerimisega seotud tuntud skandaalid ja hilisemad skandaalid seoses vahetuskursside ning toornafta, naftatoodete ja biokütuste korraldatud näitajatega manipuleerimisega näitavad vajadust reguleerida suurt hulka korraldatud näitajaid, sh neid, mida kasutatakse energiapõhiste tuletisinstrumentide ja kaupade jaoks. Komitee nõustub täielikult määruse ettepanekus määratletud laiahaardelise rakendamisalaga ja soovitab tungivalt selle rakendamist kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega. |
| --- | --- |

1.8

LIBORi ja EURIBORiga manipuleerimisega seotud tuntud skandaalid ja hilisemad skandaalid seoses vahetuskursside ning toornafta, naftatoodete ja biokütuste korraldatud näitajatega manipuleerimisega näitavad vajadust reguleerida suurt hulka korraldatud näitajaid, sh neid, mida kasutatakse energiapõhiste tuletisinstrumentide ja kaupade jaoks. Komitee nõustub täielikult määruse ettepanekus määratletud laiahaardelise rakendamisalaga ja soovitab tungivalt selle rakendamist kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega.

| 1.9 | Kõnealuse määrusega muudetakse turg läbipaistvamaks ja võetakse meetmed, mis vähendavad killustatust. Eeskirjade ühetaolisel kohaldamisel välditakse õigusnormide erinevuste ärakasutamise ohtu, mis on finantsturgudel väga suur, ja seetõttu saavad lõppkasutajad kasu korraldatud näitajate ühtsusest eri riikides. |
| --- | --- |

1.9

Kõnealuse määrusega muudetakse turg läbipaistvamaks ja võetakse meetmed, mis vähendavad killustatust. Eeskirjade ühetaolisel kohaldamisel välditakse õigusnormide erinevuste ärakasutamise ohtu, mis on finantsturgudel väga suur, ja seetõttu saavad lõppkasutajad kasu korraldatud näitajate ühtsusest eri riikides.

| 1.10 | Komitee on alati taotlenud tarbijate kaitse tugevdamist ja on seisukohal, et kavandatud määrusesse on asjakohaselt koondatud valdkonna kehtivad õigusnormid, millega vastasel juhul ei nähtaks ette ühtegi meedet korraldatud näitajate asjaomase ja sobiva hindamise tagamiseks. Investoritel on õigus nõuda, et nende väärtpabereid (laenud, tuletisinstrumendid jne) kaitstakse turu moonutamisest tulenevate kaotuste eest. |
| --- | --- |

1.10

Komitee on alati taotlenud tarbijate kaitse tugevdamist ja on seisukohal, et kavandatud määrusesse on asjakohaselt koondatud valdkonna kehtivad õigusnormid, millega vastasel juhul ei nähtaks ette ühtegi meedet korraldatud näitajate asjaomase ja sobiva hindamise tagamiseks. Investoritel on õigus nõuda, et nende väärtpabereid (laenud, tuletisinstrumendid jne) kaitstakse turu moonutamisest tulenevate kaotuste eest.

| 1.11 | Komitee väljendab taas oma pettumust seoses delegeeritud õigusaktide ülemäärase kasutamisega, kuna ka vaadeldavas määruse ettepanekus ei näi need olevat kooskõlas aluslepingutes sätestatuga. Paljud delegeeritud õigusaktides käsitlevad küsimused tuleks määratleda määruses endas. Sel teemal võttis komitee vastu eraldi arvamuse (1). Komitee palub komisjonil teda teavitada kõigist edasistest meetmetest, mis selles valdkonnas delegeeritud aktide kaudu vastu võetakse. |
| --- | --- |

1.11

Komitee väljendab taas oma pettumust seoses delegeeritud õigusaktide ülemäärase kasutamisega, kuna ka vaadeldavas määruse ettepanekus ei näi need olevat kooskõlas aluslepingutes sätestatuga. Paljud delegeeritud õigusaktides käsitlevad küsimused tuleks määratleda määruses endas. Sel teemal võttis komitee vastu eraldi arvamuse (1). Komitee palub komisjonil teda teavitada kõigist edasistest meetmetest, mis selles valdkonnas delegeeritud aktide kaudu vastu võetakse.

2.   Määruse ettepaneku kokkuvõte

| 2.1 | Komisjon teeb ettepaneku võtta kasutusele määrus, millega kehtestatakse eeskirjad finantsinstrumentide ja -lepingute korraldatud näitajate reguleerimiseks ELis. |
| --- | --- |

2.1

Komisjon teeb ettepaneku võtta kasutusele määrus, millega kehtestatakse eeskirjad finantsinstrumentide ja -lepingute korraldatud näitajate reguleerimiseks ELis.

| 2.2 | Ettepaneku üldeesmärk on tagada turu ja korraldatud näitajates väljenduvate väärtuste vajalik usaldusväärsus, tagades, a) et näitajaid ei moonutaks huvide konfliktid, b) et neis kajastuks majanduslik tegelikkus, mida nad peaksid peegeldama ja mõõtma ning c) et neid kasutataks asjakohasel viisil. |
| --- | --- |

2.2

Ettepaneku üldeesmärk on tagada turu ja korraldatud näitajates väljenduvate väärtuste vajalik usaldusväärsus, tagades, a) et näitajaid ei moonutaks huvide konfliktid, b) et neis kajastuks majanduslik tegelikkus, mida nad peaksid peegeldama ja mõõtma ning c) et neid kasutataks asjakohasel viisil.

| 2.3 | Määruse ettepaneku põhielemendid võib kokku võtta järgmistes punktides, mille eesmärk on






  — | parandada korraldatud näitajate kindlaksmääramise juhtimist ja kontrolli. Korraldatud näitajate korraldamiseks on ette nähtud eelnev tegevusluba ja selle üle teostatakse pidevat järelevalvet nii liikmesriikide kui ka ELi tasandil.
  Ettepanekuga nähakse ka ette, et korraldajad väldivad huvide konflikte – kus võimalik – või vähemalt juhivad neid nõuetekohaselt juhtudel, kus nende tekkimine on vältimatu; |
| --- | --- | --- |

2.3

Määruse ettepaneku põhielemendid võib kokku võtta järgmistes punktides, mille eesmärk on

—

parandada korraldatud näitajate kindlaksmääramise juhtimist ja kontrolli. Korraldatud näitajate korraldamiseks on ette nähtud eelnev tegevusluba ja selle üle teostatakse pidevat järelevalvet nii liikmesriikide kui ka ELi tasandil.

Ettepanekuga nähakse ka ette, et korraldajad väldivad huvide konflikte – kus võimalik – või vähemalt juhivad neid nõuetekohaselt juhtudel, kus nende tekkimine on vältimatu;

| — | parandada korraldatud näitajate korraldajate kasutatavate sisendandmete ja meetodite kvaliteeti. Ettepanekus sätestatakse, et korraldatud näitajate kindlaksmääramiseks tuleb kasutada piisavaid ja täpseid sisendandmeid, mis kajastavad korraldatud näitajaga mõõdetavat tegelikku turu- või majandustegurit. Andmed peavad pärinema usaldusväärsetest allikatest ning korraldatud näitaja tuleb kindlaks määrata kindlal ja usaldusväärsel viisil. Näitajate arvutamiseks kasutatavad andmed tuleb avaldada või üldsusele kättesaadavaks teha, nii nagu ka teave selle kohta, mida iga konkreetse näitajaga mõõdetakse, v.a juhul, kui sellega võiksid kaasneda väga negatiivsed tagajärjed.
  Korraldatud näitajate kindlaksmääramiseks tuleb – kui võimalik – kasutada tehingute andmeid ja juhul, kui need ei ole kättesaadavad, tuleb toetuda kontrollitavatele kalkulatsioonidele; |
| --- | --- |

—

parandada korraldatud näitajate korraldajate kasutatavate sisendandmete ja meetodite kvaliteeti. Ettepanekus sätestatakse, et korraldatud näitajate kindlaksmääramiseks tuleb kasutada piisavaid ja täpseid sisendandmeid, mis kajastavad korraldatud näitajaga mõõdetavat tegelikku turu- või majandustegurit. Andmed peavad pärinema usaldusväärsetest allikatest ning korraldatud näitaja tuleb kindlaks määrata kindlal ja usaldusväärsel viisil. Näitajate arvutamiseks kasutatavad andmed tuleb avaldada või üldsusele kättesaadavaks teha, nii nagu ka teave selle kohta, mida iga konkreetse näitajaga mõõdetakse, v.a juhul, kui sellega võiksid kaasneda väga negatiivsed tagajärjed.

Korraldatud näitajate kindlaksmääramiseks tuleb – kui võimalik – kasutada tehingute andmeid ja juhul, kui need ei ole kättesaadavad, tuleb toetuda kontrollitavatele kalkulatsioonidele;

| — | tagada, et korraldatud näitajate jaoks kasutatavate sisendandmete esitajad esitaksid asjakohased andmed ja kuuluksid järelevalve alla. Näitaja korraldaja peab koostama õiguslikult siduva käitumisjuhendi, milles on toodud sisendandmete esitajate kohustused ja vastutus korraldatud näitaja kindlaksmääramiseks kasutatavate andmete edastamisel. Kõnealused kohustused puudutavad ka huvide konfliktide juhtimist; |
| --- | --- |

—

tagada, et korraldatud näitajate jaoks kasutatavate sisendandmete esitajad esitaksid asjakohased andmed ja kuuluksid järelevalve alla. Näitaja korraldaja peab koostama õiguslikult siduva käitumisjuhendi, milles on toodud sisendandmete esitajate kohustused ja vastutus korraldatud näitaja kindlaksmääramiseks kasutatavate andmete edastamisel. Kõnealused kohustused puudutavad ka huvide konfliktide juhtimist;

| — | tagada korraldatud näitajaid kasutavate tarbijate ja investorite asjakohane kaitse. Ettepanekuga tugevdatakse korraldatud näitaja arvutamiseks kasutatavate andmete, arvutamisviiside, andmetega mõõdetava sisu ja andmete soovitud kasutamisviiside läbipaistvust. Lisaks peavad pangad hindama kasutatava korraldatud näitaja asjakohasust enne finantslepingu sõlmimise pakkumist ja hoiatama klienti juhul, kui näitaja ei ole sobiv (nt hüpoteeklaenu lepingute puhul); |
| --- | --- |

—

tagada korraldatud näitajaid kasutavate tarbijate ja investorite asjakohane kaitse. Ettepanekuga tugevdatakse korraldatud näitaja arvutamiseks kasutatavate andmete, arvutamisviiside, andmetega mõõdetava sisu ja andmete soovitud kasutamisviiside läbipaistvust. Lisaks peavad pangad hindama kasutatava korraldatud näitaja asjakohasust enne finantslepingu sõlmimise pakkumist ja hoiatama klienti juhul, kui näitaja ei ole sobiv (nt hüpoteeklaenu lepingute puhul);

| — | kooskõlastada oluliste korraldatud näitajate üle teostatavat järelevalvet ja nende kohaldatavust. Järelevalve teostamine oluliste korraldatud näitajate üle usaldatakse ka erilistele järelevalvekolleegiumidele, mida juhendavad näitaja korraldaja järelevalveasutus ja teistes jurisdiktsioonides olevad muud asjaomased järelevalveasutused ning milles osaleb ka Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele (ESMA). Kolleegiumi erimeelsuste korral teeb ESMA otsuse kohustusliku vahenduse abil. Olulistena käsitatavate korraldatud näitajate jaoks töötati välja täiendavad eritingimused, sh pädevate asutuste volitused muuta andmete edastamine kohustuslikuks. |
| --- | --- |

—

kooskõlastada oluliste korraldatud näitajate üle teostatavat järelevalvet ja nende kohaldatavust. Järelevalve teostamine oluliste korraldatud näitajate üle usaldatakse ka erilistele järelevalvekolleegiumidele, mida juhendavad näitaja korraldaja järelevalveasutus ja teistes jurisdiktsioonides olevad muud asjaomased järelevalveasutused ning milles osaleb ka Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele (ESMA). Kolleegiumi erimeelsuste korral teeb ESMA otsuse kohustusliku vahenduse abil. Olulistena käsitatavate korraldatud näitajate jaoks töötati välja täiendavad eritingimused, sh pädevate asutuste volitused muuta andmete edastamine kohustuslikuks.

| 2.4 | Keskpangad jäeti õigussätete rakendamisalast välja, kuna neil on juba olemas tagatis- ja reguleerimissüsteem. |
| --- | --- |

2.4

Keskpangad jäeti õigussätete rakendamisalast välja, kuna neil on juba olemas tagatis- ja reguleerimissüsteem.

| 2.5 | Ettepaneku lisades sisalduvad üksikasjalikud sätted korraldatud kaubanäitajate kohta ja intressimäärade kindlaksmääramiseks. |
| --- | --- |

2.5

Ettepaneku lisades sisalduvad üksikasjalikud sätted korraldatud kaubanäitajate kohta ja intressimäärade kindlaksmääramiseks.

| 2.6 | Topeltreguleerimise vältimiseks vabastatakse korraldatud näitajad, mille jaoks esitavad sisendandmeid reguleeritud kauplemiskohad, teatavatest kohustustest juhul, kui viimased on hõlmatud ELi teiste õigussätete ja järelevalvekohustustega. |
| --- | --- |

2.6

Topeltreguleerimise vältimiseks vabastatakse korraldatud näitajad, mille jaoks esitavad sisendandmeid reguleeritud kauplemiskohad, teatavatest kohustustest juhul, kui viimased on hõlmatud ELi teiste õigussätete ja järelevalvekohustustega.

3.   Märkused

| 3.1 | Komitee tunnistab, toetab ja hindab Euroopa Komisjoni tehtud jõupingutusi, mille eesmärk on parandada intensiivse ja tiheda töökava abil finantsteenuste turu stabiilsust ja tõhusust. Komitee kinnitab taas, et see on vajalik eeltingimus tagamaks, et finantssektor teeniks reaalmajanduse huve. |
| --- | --- |

3.1

Komitee tunnistab, toetab ja hindab Euroopa Komisjoni tehtud jõupingutusi, mille eesmärk on parandada intensiivse ja tiheda töökava abil finantsteenuste turu stabiilsust ja tõhusust. Komitee kinnitab taas, et see on vajalik eeltingimus tagamaks, et finantssektor teeniks reaalmajanduse huve.

| 3.2 | Komitee arvates on kavandatud määrus kooskõlas eesmärgiga edendada stabiilset, järelevalvele alluvat, senisest suurema vastutusega ning seega rohkem tarbijate ja üldiselt majanduse vajadustele vastavat finantskeskkonda. |
| --- | --- |

3.2

Komitee arvates on kavandatud määrus kooskõlas eesmärgiga edendada stabiilset, järelevalvele alluvat, senisest suurema vastutusega ning seega rohkem tarbijate ja üldiselt majanduse vajadustele vastavat finantskeskkonda.

| 3.3 | Komitee väljendab sügavat muret selle pärast, et määrust ei pruugita jõuda kiiresti vastu võtta, pettes Euroopa kodanike ootusi, kes ootavad kindlat ja karmi vastust turu ning väärtpaberite ja võrdlusindeksite arengut mõõtvate instrumentidega manipuleerimise vastu, mis tekitab tohutut kahju ülimalt raskes olukorras. Seetõttu loodab komitee, et määrus võetakse kiiresti vastu, ilma et oleks vaja ära oodata järjekordse finantsskandaali puhkemist, et meenutada taas hea õigusloome vajadust. Komitee juhib tähelepanu tõigale, et kavandatud eeskirjade rakendamisala komplekssus ja suur ulatus võib pidurdada nende vastuvõtmise protsessi. |
| --- | --- |

3.3

Komitee väljendab sügavat muret selle pärast, et määrust ei pruugita jõuda kiiresti vastu võtta, pettes Euroopa kodanike ootusi, kes ootavad kindlat ja karmi vastust turu ning väärtpaberite ja võrdlusindeksite arengut mõõtvate instrumentidega manipuleerimise vastu, mis tekitab tohutut kahju ülimalt raskes olukorras. Seetõttu loodab komitee, et määrus võetakse kiiresti vastu, ilma et oleks vaja ära oodata järjekordse finantsskandaali puhkemist, et meenutada taas hea õigusloome vajadust. Komitee juhib tähelepanu tõigale, et kavandatud eeskirjade rakendamisala komplekssus ja suur ulatus võib pidurdada nende vastuvõtmise protsessi.

| 3.4 | Erinevad finantsturgudel kasutatavad korraldatud näitajad (nt LIBOR ja EURIBOR pankadevaheliste intressimäärade jaoks või aktsiaindeksid) on finantssüsteemi oluline element. |
| --- | --- |

3.4

Erinevad finantsturgudel kasutatavad korraldatud näitajad (nt LIBOR ja EURIBOR pankadevaheliste intressimäärade jaoks või aktsiaindeksid) on finantssüsteemi oluline element.

| 3.5 | Võrdlusparameetrite usaldusväärsus on esmatähtis paljude finantsinstrumentide, nt intressimäära vahetuslepingute, intressiforvardite, ärilepingute ja mittekaubanduslike lepingute, tarnelepingute ning era- ja hüpoteeklaenude hindade kindlaksmääramise jaoks. Kuna finantsinstrumentide ja finantslepingute alusel makstavate maksete väärtus sõltub kõnealustest parameetritest, on nende arengul märkimisväärne mõju nii investoritele kui ka tarbijatele. |
| --- | --- |

3.5

Võrdlusparameetrite usaldusväärsus on esmatähtis paljude finantsinstrumentide, nt intressimäära vahetuslepingute, intressiforvardite, ärilepingute ja mittekaubanduslike lepingute, tarnelepingute ning era- ja hüpoteeklaenude hindade kindlaksmääramise jaoks. Kuna finantsinstrumentide ja finantslepingute alusel makstavate maksete väärtus sõltub kõnealustest parameetritest, on nende arengul märkimisväärne mõju nii investoritele kui ka tarbijatele.

| 3.6 | Euroopa Keskpanga andmeil oli 2012. aasta märtsi seisuga ligi 60 % euroalal mittefinantssektorile antud laenude kogumahust muutuva intressimääraga ning muutuva intressimääraga laenude osakaal perekondadele antud laenudes oli samal perioodil tõusnud 40 %-ni. |
| --- | --- |

3.6

Euroopa Keskpanga andmeil oli 2012. aasta märtsi seisuga ligi 60 % euroalal mittefinantssektorile antud laenude kogumahust muutuva intressimääraga ning muutuva intressimääraga laenude osakaal perekondadele antud laenudes oli samal perioodil tõusnud 40 %-ni.

| 3.7 | Hiljutised LIBORi ja EURIBORiga manipuleerimisega seotud skandaalid (peale mille oli ka veel neid, mis olid seotud vahetuskursside või energiahindade võrdlusparameetrite manipuleerimisega) tekitasid kogu maailmas kahtlusi ja muresid seoses võrdlusparameetrite usaldusväärsusega. Komitee nõustub komisjoni eesmärgiga hõlmata reguleerimisega kõik võimalikud indeksitega manipuleerimised. |
| --- | --- |

3.7

Hiljutised LIBORi ja EURIBORiga manipuleerimisega seotud skandaalid (peale mille oli ka veel neid, mis olid seotud vahetuskursside või energiahindade võrdlusparameetrite manipuleerimisega) tekitasid kogu maailmas kahtlusi ja muresid seoses võrdlusparameetrite usaldusväärsusega. Komitee nõustub komisjoni eesmärgiga hõlmata reguleerimisega kõik võimalikud indeksitega manipuleerimised.

| 3.8 | Juhul, kui manipuleerimise või ebausaldusväärsuse tõttu moonutatud korraldatud näitajates ei kajastu see, mida nende abil peaks mõõtma, kahjustab see investoreid ja tarbijaid ning nad kaotavad usalduse turgude vastu. |
| --- | --- |

3.8

Juhul, kui manipuleerimise või ebausaldusväärsuse tõttu moonutatud korraldatud näitajates ei kajastu see, mida nende abil peaks mõõtma, kahjustab see investoreid ja tarbijaid ning nad kaotavad usalduse turgude vastu.

| 3.9 | Mõned võrdlusparameetrid on riigisisesed, ent võrdlusaluseks olev sektor tervikuna on rahvusvaheline. Seega peaks ELi finantsteenuste turg saama toetuma usaldusväärsele ühisele võrdlusraamistikule, mida ELi eri riikides kasutatakse korrektselt. |
| --- | --- |

3.9

Mõned võrdlusparameetrid on riigisisesed, ent võrdlusaluseks olev sektor tervikuna on rahvusvaheline. Seega peaks ELi finantsteenuste turg saama toetuma usaldusväärsele ühisele võrdlusraamistikule, mida ELi eri riikides kasutatakse korrektselt.

| 3.10 | Komisjoni esitatud ettepanekud turu kuritarvitamist käsitleva direktiivi muutmiseks (2) ja ettepanekud kriminaalkaristuste kohta võimaldavad mis tahes kuritarvitamise nõuetekohast karistamist. Komitee kordab oma toetust kõnealusele lahendusele, mida ta on mitmel korral taotlenud, eelkõige seoses komitee arvamusega sanktsioonide kohta finantsteenuste sektoris (3). |
| --- | --- |

3.10

Komisjoni esitatud ettepanekud turu kuritarvitamist käsitleva direktiivi muutmiseks (2) ja ettepanekud kriminaalkaristuste kohta võimaldavad mis tahes kuritarvitamise nõuetekohast karistamist. Komitee kordab oma toetust kõnealusele lahendusele, mida ta on mitmel korral taotlenud, eelkõige seoses komitee arvamusega sanktsioonide kohta finantsteenuste sektoris (3).

| 3.11 | Nagu komisjon ise nentis, ei saavutata korraldatud näitajate paremat korraldamist ja kasutamist siiski ainult karistusrežiimi muutmisega. Karistuste kohaldamine ei kõrvalda manipuleerimisohtu, mis tuleneb korraldatud näitajate kindlaksmääramise puudulikust juhtimisest huvide konfliktide ja kaalutlusõiguse tingimustes. Komitee toetab kindlalt kõnealust seisukohta ja peab vajalikuks läbipaistvust tagavate eeskirjade süsteemi loomist. |
| --- | --- |

3.11

Nagu komisjon ise nentis, ei saavutata korraldatud näitajate paremat korraldamist ja kasutamist siiski ainult karistusrežiimi muutmisega. Karistuste kohaldamine ei kõrvalda manipuleerimisohtu, mis tuleneb korraldatud näitajate kindlaksmääramise puudulikust juhtimisest huvide konfliktide ja kaalutlusõiguse tingimustes. Komitee toetab kindlalt kõnealust seisukohta ja peab vajalikuks läbipaistvust tagavate eeskirjade süsteemi loomist.

| 3.12 | Lisaks peavad korraldatud näitajad olema investorite ja tarbijate kaitsmiseks kindlad, usaldusväärsed ja oma eesmärgiks sobivad. |
| --- | --- |

3.12

Lisaks peavad korraldatud näitajad olema investorite ja tarbijate kaitsmiseks kindlad, usaldusväärsed ja oma eesmärgiks sobivad.

| 3.13 | Komitee, kes on alati taotlenud investorite ja tarbijate huvide kaitse kõrget taset, omistab antud küsimusele suurt tähelepanu ja nõustub täielikult kõnealuse nõudmisega. Investorid võiksid sellest kasu saada, kuna nad on kindlad selles, et nende omandatud finantsinstrumendis kasutatud võrdlusparameetrid tuginevad tugevale alusele ja on manipuleerimata.
  Sellega seoses tuletab komitee meelde oma mitmel korral sõnastatud nõudmist luua finantsteenuste tarbijakaitse Euroopa amet samal viisil, kui seda tehti Ameerika Ühendriikides Dodd-Frank Act-nimelise seaduse kaudu. |
| --- | --- |

3.13

Komitee, kes on alati taotlenud investorite ja tarbijate huvide kaitse kõrget taset, omistab antud küsimusele suurt tähelepanu ja nõustub täielikult kõnealuse nõudmisega. Investorid võiksid sellest kasu saada, kuna nad on kindlad selles, et nende omandatud finantsinstrumendis kasutatud võrdlusparameetrid tuginevad tugevale alusele ja on manipuleerimata.

Sellega seoses tuletab komitee meelde oma mitmel korral sõnastatud nõudmist luua finantsteenuste tarbijakaitse Euroopa amet samal viisil, kui seda tehti Ameerika Ühendriikides Dodd-Frank Act-nimelise seaduse kaudu.

| 3.14 | Sellega seoses peab komitee ülimalt oluliseks määruse kavatsust suurendada investorite kaitset konkreetsete läbipaistvusalaste sätete kaudu. Läbipaistvuse põhimõte ei tähenda ärisaladusena käsitletava teabe levitamist või edastamist konkurentidele. Ent läbipaistvus tagab tehingutes selge ja turvalise keskkonna, milles konkurents võib senisest paremini toimida. |
| --- | --- |

3.14

Sellega seoses peab komitee ülimalt oluliseks määruse kavatsust suurendada investorite kaitset konkreetsete läbipaistvusalaste sätete kaudu. Läbipaistvuse põhimõte ei tähenda ärisaladusena käsitletava teabe levitamist või edastamist konkurentidele. Ent läbipaistvus tagab tehingutes selge ja turvalise keskkonna, milles konkurents võib senisest paremini toimida.

| 3.15 | Komitee on seisukohal, et ettepanekut saaks investorite ja tarbijate kaitse osas parandada, tagades neile kohtus jõustatavad, selged ja hõlpsasti kättesaadavad kaebe- ja hüvitamisõigused. Nende osas tuleb eristada järgmised kategooriad:






  — | tarbijate kaebeõigused lepingu esemeks oleva toote või teenuse suhtes, k.a paindlikud ja kiired menetlused; |
| --- | --- | --- |

3.15

Komitee on seisukohal, et ettepanekut saaks investorite ja tarbijate kaitse osas parandada, tagades neile kohtus jõustatavad, selged ja hõlpsasti kättesaadavad kaebe- ja hüvitamisõigused. Nende osas tuleb eristada järgmised kategooriad:

—

tarbijate kaebeõigused lepingu esemeks oleva toote või teenuse suhtes, k.a paindlikud ja kiired menetlused;

| — | korraldajale kaebuse esitamise õigused kooskõlas ettepaneku artikli 5 lõike 1 punkti d ja II lisa punkti 5 alapunktiga a. Korraldajale kaebuse esitamise puhuks tuleb leida selline lahendus, mis tagab, et kaebamise korra eest kannavad hoolt sõltumatud kolmandad osapooled, kes saavad menetlust uurida ja sellekohase otsuse teha objektiivselt. Komisjoni ettepanekus selleks ettenähtud kuuekuune tähtaeg tundub ausalt öeldes ülemääraselt pikk olevat. |
| --- | --- |

—

korraldajale kaebuse esitamise õigused kooskõlas ettepaneku artikli 5 lõike 1 punkti d ja II lisa punkti 5 alapunktiga a. Korraldajale kaebuse esitamise puhuks tuleb leida selline lahendus, mis tagab, et kaebamise korra eest kannavad hoolt sõltumatud kolmandad osapooled, kes saavad menetlust uurida ja sellekohase otsuse teha objektiivselt. Komisjoni ettepanekus selleks ettenähtud kuuekuune tähtaeg tundub ausalt öeldes ülemääraselt pikk olevat.

| 3.16 | Tarbijakaitse osas sisalduvad tarbijakrediidi direktiivis nõuetekohast teatamist reguleerivad eeskirjad ning sedasama eesmärki taotletakse ka lähiajal vastuvõetava hüpoteegikrediidi direktiiviga. ELi tarbijakaitse eeskirjades ei võeta siiski arvesse finantslepingutes kasutatavate võrdlusindeksite sobivust: ettepanek peab olema kooskõlas ELi ülejäänud õigustikuga. |
| --- | --- |

3.16

Tarbijakaitse osas sisalduvad tarbijakrediidi direktiivis nõuetekohast teatamist reguleerivad eeskirjad ning sedasama eesmärki taotletakse ka lähiajal vastuvõetava hüpoteegikrediidi direktiiviga. ELi tarbijakaitse eeskirjades ei võeta siiski arvesse finantslepingutes kasutatavate võrdlusindeksite sobivust: ettepanek peab olema kooskõlas ELi ülejäänud õigustikuga.

| 3.17 | Komitee rõhutab vajadust täpsustada artiklit 18 selliselt, et tarbijate profiili jaoks väljapakutud võrdlusindeksi sobivuse hindamine oleks kohustuslik (sarnaselt finantsinstrumentide turgude direktiivis ettenähtuga). Vastasel juhul peab järelevalve alla kuuluv üksus pakkuma teise, sobivama võrdlusindeksi. |
| --- | --- |

3.17

Komitee rõhutab vajadust täpsustada artiklit 18 selliselt, et tarbijate profiili jaoks väljapakutud võrdlusindeksi sobivuse hindamine oleks kohustuslik (sarnaselt finantsinstrumentide turgude direktiivis ettenähtuga). Vastasel juhul peab järelevalve alla kuuluv üksus pakkuma teise, sobivama võrdlusindeksi.

| 3.18 | Komitee toetab kooskõlas IOSCO esitatud soovitustega komisjoni kavatsust kasutada korraldatud näitajate koostamiseks senisest objektiivsemat süsteemi, mis põhineks pigem teostatud tehingutel kui ametlikel küsitlustel. |
| --- | --- |

3.18

Komitee toetab kooskõlas IOSCO esitatud soovitustega komisjoni kavatsust kasutada korraldatud näitajate koostamiseks senisest objektiivsemat süsteemi, mis põhineks pigem teostatud tehingutel kui ametlikel küsitlustel.

| 3.19 | Komitee toetab määruses esitatud põhimõtete laia rakendamisala, mis hakkab ehk hõlmama laia valikut erinevaid võrdlusparameetreid, olles kooskõlas IOSCO esitatud ja 2013. aasta juulis avaldatud põhimõtetega. |
| --- | --- |

3.19

Komitee toetab määruses esitatud põhimõtete laia rakendamisala, mis hakkab ehk hõlmama laia valikut erinevaid võrdlusparameetreid, olles kooskõlas IOSCO esitatud ja 2013. aasta juulis avaldatud põhimõtetega.

| 3.20 | Samal ajal teeb komitee ettepaneku koostada rakendustingimused, mis tagaksid ka proportsionaalsuse põhimõttest kinnipidamise. Korraldatud näitajad erinevad omavahel suuresti oma levitamise, olulisuse ja manipuleeritavuse poolest. Seetõttu tuleks komitee arvates arvestada iga korraldatud näitaja iseärasuste, näitajate koostamise protsessi ja nende korraldajaga. |
| --- | --- |

3.20

Samal ajal teeb komitee ettepaneku koostada rakendustingimused, mis tagaksid ka proportsionaalsuse põhimõttest kinnipidamise. Korraldatud näitajad erinevad omavahel suuresti oma levitamise, olulisuse ja manipuleeritavuse poolest. Seetõttu tuleks komitee arvates arvestada iga korraldatud näitaja iseärasuste, näitajate koostamise protsessi ja nende korraldajaga.

| 3.21 | Selleks, et tagada proportsionaalsuse põhimõtte rakendamine, ei pruugi piisata korraldajale ettenähtud kaalutlusõigusest valida oma meetodid korraldatud näitaja koostamisel. Selle asemel teeb komitee ettepaneku arendada edasi lähenemisviisi, mida määruses muuseas juba järgitakse oluliste korraldatud näitajate jaoks erisätete kehtestamise näol. Üldisemaid põhimõtteid tuleks täiendada üksikasjalike põhimõtete kogumiga, mille abil saaks arvesse võtta võrdlusparameetrite eri kategooriaid ja nendega seonduvaid võimalikke ohte. |
| --- | --- |

3.21

Selleks, et tagada proportsionaalsuse põhimõtte rakendamine, ei pruugi piisata korraldajale ettenähtud kaalutlusõigusest valida oma meetodid korraldatud näitaja koostamisel. Selle asemel teeb komitee ettepaneku arendada edasi lähenemisviisi, mida määruses muuseas juba järgitakse oluliste korraldatud näitajate jaoks erisätete kehtestamise näol. Üldisemaid põhimõtteid tuleks täiendada üksikasjalike põhimõtete kogumiga, mille abil saaks arvesse võtta võrdlusparameetrite eri kategooriaid ja nendega seonduvaid võimalikke ohte.

| 3.22 | Komitee arvates võiks selle viimase meetme abil tõhusamalt täita võimalikud lüngad, võttes kasutusele asjakohased põhimõtted, ent siiski õõnestamata eeskirjade laiaulatuslikku kohaldatavust. |
| --- | --- |

3.22

Komitee arvates võiks selle viimase meetme abil tõhusamalt täita võimalikud lüngad, võttes kasutusele asjakohased põhimõtted, ent siiski õõnestamata eeskirjade laiaulatuslikku kohaldatavust.

| 3.23 | Komitee rõhutab, kui oluline on teha vahet erinevate korraldatud näitajate vahel ka seoses võimalike tagajärgedega, mis võiksid esineda tärkavatel turgudel, kus korraldatud näitajad on suure tähtsusega teabe edastamise läbipaistvuse seisukohast. Seetõttu soovitab komitee õigusakti kohandamist korraldatud näitajate suurema või väiksema süsteemse tähtsuse alusel. Eesmärk on vältida teatavate turgude arengu takistamist. |
| --- | --- |

3.23

Komitee rõhutab, kui oluline on teha vahet erinevate korraldatud näitajate vahel ka seoses võimalike tagajärgedega, mis võiksid esineda tärkavatel turgudel, kus korraldatud näitajad on suure tähtsusega teabe edastamise läbipaistvuse seisukohast. Seetõttu soovitab komitee õigusakti kohandamist korraldatud näitajate suurema või väiksema süsteemse tähtsuse alusel. Eesmärk on vältida teatavate turgude arengu takistamist.

| 3.24 | Komitee peab väga asjakohaseks seda, et korraldatud näitajate kindlaksmääramise jaoks kavandatud menetlused alluksid manipuleerimise puhul nii tsiviil- kui ka kriminaalkorras karistamise režiimidele. |
| --- | --- |

3.24

Komitee peab väga asjakohaseks seda, et korraldatud näitajate kindlaksmääramise jaoks kavandatud menetlused alluksid manipuleerimise puhul nii tsiviil- kui ka kriminaalkorras karistamise režiimidele.

| 3.25 | Komitee on seisukohal, et korraldatud näitajate kindlaksmääramise menetlused võivad olla usaldusväärsed ja turvalised üksnes juhul, kui need tagab ladusalt toimiv juhtimisstruktuur. Sellega seoses kiidab komitee heaks kavatsuse usaldada korraldajale vastutus korraldatud näitajate usaldusväärsuse eest ja nõustub komisjoniga selles, et valitud juhtimisstruktuurid peavad ülesannete ja menetluste poolest sobima võimalike huvide konfliktidega tegelemiseks. |
| --- | --- |

3.25

Komitee on seisukohal, et korraldatud näitajate kindlaksmääramise menetlused võivad olla usaldusväärsed ja turvalised üksnes juhul, kui need tagab ladusalt toimiv juhtimisstruktuur. Sellega seoses kiidab komitee heaks kavatsuse usaldada korraldajale vastutus korraldatud näitajate usaldusväärsuse eest ja nõustub komisjoniga selles, et valitud juhtimisstruktuurid peavad ülesannete ja menetluste poolest sobima võimalike huvide konfliktidega tegelemiseks.

| 3.26 | Viimase sätte tõhustamiseks teeb komitee ettepaneku laiendada läbipaistvuse kohustust ka kõnealustele aspektidele. |
| --- | --- |

3.26

Viimase sätte tõhustamiseks teeb komitee ettepaneku laiendada läbipaistvuse kohustust ka kõnealustele aspektidele.

| 3.27 | Kooskõlas IOSCOga peetud konsultatsioonide tulemuseks olnud seisukohtadega tunnistab komitee laiaulatusliku osalemise tähtsust korraldatud näitajate kindlaksmääramisel, et tagada mitmel korral meelde tuletatud läbipaistvuse põhimõtte järgmine ja võrdlusnäitajate esindavus. Määrusega ettenähtud vabatahtlik andmete edastamine soodustab sellist osalemist, ent komitee teeb ettepaneku kehtestada andmete edastamiseks täpsed reeglid, mille abil võib tagada korraldatud näitajate kindluse ja usaldusväärsuse. |
| --- | --- |

3.27

Kooskõlas IOSCOga peetud konsultatsioonide tulemuseks olnud seisukohtadega tunnistab komitee laiaulatusliku osalemise tähtsust korraldatud näitajate kindlaksmääramisel, et tagada mitmel korral meelde tuletatud läbipaistvuse põhimõtte järgmine ja võrdlusnäitajate esindavus. Määrusega ettenähtud vabatahtlik andmete edastamine soodustab sellist osalemist, ent komitee teeb ettepaneku kehtestada andmete edastamiseks täpsed reeglid, mille abil võib tagada korraldatud näitajate kindluse ja usaldusväärsuse.

| 3.28 | Artikli 8 lõikes 3 sätestatu osas, milles käsitletakse määruse rikkumisest teatamise sisekorda, soovitab komitee ette näha, et sellistest rikkumistest teatamise protsess oleks paindlik, kiire ja lihtne. |
| --- | --- |

3.28

Artikli 8 lõikes 3 sätestatu osas, milles käsitletakse määruse rikkumisest teatamise sisekorda, soovitab komitee ette näha, et sellistest rikkumistest teatamise protsess oleks paindlik, kiire ja lihtne.

| 3.29 | Eriti suure tähtsusega on meetmed rikkumistest teatavate töötajate kaitseks. Komitee soovitab lisada õigusakti viite ettepanekule, millega muudetakse turu kuritarvitamist käsitlevat direktiivi 2003/6/EÜ, milles seatakse ettevõtte töötajatele kohustus teatada ebaseaduslikust tegevusest ning milles nõutakse liikmesriikidelt selgesõnaliselt õigusnormide vastuvõtmist eraldi nende kaitseks. |
| --- | --- |

3.29

Eriti suure tähtsusega on meetmed rikkumistest teatavate töötajate kaitseks. Komitee soovitab lisada õigusakti viite ettepanekule, millega muudetakse turu kuritarvitamist käsitlevat direktiivi 2003/6/EÜ, milles seatakse ettevõtte töötajatele kohustus teatada ebaseaduslikust tegevusest ning milles nõutakse liikmesriikidelt selgesõnaliselt õigusnormide vastuvõtmist eraldi nende kaitseks.

| 3.30 | Komitee peab kasulikuks kehtestada eeskirjad, millega julgustatakse teatama rikkumistest, kui see on põhjendatud, muu hulgas asutades auhinnad kohtuasutustele abi osutanud isikute jaoks. |
| --- | --- |

3.30

Komitee peab kasulikuks kehtestada eeskirjad, millega julgustatakse teatama rikkumistest, kui see on põhjendatud, muu hulgas asutades auhinnad kohtuasutustele abi osutanud isikute jaoks.

| 3.31 | Komitee suhtub positiivselt sellesse, et huvitatud sidusrühmadega tuleb eelnevalt konsulteerida võimalike vajalikuks peetud metoodiliste muudatuste osas. Selline lähenemisviis on – eelkõige korrapäraselt kohandatavate korraldatud näitajate puhul – sobiv näitajate kasutamise järjepidevuse tagamiseks. |
| --- | --- |

3.31

Komitee suhtub positiivselt sellesse, et huvitatud sidusrühmadega tuleb eelnevalt konsulteerida võimalike vajalikuks peetud metoodiliste muudatuste osas. Selline lähenemisviis on – eelkõige korrapäraselt kohandatavate korraldatud näitajate puhul – sobiv näitajate kasutamise järjepidevuse tagamiseks.

| 3.32 | Sellega seoses võiks olla kohane luua sobivad vahendid, millega tagada võrdlusparameetri arvutamiseks kastutatavate meetodite laiaulatuslik levitamine ja tutvustamine (nt avaldamine veebilehel). Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutuse suunistega võiks ette näha vastavad sätted. |
| --- | --- |

3.32

Sellega seoses võiks olla kohane luua sobivad vahendid, millega tagada võrdlusparameetri arvutamiseks kastutatavate meetodite laiaulatuslik levitamine ja tutvustamine (nt avaldamine veebilehel). Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutuse suunistega võiks ette näha vastavad sätted.

| 3.33 | Komitee soovitab komisjonil tegutseda ettevaatusega võimalikul üleminekul uutele ja teistsugustele korraldatud näitajatele. Tegemist on tundliku küsimusega, kuna see võiks tekitada ebakindlust olemasolevate lepingute suhtes, põhjustades lahkhelisid ja turuhäireid. Sellistes olukordades võiks üks võimalik lahendus olla kaotatava näitaja säilitamine, kohaldades uut näitajat üksnes uute sõlmitavate lepingute suhtes. |
| --- | --- |

3.33

Komitee soovitab komisjonil tegutseda ettevaatusega võimalikul üleminekul uutele ja teistsugustele korraldatud näitajatele. Tegemist on tundliku küsimusega, kuna see võiks tekitada ebakindlust olemasolevate lepingute suhtes, põhjustades lahkhelisid ja turuhäireid. Sellistes olukordades võiks üks võimalik lahendus olla kaotatava näitaja säilitamine, kohaldades uut näitajat üksnes uute sõlmitavate lepingute suhtes.

| 3.34 | Komitee rõhutab, et korraldaja avalduses, mis käsitleb käitumisjuhendi vastavust määrusele, tuleb täpsustada ka seda, kas vastavust on tõendanud kolmandad isikud või mitte. Selline lisateave võib aidata tõhustada käitumisjuhendi sobivuse kontrollimist ning hallata võimalikku hilisemat vastutusemääramist määruses sätestatud põhimõtete rikkumise puhul. |
| --- | --- |

3.34

Komitee rõhutab, et korraldaja avalduses, mis käsitleb käitumisjuhendi vastavust määrusele, tuleb täpsustada ka seda, kas vastavust on tõendanud kolmandad isikud või mitte. Selline lisateave võib aidata tõhustada käitumisjuhendi sobivuse kontrollimist ning hallata võimalikku hilisemat vastutusemääramist määruses sätestatud põhimõtete rikkumise puhul.

Brüssel, 21. jaanuar 2014

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Henri MALOSSE

---

(1)  ELT C 67, 6.3.2014, lk 104.

1

(2)  COM(2011) 651 final ja COM(2011) 654 final.

2

(3)  ELT C 248, 25.8.2011, lk 108.

3

---

| 11.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 177/48 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 177/48

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kohandatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 ja 291 teatavaid õigusakte, mis näevad ette kontrolliga regulatiivmenetluse kasutamist”

COM(2013) 751 final – 2013/0365 (COD)

(2014/C 177/09)

Pearaportöör: Antonello PEZZINI

Euroopa Liidu Nõukogu otsustas 10. detsembril 2013. aastal ja Euroopa Parlament 18. novembril 2013. aastal vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 304 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kohandatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 ja 291 teatavaid õigusakte, mis näevad ette kontrolliga regulatiivmenetluse kasutamist”

COM(2013) 751 final – 2013/0365 (COD).

Arvestades töö kiireloomulisust, määras komitee täiskogu 495. istungjärgul 21.–22. jaanuaril 2014 pearaportööriks Antonello Pezzini ja võttis vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 112 ja erapooletuks jäi 2.

1.   Järeldused ja soovitused

Järeldused ja soovitused

| 1.1 | Komitee toetab komisjoni ettepanekut, kuna sellega tagatakse ELi õigusallikate kindlus, püüeldakse lihtsustamise ja tõhususe suurendamise poole ning tagatakse demokraatliku kontrolli volituste täieulatuslik täitmine ning kõigile huvitatutele selge ja läbipaistev teave. |
| --- | --- |

1.1

Komitee toetab komisjoni ettepanekut, kuna sellega tagatakse ELi õigusallikate kindlus, püüeldakse lihtsustamise ja tõhususe suurendamise poole ning tagatakse demokraatliku kontrolli volituste täieulatuslik täitmine ning kõigile huvitatutele selge ja läbipaistev teave.

| 1.2 | Komitee tunneb heameelt, et komisjon võttis ettepaneku koostamisel arvesse mitmesuguseid komitee varasemates arvamustes väljendatud aspekte. |
| --- | --- |

1.2

Komitee tunneb heameelt, et komisjon võttis ettepaneku koostamisel arvesse mitmesuguseid komitee varasemates arvamustes väljendatud aspekte.

| 1.3 | Komitee nendib, et komisjoni ettepanek hõlmab rohkem kui 80 õigusakti (mille seas on määruseid ja direktiive) tehtud muudatusi ja avaldab kahetsust, et ta ei saa avaldada hinnangut iga õigusakti kohta, arvestades, et käsitletud on nii mitmekesiseid valdkondi, nagu






  — | võrgud; |
| --- | --- | --- |

1.3

Komitee nendib, et komisjoni ettepanek hõlmab rohkem kui 80 õigusakti (mille seas on määruseid ja direktiive) tehtud muudatusi ja avaldab kahetsust, et ta ei saa avaldada hinnangut iga õigusakti kohta, arvestades, et käsitletud on nii mitmekesiseid valdkondi, nagu

—

võrgud;

| — | kommunikatsiooni sisu ja -tehnoloogia; |
| --- | --- |

—

kommunikatsiooni sisu ja -tehnoloogia;

| — | kliimameetmed; |
| --- | --- |

—

kliimameetmed;

| — | energeetika; |
| --- | --- |

—

energeetika;

| — | ettevõtlus ja tööstus; |
| --- | --- |

—

ettevõtlus ja tööstus;

| — | keskkond; |
| --- | --- |

—

keskkond;

| — | statistika; |
| --- | --- |

—

statistika;

| — | siseturg ja teenused; |
| --- | --- |

—

siseturg ja teenused;

| — | liikuvus ja transport; |
| --- | --- |

—

liikuvus ja transport;

| — | tervise- ja tarbijaküsimused; |
| --- | --- |

—

tervise- ja tarbijaküsimused;

| — | humanitaarabi. |
| --- | --- |

—

humanitaarabi.

| 1.4 | Komitee soovitab viia läbi põhjalikumad lisahinnangud volituste delegeerimise eesmärkide, sisu, ulatuse ja kestvuse kohta, et ELi tasandil saaks demokraatlikku kontrolli täieulatuslikult läbi viia ning et riikide parlamentidele ELi õigusloomeprotsessi tagatud eelisõigusi ja ülesandeid saaks täiel määral täita. Komitee leiab, et mõisted „mitteolemuslikud meetmed” ja „delegeeritud volitused” tuleks ühemõtteliselt, täiel määral Euroopa Kohtu tõlgendust arvesse võttes määratleda. |
| --- | --- |

1.4

Komitee soovitab viia läbi põhjalikumad lisahinnangud volituste delegeerimise eesmärkide, sisu, ulatuse ja kestvuse kohta, et ELi tasandil saaks demokraatlikku kontrolli täieulatuslikult läbi viia ning et riikide parlamentidele ELi õigusloomeprotsessi tagatud eelisõigusi ja ülesandeid saaks täiel määral täita. Komitee leiab, et mõisted „mitteolemuslikud meetmed” ja „delegeeritud volitused” tuleks ühemõtteliselt, täiel määral Euroopa Kohtu tõlgendust arvesse võttes määratleda.

| 1.5 | Komitee rõhutab järgmiste tegurite olulisust:






  — | Euroopa Parlamendi täielik osalemine nimetatud protsessis; |
| --- | --- | --- |

1.5

Komitee rõhutab järgmiste tegurite olulisust:

—

Euroopa Parlamendi täielik osalemine nimetatud protsessis;

| — | komiteemenetluste ratsionaliseerimine ja lihtsustamine; |
| --- | --- |

—

komiteemenetluste ratsionaliseerimine ja lihtsustamine;

| — | parem teavitamine nii komiteedele delegeerimise tingimustest kui asjakohastest meetmetest, mis on määratletud protsessi kõigis etappides; |
| --- | --- |

—

parem teavitamine nii komiteedele delegeerimise tingimustest kui asjakohastest meetmetest, mis on määratletud protsessi kõigis etappides;

| — | kodanike ja kodanikuühiskonna täielik juurdepääs teabele. |
| --- | --- |

—

kodanike ja kodanikuühiskonna täielik juurdepääs teabele.

| 1.6 | Komitee peab oluliseks, et komiteemenetlused peavad olema võimalikult läbipaistvad ja arusaadavad kõigi ELi kodanike jaoks ja eelkõige nende jaoks, keda õigusaktid isiklikult puudutavad. |
| --- | --- |

1.6

Komitee peab oluliseks, et komiteemenetlused peavad olema võimalikult läbipaistvad ja arusaadavad kõigi ELi kodanike jaoks ja eelkõige nende jaoks, keda õigusaktid isiklikult puudutavad.

| 1.7 | Komitee meenutab vajadust rakendada täiel määral Lissaboni lepingu artiklit 8a, milles nähakse ette, et otsused võetakse vastu tasandil, kus neil on kõige kodanikulähedasem mõju, tagades kodanikele ja kodanikuühiskonnale täieliku juurdepääsu teabele. |
| --- | --- |

1.7

Komitee meenutab vajadust rakendada täiel määral Lissaboni lepingu artiklit 8a, milles nähakse ette, et otsused võetakse vastu tasandil, kus neil on kõige kodanikulähedasem mõju, tagades kodanikele ja kodanikuühiskonnale täieliku juurdepääsu teabele.

| 1.8 | Komitee nõuab, et hinnataks uue reguleeriva raamistiku rakendamise mõju ja et Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komiteele esitatakse regulaarselt aruanne, kus käsitletaks teabe tõhusust, läbipaistvust ja levitamist. |
| --- | --- |

1.8

Komitee nõuab, et hinnataks uue reguleeriva raamistiku rakendamise mõju ja et Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komiteele esitatakse regulaarselt aruanne, kus käsitletaks teabe tõhusust, läbipaistvust ja levitamist.

2.   Sissejuhatus

Sissejuhatus

| 2.1 | Lissaboni lepingu jõustumise järgselt eristatakse selgelt ELi toimimise lepingu artikli 290 menetluse kohaselt komisjonile delegeeritud volitusi võtta vastu muid kui seadusandlikke akte, mis on üldkohaldatavad ning mis täiendavad või muudavad seadusandliku akti teatavaid mitteolemuslikke osi (delegeerimismenetlus), ning artikli 291 menetluse kohaselt komisjonile antud volitusi võtta vastu nn rakendusakte ehk ühtseid tingimusi õiguslikult siduvate liidu õigusaktide rakendamiseks. |
| --- | --- |

2.1

Lissaboni lepingu jõustumise järgselt eristatakse selgelt ELi toimimise lepingu artikli 290 menetluse kohaselt komisjonile delegeeritud volitusi võtta vastu muid kui seadusandlikke akte, mis on üldkohaldatavad ning mis täiendavad või muudavad seadusandliku akti teatavaid mitteolemuslikke osi (delegeerimismenetlus), ning artikli 291 menetluse kohaselt komisjonile antud volitusi võtta vastu nn rakendusakte ehk ühtseid tingimusi õiguslikult siduvate liidu õigusaktide rakendamiseks.

| 2.1.1 | Delegeerimisvolituse rakendamine on ette nähtud õigusaktides, mis ei ole siduvad, näiteks:






  — | komisjoni teatis Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 rakendamise kohta (1), |
| --- | --- | --- |

2.1.1

Delegeerimisvolituse rakendamine on ette nähtud õigusaktides, mis ei ole siduvad, näiteks:

—

komisjoni teatis Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 rakendamise kohta (1),

1

| — | 2006. aasta ühine institutsioonidevaheline seisukoht delegeeritud aktide kohta, |
| --- | --- |

—

2006. aasta ühine institutsioonidevaheline seisukoht delegeeritud aktide kohta,

| — | parlamendi kodukorra artiklid 87a ja 88, mida muudeti 10. mai 2012. aasta otsusega (2). |
| --- | --- |

—

parlamendi kodukorra artiklid 87a ja 88, mida muudeti 10. mai 2012. aasta otsusega (2).

2

| 2.2 | Nagu komitee 2008. aasta kontrolliga regulatiivmenetluse teemalises arvamuses (3) meelde tuletas, muutis nõukogu juba 2006. aasta juulis (4) otsust, millega sätestati komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused, (5) kehtestades uue kontrolliga regulatiivmenetluse. |
| --- | --- |

2.2

Nagu komitee 2008. aasta kontrolliga regulatiivmenetluse teemalises arvamuses (3) meelde tuletas, muutis nõukogu juba 2006. aasta juulis (4) otsust, millega sätestati komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused, (5) kehtestades uue kontrolliga regulatiivmenetluse.

3

4

5

| 2.2.1 | Tänu nimetatud menetlusele võib seadusandja takistada vastu võtta kvaasiseadusandlikke meetmeid ehk selliseid meetmeid, mille eesmärk on muuta kaasotsustamismenetluse korras vastuvõetud aktide vähemolulisi sätteid alati, kui ta leiab, et meetmete eelnõu ületab kõnealuses aktis sätestatud rakendusvolitused või kui eelnõu ei ole kooskõlas akti eesmärgi või sisuga ega proportsionaalsuse ja subsidiaarsuse põhimõtetega. |
| --- | --- |

2.2.1

Tänu nimetatud menetlusele võib seadusandja takistada vastu võtta kvaasiseadusandlikke meetmeid ehk selliseid meetmeid, mille eesmärk on muuta kaasotsustamismenetluse korras vastuvõetud aktide vähemolulisi sätteid alati, kui ta leiab, et meetmete eelnõu ületab kõnealuses aktis sätestatud rakendusvolitused või kui eelnõu ei ole kooskõlas akti eesmärgi või sisuga ega proportsionaalsuse ja subsidiaarsuse põhimõtetega.

| 2.2.2 | Tegemist on komiteemenetlusele tüüpilise menetlusega, mis on sätestatud nõukogu otsusega 1999/468/EÜ, mida muudeti otsusega 2006/512/EÜ, mille kohaselt peab komisjon esitama rakendusmeetmete eelnõud viie komiteemenetluse järgi (konsulteerimismenetlus, korralduskomitee menetlus, regulatiivkomitee menetlus, kontrolliga regulatiivmenetlus, kaitsemeetmete menetlus) liikmesriikide ametnikest koosnevatele komiteedele. Komisjon võttis juba 2006. aasta detsembris vastu 25 asjaomast ettepanekut, (6) mille kohta on komitee arvamuse koostanud (7). |
| --- | --- |

2.2.2

Tegemist on komiteemenetlusele tüüpilise menetlusega, mis on sätestatud nõukogu otsusega 1999/468/EÜ, mida muudeti otsusega 2006/512/EÜ, mille kohaselt peab komisjon esitama rakendusmeetmete eelnõud viie komiteemenetluse järgi (konsulteerimismenetlus, korralduskomitee menetlus, regulatiivkomitee menetlus, kontrolliga regulatiivmenetlus, kaitsemeetmete menetlus) liikmesriikide ametnikest koosnevatele komiteedele. Komisjon võttis juba 2006. aasta detsembris vastu 25 asjaomast ettepanekut, (6) mille kohta on komitee arvamuse koostanud (7).

6

7

| 2.3 | Kontrolliga regulatiivmenetlust kasutati selliste rakendusmeetmete vastuvõtmiseks, millega muudeti aktide vähemolulisi sätteid. Aastatel 2009–2014 jäid ajutiselt jõusse komiteemenetluse otsuse artikkel 5a ja kontrolliga regulatiivmenetlus, kuni olemasolevad sätted viiakse teatud määruste, direktiivide ja otsuste kooskõlla viimise abil vastavusse delegeeritud aktide korraga. |
| --- | --- |

2.3

Kontrolliga regulatiivmenetlust kasutati selliste rakendusmeetmete vastuvõtmiseks, millega muudeti aktide vähemolulisi sätteid. Aastatel 2009–2014 jäid ajutiselt jõusse komiteemenetluse otsuse artikkel 5a ja kontrolliga regulatiivmenetlus, kuni olemasolevad sätted viiakse teatud määruste, direktiivide ja otsuste kooskõlla viimise abil vastavusse delegeeritud aktide korraga.

| 2.4 | Komitee on ka hiljuti avaldanud arvamust (8) kahe 12 eri sektorit käsitleva koondmääruse ettepaneku kohta ning toetanud komisjoni algatust, sest see on vajalik ELi õiguse allikate kaitsmisel ning lihtsustamise ja tõhustamise eesmärgil, kuid soovitab nõukogul ja parlamendil jälgida protsessi võimalikult hoolikalt ja hinnata üksikasjalikult kõiki kohandatavaid õigusakte. Need hõlmavad 165 õigusakti, millele on siiani kehtinud kontrolliga regulatiivmenetlus ning mis nüüd kuuluvad uue delegeeritud aktide menetluse alla. |
| --- | --- |

2.4

Komitee on ka hiljuti avaldanud arvamust (8) kahe 12 eri sektorit käsitleva koondmääruse ettepaneku kohta ning toetanud komisjoni algatust, sest see on vajalik ELi õiguse allikate kaitsmisel ning lihtsustamise ja tõhustamise eesmärgil, kuid soovitab nõukogul ja parlamendil jälgida protsessi võimalikult hoolikalt ja hinnata üksikasjalikult kõiki kohandatavaid õigusakte. Need hõlmavad 165 õigusakti, millele on siiani kehtinud kontrolliga regulatiivmenetlus ning mis nüüd kuuluvad uue delegeeritud aktide menetluse alla.

8

| 2.5 | Komitee märgib, et ta võttis hiljuti vastu põhjaliku aruande delegeerimismenetluse kohta, ja soovitab seda arvesse võtta, et käesolevat arvamust paremini mõista. |
| --- | --- |

2.5

Komitee märgib, et ta võttis hiljuti vastu põhjaliku aruande delegeerimismenetluse kohta, ja soovitab seda arvesse võtta, et käesolevat arvamust paremini mõista.

3.   Komisjoni ettepanekud

Komisjoni ettepanekud

| 3.1 | Praegune ettepanek jälgib reguleeriva raamistikuga samasugust lähenemisviisi kui eelmised ettepanekud. |
| --- | --- |

3.1

Praegune ettepanek jälgib reguleeriva raamistikuga samasugust lähenemisviisi kui eelmised ettepanekud.

| 3.2 | Kavandatud reguleeriv raamistik hõlmab muudatusi 76 õigusaktis, sh mitmesugustel teemadel koostatud määrustes ja direktiivides. ELi toimimise lepingu sätetega kooskõlla viimise eesmärgil on kavandatud ka jätta välja mõned sätted järgmistest õigusaktidest: määrus (EÜ) nr 66/2010 ja määrus (EÜ) nr 1221/2009 keskkonna teemal; direktiiv 97/70/EÜ transpordi teemal; määrus (EÜ) nr 1333/2008 ja direktiiv 2002/46/EÜ tervise- ja tarbijaküsimuste teemal; (9) nõukogu määrus (EÜ) nr 1257/96 humanitaarabi teemal. |
| --- | --- |

3.2

Kavandatud reguleeriv raamistik hõlmab muudatusi 76 õigusaktis, sh mitmesugustel teemadel koostatud määrustes ja direktiivides. ELi toimimise lepingu sätetega kooskõlla viimise eesmärgil on kavandatud ka jätta välja mõned sätted järgmistest õigusaktidest: määrus (EÜ) nr 66/2010 ja määrus (EÜ) nr 1221/2009 keskkonna teemal; direktiiv 97/70/EÜ transpordi teemal; määrus (EÜ) nr 1333/2008 ja direktiiv 2002/46/EÜ tervise- ja tarbijaküsimuste teemal; (9) nõukogu määrus (EÜ) nr 1257/96 humanitaarabi teemal.

9

4.   Üldised märkused

Üldised märkused

| 4.1 | Komitee toetab komisjoni ettepanekut, kuna sellega tagatakse ELi õigusallikate kindlus, püüeldakse lihtsustamise ja tõhususe suurendamise poole ning tagatakse parlamendi ja nõukogu demokraatliku kontrolli volituste täieulatuslik täitmine. |
| --- | --- |

4.1

Komitee toetab komisjoni ettepanekut, kuna sellega tagatakse ELi õigusallikate kindlus, püüeldakse lihtsustamise ja tõhususe suurendamise poole ning tagatakse parlamendi ja nõukogu demokraatliku kontrolli volituste täieulatuslik täitmine.

| 4.2 | Komitee tunneb heameelt, et kõnealuse ettepaneku koostamisel võeti arvesse mitmesuguseid komitee varasemates arvamustes väljendatud seisukohti, ja tuletab meelde varasemalt öeldut ehk et „ELi toimimise lepingu artikli 290 kohaselt tuleb delegeeritud volituse kestus põhiaktis selgelt määratleda ning et praeguseni (mõne harva erandiga) on delegeerimine põhimõtteliselt antud määratud ajaks koos võimalusega delegeerimise rakendamise aruande esitamisel tähtaega pikendada” (10). |
| --- | --- |

4.2

Komitee tunneb heameelt, et kõnealuse ettepaneku koostamisel võeti arvesse mitmesuguseid komitee varasemates arvamustes väljendatud seisukohti, ja tuletab meelde varasemalt öeldut ehk et „ELi toimimise lepingu artikli 290 kohaselt tuleb delegeeritud volituse kestus põhiaktis selgelt määratleda ning et praeguseni (mõne harva erandiga) on delegeerimine põhimõtteliselt antud määratud ajaks koos võimalusega delegeerimise rakendamise aruande esitamisel tähtaega pikendada” (10).

10

| 4.3 | Komitee meenutab, et Euroopa Parlament ise juhtis seadusandlike volituste delegeerimise teemalises 5. mai 2010. aasta resolutsioonis tähelepanu delegeerimise delikaatsusele, ja rõhutas, et „artikli 290 kohase delegeerimise eesmärgid, sisu, ulatuse ja kestuse peavad parlament ja nõukogu selgelt määratlema seadusandlikus aktis”. Komitee arvates peaks see võimaldama ka riikide parlamentidele ELi õigusloomeprotsessi tagatud eelisõigusi ja ülesandeid täiel määral täita. |
| --- | --- |

4.3

Komitee meenutab, et Euroopa Parlament ise juhtis seadusandlike volituste delegeerimise teemalises 5. mai 2010. aasta resolutsioonis tähelepanu delegeerimise delikaatsusele, ja rõhutas, et „artikli 290 kohase delegeerimise eesmärgid, sisu, ulatuse ja kestuse peavad parlament ja nõukogu selgelt määratlema seadusandlikus aktis”. Komitee arvates peaks see võimaldama ka riikide parlamentidele ELi õigusloomeprotsessi tagatud eelisõigusi ja ülesandeid täiel määral täita.

| 4.4 | Pealegi tuleks komitee arvates delegeerimise kasutamine kinnitada üksnes siis, kui on artikli 290 järgi vaja „võtta vastu muid kui seadusandlikke akte, mis on üldkohaldatavad ning mis täiendavad või muudavad seadusandliku akti teatavaid mitteolemuslikke osi” ning puhtalt rakenduslike aktide puhul tuleb kasutada ELi toimimise lepingu artikli 291 sätteid. Igal juhul peaks välistama delegeerimise võimaluse õigusaktide puhul, mis puudutavad sektori jaoks olemuslikke osi. Lisaks tuleb määratleda mitteolemuslike osade mõiste ning selle mehhanismi toimimist tuleb täpselt hinnata. |
| --- | --- |

4.4

Pealegi tuleks komitee arvates delegeerimise kasutamine kinnitada üksnes siis, kui on artikli 290 järgi vaja „võtta vastu muid kui seadusandlikke akte, mis on üldkohaldatavad ning mis täiendavad või muudavad seadusandliku akti teatavaid mitteolemuslikke osi” ning puhtalt rakenduslike aktide puhul tuleb kasutada ELi toimimise lepingu artikli 291 sätteid. Igal juhul peaks välistama delegeerimise võimaluse õigusaktide puhul, mis puudutavad sektori jaoks olemuslikke osi. Lisaks tuleb määratleda mitteolemuslike osade mõiste ning selle mehhanismi toimimist tuleb täpselt hinnata.

| 4.5 | Sellega seoses kordab komitee oma soovitusi komisjonile ehk soovitab komisjonil „õigusaktide ühekorraga kohandamisel arvestada rohkem teatud põhiaktide eripäradega” (11) ning võtta arvesse mõistete „mitteolemuslikud meetmed” ja „komisjonile delegeeritud volitused” Euroopa Kohtu tõlgendust. |
| --- | --- |

4.5

Sellega seoses kordab komitee oma soovitusi komisjonile ehk soovitab komisjonil „õigusaktide ühekorraga kohandamisel arvestada rohkem teatud põhiaktide eripäradega” (11) ning võtta arvesse mõistete „mitteolemuslikud meetmed” ja „komisjonile delegeeritud volitused” Euroopa Kohtu tõlgendust.

11

| 4.6 | Komitee rõhutab järgmiste tegurite olulisust:






  — | Euroopa Parlamendi täielik osalemine, kellel peab olema viimase abinõuna õigus mõni otsus tagasi lükata; |
| --- | --- | --- |

4.6

Komitee rõhutab järgmiste tegurite olulisust:

—

Euroopa Parlamendi täielik osalemine, kellel peab olema viimase abinõuna õigus mõni otsus tagasi lükata;

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu parem teavitamine nii komiteedest kui neile kõigil protsessi eri etappidel esitatud meetmetest; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu parem teavitamine nii komiteedest kui neile kõigil protsessi eri etappidel esitatud meetmetest;

| — | Euroopa Parlamendi rolli tugevnemine lepitusmenetluse kaudu Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel, kui Euroopa Parlament on esitanud negatiivse arvamuse; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi rolli tugevnemine lepitusmenetluse kaudu Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel, kui Euroopa Parlament on esitanud negatiivse arvamuse;

| 4.7 | Komitee on alati olnud seisukohal, et „komiteemenetlused – millesse on kaasatud üksnes komisjoni ja liikmesriikide valitsuste esindajad ja mille ülesanne on kas haldamine, nõustamine või õigusaktide rakendamisest ja järelevalvest tulenev reguleerimine – tuleb muuta läbipaistvamaks ja arusaadavamaks kõigile ja eelkõige isikutele, keda kõnealused õigusaktid otseselt puudutavad” (12). |
| --- | --- |

4.7

Komitee on alati olnud seisukohal, et „komiteemenetlused – millesse on kaasatud üksnes komisjoni ja liikmesriikide valitsuste esindajad ja mille ülesanne on kas haldamine, nõustamine või õigusaktide rakendamisest ja järelevalvest tulenev reguleerimine – tuleb muuta läbipaistvamaks ja arusaadavamaks kõigile ja eelkõige isikutele, keda kõnealused õigusaktid otseselt puudutavad” (12).

12

| 4.8 | Komitee peab oluliseks hinnata korrapäraselt uue kavandatud õigusraamistiku rakendamise mõju ja et Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komiteele esitatakse regulaarselt aruanne, kus käsitletakse ühenduse delegeeritud akte käsitleva ning kõigile kättesaadava ja kasutajasõbraliku teabe tõhusust, läbipaistvust ja levitamist, et oleks võimalik kontrollida menetlusi, kus on ühendatud regulatiivmeetmed ja rakendusmeetmed. |
| --- | --- |

4.8

Komitee peab oluliseks hinnata korrapäraselt uue kavandatud õigusraamistiku rakendamise mõju ja et Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komiteele esitatakse regulaarselt aruanne, kus käsitletakse ühenduse delegeeritud akte käsitleva ning kõigile kättesaadava ja kasutajasõbraliku teabe tõhusust, läbipaistvust ja levitamist, et oleks võimalik kontrollida menetlusi, kus on ühendatud regulatiivmeetmed ja rakendusmeetmed.

| 4.9 | Sellega seoses meenutab komitee vajadust rakendada ka sel juhul täiel määral Lissaboni lepingu artiklit 8a, milles nähakse ette, et otsused võetakse vastu tasandil, kus neil on kõige kodanikulähedasem mõju, tagades kodanikele ja kodanikuühiskonnale täieliku juurdepääsu teabele. |
| --- | --- |

4.9

Sellega seoses meenutab komitee vajadust rakendada ka sel juhul täiel määral Lissaboni lepingu artiklit 8a, milles nähakse ette, et otsused võetakse vastu tasandil, kus neil on kõige kodanikulähedasem mõju, tagades kodanikele ja kodanikuühiskonnale täieliku juurdepääsu teabele.

Brüssel, 21. jaanuar 2014

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2009) 673 final, 9.12.2009.

1

(2)  Dokument A7-0072/2012.

2

(3)  ELT C 224, 30.8.2008, lk 35.

3

(4)  Otsus nr 512/2006/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006).

4

(5)  Otsus nr 468/1999/EÜ (ELT L 184, 17.7.1999).

5

(6)  COM(2006) 901–926 final.

6

(7)  ELT C 161, 13.7.2007, lk 45.

7

(8)  ELT C 67, 6.3.2014, lk 104.

8

(9)  Näiteks oleks rohkem selgitusi vaja selle kohta, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 2003. aasta direktiivis 2002/98/EÜ, millega kehtestatakse inimvere ja verekomponentide kogumise, uurimise, töötlemise, säilitamise ja jaotamise kvaliteedi- ja ohutusnõuded, jäetaks välja artikli 29 teise lõigu punkt i („ühenduses kehtiv raskest kõrvaltoimest ja tõsistest kõrvalekalletest teatamise kord ja teate vorm”).

9

(10)  Vt joonealune märkus 8.

10

(11)  Vt joonealune märkus 8.

11

(12)  Vt joonealune märkus 7.

12

---

| 11.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 177/52 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 177/52

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus uute psühhoaktiivsete ainete kohta”

COM(2013) 619 final – 2013/0305 (COD)

COM(2013) 618 final – 2013/0304 (COD)

(2014/C 177/10)

Raportöör: David SEARS

4. oktoobril 2013. aastal otsustas Euroopa Komisjon, 7. oktoobril 2013. aastal otsustas nõukogu ja 8. oktoobril 2013. aastal otsustas Euroopa Parlament vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 304 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus uute psühhoaktiivsete ainete kohta

COM(2013) 619 final – 2013/0305 (COD) – COM(2013) 618 final – 2013/0304 (COD).

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsiooni arvamus võeti vastu 19. detsembril 2013.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 495. istungjärgul 21.–22. jaanuaril 2014 (21. jaanuari istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 148, erapooletuks jäi 2.

1.   Kokkuvõte ja soovitused

| 1.1 | Komitee on nõus sellega, et nõukogu 2005. aasta otsus (1) uute psühhoaktiivsete ainete kohta vajab ajakohastamist. Komitee nõustub, et ELi asjaomaste ametite vahelise tegevuse paremaks koordineerimiseks on vaja tihedamat ajakava andmete kogumiseks ja üksikasjalikumat siseklassifikatsiooni võimalust ainete puhul, mis kujutavad endast väikest, keskmist või suurt ohtu. Kõik nende klassifitseerimisele järgnevad tarnimist piiravad meetmed peaksid olema õigeaegsed ja proportsionaalsed. |
| --- | --- |

1.1

Komitee on nõus sellega, et nõukogu 2005. aasta otsus (1) uute psühhoaktiivsete ainete kohta vajab ajakohastamist. Komitee nõustub, et ELi asjaomaste ametite vahelise tegevuse paremaks koordineerimiseks on vaja tihedamat ajakava andmete kogumiseks ja üksikasjalikumat siseklassifikatsiooni võimalust ainete puhul, mis kujutavad endast väikest, keskmist või suurt ohtu. Kõik nende klassifitseerimisele järgnevad tarnimist piiravad meetmed peaksid olema õigeaegsed ja proportsionaalsed.

| 1.2 | Komitee märgib ka, et sageli ei olnud mõjuhindamisega seonduv lisateave kättesaadav, et uute psühhoaktiivsete ainete kasutamine on ELi ulatuses varieeruv ning erinevused avalikkuse suhtumises ja poliitilistes reageeringutes on drastilised. Komisjon juhib õigusega tähelepanu sellele, mis Euroopa Liidu lepingu ja praeguste rahaliste piirangute raames on poliitiliselt saavutatav, kuid ta peaks astuma sammu edasi ja määratlema, mida tegelikult tarvis on. |
| --- | --- |

1.2

Komitee märgib ka, et sageli ei olnud mõjuhindamisega seonduv lisateave kättesaadav, et uute psühhoaktiivsete ainete kasutamine on ELi ulatuses varieeruv ning erinevused avalikkuse suhtumises ja poliitilistes reageeringutes on drastilised. Komisjon juhib õigusega tähelepanu sellele, mis Euroopa Liidu lepingu ja praeguste rahaliste piirangute raames on poliitiliselt saavutatav, kuid ta peaks astuma sammu edasi ja määratlema, mida tegelikult tarvis on.

| 1.3 | Komitee arvab, et tuleks ka Euroopa Liitu mittekuuluvates riikides toimuvaid arenguid tähele panna ning edaspidistes mõjuhindamistes neile tähelepanu juhtida. Väga oluline on Euroopa Liidus vahepeal paranenud ja paremini rahastatav andmete kogumine kõigi tarnenüansside (aine kättesaadavus, kaubateed, majanduslikud võimalused ja sotsiaalne vajadus), teabevahetusühenduste (internet ja sotsiaalmeedia) ja tagajärgede (mõõdetav haigestumus ja muu kahju) kohta. |
| --- | --- |

1.3

Komitee arvab, et tuleks ka Euroopa Liitu mittekuuluvates riikides toimuvaid arenguid tähele panna ning edaspidistes mõjuhindamistes neile tähelepanu juhtida. Väga oluline on Euroopa Liidus vahepeal paranenud ja paremini rahastatav andmete kogumine kõigi tarnenüansside (aine kättesaadavus, kaubateed, majanduslikud võimalused ja sotsiaalne vajadus), teabevahetusühenduste (internet ja sotsiaalmeedia) ja tagajärgede (mõõdetav haigestumus ja muu kahju) kohta.

| 1.4 | Kui määruse ettepanek jääb praegusel kujul muutumatuks, tuleb täpsemalt lahti seletada mitu tehnilist punkti; need on välja toodud käesoleva arvamuse 5. osas. Edu saavutamine sõltub liikmesriikide poliitilisest toetusest, andmetöötluse sätetest ja rahastamisest. Eesmärkide osas tuleb kokkuleppele jõuda. Tuleb jätkata uurimistööd ning määratleda parimad (ja halvimad) tõrje- ja ravimistavad. Selliste ELi rahastatavate uurimisprogrammide nagu eSBIRTes, Orion ja ALICE-RAP kavasid ja tulemusi tuleks regulaarselt jagada valdkonna muude osalejatega ning paremini hõlmata mõjuhinnangutesse ja hilisematesse seadusandlikesse ettepanekutesse. Andmekogumine, riskihindamine ja teadmussiire peaksid kodanikuühiskonna uimastifoorumi (või ehk ulatuslikuma „uute psühhoaktiivsete ainete platvormi”) kaudu reaalajas jätkuma, kaasates kõiki sidusrühmi, eelkõige otseselt kaasatud valitsusväliseid organisatsioone ja tugirühmi. See peaks hõlmama kõiki uusi psühhoaktiivseid aineid, sealhulgas neid, millest on juba teavitatud seoses kasutamisega puhtalt, segudes või lisandina teiste uute psühhoaktiivsete ainete koostises. Prioriteetide ja tegutsemisvõimaluste suhtes tuleks liikmesriikidega sagedamini kokku leppida. Tuleks kaaluda alternatiive või lisandusi kogu ELis rakendatavale ühetaolisele reageeringule, mis piirdub pakkumise vähendamisega. |
| --- | --- |

1.4

Kui määruse ettepanek jääb praegusel kujul muutumatuks, tuleb täpsemalt lahti seletada mitu tehnilist punkti; need on välja toodud käesoleva arvamuse 5. osas. Edu saavutamine sõltub liikmesriikide poliitilisest toetusest, andmetöötluse sätetest ja rahastamisest. Eesmärkide osas tuleb kokkuleppele jõuda. Tuleb jätkata uurimistööd ning määratleda parimad (ja halvimad) tõrje- ja ravimistavad. Selliste ELi rahastatavate uurimisprogrammide nagu eSBIRTes, Orion ja ALICE-RAP kavasid ja tulemusi tuleks regulaarselt jagada valdkonna muude osalejatega ning paremini hõlmata mõjuhinnangutesse ja hilisematesse seadusandlikesse ettepanekutesse. Andmekogumine, riskihindamine ja teadmussiire peaksid kodanikuühiskonna uimastifoorumi (või ehk ulatuslikuma „uute psühhoaktiivsete ainete platvormi”) kaudu reaalajas jätkuma, kaasates kõiki sidusrühmi, eelkõige otseselt kaasatud valitsusväliseid organisatsioone ja tugirühmi. See peaks hõlmama kõiki uusi psühhoaktiivseid aineid, sealhulgas neid, millest on juba teavitatud seoses kasutamisega puhtalt, segudes või lisandina teiste uute psühhoaktiivsete ainete koostises. Prioriteetide ja tegutsemisvõimaluste suhtes tuleks liikmesriikidega sagedamini kokku leppida. Tuleks kaaluda alternatiive või lisandusi kogu ELis rakendatavale ühetaolisele reageeringule, mis piirdub pakkumise vähendamisega.

2.   Sissejuhatus

| 2.1 | Looduslikult esinev või mistahes otstarbeks eesmärgipäraselt sünteesitud seaduslik või ebaseaduslik aine on väidetavalt „psühhoaktiivne”, kui see lisaks oma muudele füüsilistele, keemilistele, toksikoloogilistele ja keskkondlikele omadustele suudab inimeste poolt mistahes otstarbel manustatuna mõjutada nende kesknärvisüsteemi ja avaldada stimuleerivat või depressiivset mõju, millega kaasnevad hallutsinatsioonid ja/või motoorsete funktsioonide, mõtlemis-, käitumis- või meeleoluhäired. |
| --- | --- |

2.1

Looduslikult esinev või mistahes otstarbeks eesmärgipäraselt sünteesitud seaduslik või ebaseaduslik aine on väidetavalt „psühhoaktiivne”, kui see lisaks oma muudele füüsilistele, keemilistele, toksikoloogilistele ja keskkondlikele omadustele suudab inimeste poolt mistahes otstarbel manustatuna mõjutada nende kesknärvisüsteemi ja avaldada stimuleerivat või depressiivset mõju, millega kaasnevad hallutsinatsioonid ja/või motoorsete funktsioonide, mõtlemis-, käitumis- või meeleoluhäired.

| 2.2 | Neid mõjusid võib pidada kasulikeks (kui ained valmistatakse ja määratakse ning neid kasutatakse kontrollitud tingimustes konkreetsete seisundite puhul ravimitena), või kasututeks ja potentsiaalselt või tegelikult ohtlikeks, mõnikord isegi väga ohtlikeks, kui neid omaalgatuslikult tarvitatakse üksnes eespool nimetatud mõjude saavutamiseks. Need riskid suurenevad järsult, kui ained tekitavad ka sõltuvust ja kui nende kasutamine on majanduslikult kurnav. |
| --- | --- |

2.2

Neid mõjusid võib pidada kasulikeks (kui ained valmistatakse ja määratakse ning neid kasutatakse kontrollitud tingimustes konkreetsete seisundite puhul ravimitena), või kasututeks ja potentsiaalselt või tegelikult ohtlikeks, mõnikord isegi väga ohtlikeks, kui neid omaalgatuslikult tarvitatakse üksnes eespool nimetatud mõjude saavutamiseks. Need riskid suurenevad järsult, kui ained tekitavad ka sõltuvust ja kui nende kasutamine on majanduslikult kurnav.

| 2.3 | Sellised ained nagu morfiin, heroiin, kokaiin, ecstasy ja kanep ning nende paljud tuletised ja lähteained, samuti suur valik amfetamiine, barbituraate, bensodiasepiine ja muid psühhedeelseid drooge on seetõttu erinevate tulemustega võetud kontrolli alla vastavalt kahele ÜRO konventsioonile (2) (1961, 1971) ja protokollile (3) (1972), mida maailma riigid eri ulatuses rakendavad. |
| --- | --- |

2.3

Sellised ained nagu morfiin, heroiin, kokaiin, ecstasy ja kanep ning nende paljud tuletised ja lähteained, samuti suur valik amfetamiine, barbituraate, bensodiasepiine ja muid psühhedeelseid drooge on seetõttu erinevate tulemustega võetud kontrolli alla vastavalt kahele ÜRO konventsioonile (2) (1961, 1971) ja protokollile (3) (1972), mida maailma riigid eri ulatuses rakendavad.

| 2.4 | Kõik psühhoaktiivsed ained, mida ei ole eespool kirjeldatud viisil nimekirja kantud ega kontrollitud, on ELi (ja mõne muu) seadusandluse mõistes „uued”, olenemata ajast, mille vältel neid on tuntud või muul, sageli seaduslikul otstarbel kasutatud. Neid nimetatakse „uuteks psühhoaktiivseteks aineteks” üksnes siis, kui on kindlaks tehtud (või kahtlustatakse), et neid väljaspool meditsiinilist või muud järelevalvet turustatakse või levitatakse üksiktarbijatele kasutamiseks ainult nende psühhoaktiivsete omaduste tõttu. |
| --- | --- |

2.4

Kõik psühhoaktiivsed ained, mida ei ole eespool kirjeldatud viisil nimekirja kantud ega kontrollitud, on ELi (ja mõne muu) seadusandluse mõistes „uued”, olenemata ajast, mille vältel neid on tuntud või muul, sageli seaduslikul otstarbel kasutatud. Neid nimetatakse „uuteks psühhoaktiivseteks aineteks” üksnes siis, kui on kindlaks tehtud (või kahtlustatakse), et neid väljaspool meditsiinilist või muud järelevalvet turustatakse või levitatakse üksiktarbijatele kasutamiseks ainult nende psühhoaktiivsete omaduste tõttu.

| 2.5 | Alkohol, tubakas ja kofeiin, mille eri annused vastavad kõigile eespool kirjeldatud uute psühhoaktiivsete ainete ja pikaajalise kasutamise kahjulikkuse kriteeriumidele, on ÜRO ja ELi määratlustest selgesõnaliselt välja jäetud. Seda on raskem teha igapäevaelus või teadusuuringutes, kus nende kasutamine ja mõju segunevad – eriti kui silmas pidada, et alkoholi ja tubaka kahjulikkus tervisele ja ühiskonnale ületab suuresti enamiku uute psühhoaktiivsete ainete oma. Siiski ei jõua teadlased ja reguleerijad neis küsimustes alati kokkuleppele ning nüüd on hädasti tarvis omavahel kooskõlastatud protsessi kahju ja riski hindamiseks kvantitatiivsel alusel. |
| --- | --- |

2.5

Alkohol, tubakas ja kofeiin, mille eri annused vastavad kõigile eespool kirjeldatud uute psühhoaktiivsete ainete ja pikaajalise kasutamise kahjulikkuse kriteeriumidele, on ÜRO ja ELi määratlustest selgesõnaliselt välja jäetud. Seda on raskem teha igapäevaelus või teadusuuringutes, kus nende kasutamine ja mõju segunevad – eriti kui silmas pidada, et alkoholi ja tubaka kahjulikkus tervisele ja ühiskonnale ületab suuresti enamiku uute psühhoaktiivsete ainete oma. Siiski ei jõua teadlased ja reguleerijad neis küsimustes alati kokkuleppele ning nüüd on hädasti tarvis omavahel kooskõlastatud protsessi kahju ja riski hindamiseks kvantitatiivsel alusel.

| 2.6 | Määratletud on rohkem kui 300 uut psühhoaktiivset ainet, mida ELis lühi- või pikemaajaliselt kasutatakse (või on kasutatud). Liikmesriikidest teatatakse jooksvalt umbes ühest uuest ainest nädala kohta. Kuna need ained on kontrollimata, ei ole nende kasutamine ebaseaduslik; seega on nad seaduslikud ja neid võib kirjeldada sõnaga „legaalne”, mis jätab eksliku mulje, et nad on ka „ohutud” või „heakskiidetud”. Enamikul juhtudel on nende oletuste kinnitamiseks või ümberlükkamiseks liiga vähe teaduslikke andmeid. Konkreetselt keelatud molekulide asemele on võimalik Hiinas või Indias kiiresti uusi variante sünteesida ja neid sealt importida, mõnedel juhtudel vastavalt ELis elavate organiseeritud rühmituste või üksikisikute tellimustele. Olemasolevaid molekule saab Euroopa Liidus aga kasutada ka teisiti kui nende õiguspärasel otstarbel. Enamikul juhtudel on motiiviks tulu saada, mõnikord aga on esmane eesmärk seaduste täitmisest kõrvale hoida. Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Teabevõrgu (Reitox) riiklikud teabekeskused annavad varajasi hoiatusi ja teavet äsja avastatud uute psühhoaktiivsete ainete kohta. |
| --- | --- |

2.6

Määratletud on rohkem kui 300 uut psühhoaktiivset ainet, mida ELis lühi- või pikemaajaliselt kasutatakse (või on kasutatud). Liikmesriikidest teatatakse jooksvalt umbes ühest uuest ainest nädala kohta. Kuna need ained on kontrollimata, ei ole nende kasutamine ebaseaduslik; seega on nad seaduslikud ja neid võib kirjeldada sõnaga „legaalne”, mis jätab eksliku mulje, et nad on ka „ohutud” või „heakskiidetud”. Enamikul juhtudel on nende oletuste kinnitamiseks või ümberlükkamiseks liiga vähe teaduslikke andmeid. Konkreetselt keelatud molekulide asemele on võimalik Hiinas või Indias kiiresti uusi variante sünteesida ja neid sealt importida, mõnedel juhtudel vastavalt ELis elavate organiseeritud rühmituste või üksikisikute tellimustele. Olemasolevaid molekule saab Euroopa Liidus aga kasutada ka teisiti kui nende õiguspärasel otstarbel. Enamikul juhtudel on motiiviks tulu saada, mõnikord aga on esmane eesmärk seaduste täitmisest kõrvale hoida. Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Teabevõrgu (Reitox) riiklikud teabekeskused annavad varajasi hoiatusi ja teavet äsja avastatud uute psühhoaktiivsete ainete kohta.

| 2.7 | Neid aineid turustatakse paljude ebasüstemaatiliste, lühendatud ja/või eksootiliste kaubanduslike nimetuste all, sageli segudes teiste keelatud, uute või väljajäetud toodetega, sealhulgas taimsed tooted, meditsiinilised toimeained, toidulisandid, tubakas, kofeiin ja inertsed täiteained. Koostis ei ole ühtne ja puudub kontroll selle üle; hoiatussildid puuduvad või on lisatud üksnes müüki lubamiseks („ei sobi inimtoiduks”). Märgistamine võib olla sihilikult eksitav („vannisool” või „viiruk” toodete puhul, mis on tõenäoliselt ette nähtud sissehingamiseks, suitsetamiseks või süstimiseks). |
| --- | --- |

2.7

Neid aineid turustatakse paljude ebasüstemaatiliste, lühendatud ja/või eksootiliste kaubanduslike nimetuste all, sageli segudes teiste keelatud, uute või väljajäetud toodetega, sealhulgas taimsed tooted, meditsiinilised toimeained, toidulisandid, tubakas, kofeiin ja inertsed täiteained. Koostis ei ole ühtne ja puudub kontroll selle üle; hoiatussildid puuduvad või on lisatud üksnes müüki lubamiseks („ei sobi inimtoiduks”). Märgistamine võib olla sihilikult eksitav („vannisool” või „viiruk” toodete puhul, mis on tõenäoliselt ette nähtud sissehingamiseks, suitsetamiseks või süstimiseks).

| 2.8 | Müük toimub spetsialiseerunud vahendajate kaudu või jaemüügipunktides (headshop'ides, smartshop'ides ja tubakapoodides, kõrvuti mitmesuguse tubakaatribuutikaga) ja internetis (krediitkaardi kasutamise võimalus, toote- ja tarnijaülevaated, kohene kojutoimetamine kõikjale). Erilisi probleeme tekitavad anonüümsed veebisaidid. Ebaseaduslike uimastite doosi hind on enamasti madal. Sotsiaalmeedia julgustab uusi suundumusi ja aitab kogemusi vahetada. Kasutamine (nt „lubatud narkootikumid”, klubid, peod või meelelahutuslikud sünteetilised nn „designer drugs”) erineb ELi ulatuses suuresti ning näib aegamisi kasvavat; keskmisest rohkem tarvitatakse kõnealuseid aineid Iirimaal, Poolas, Lätis ja Ühendkuningriigis. Otsese tarbimise tagajärjel haiglasse sattunute teatatud arv jääb suhteliselt madalaks (mis usaldusväärsete andmete puudumisel võib olla tegeliku kahju tõene näitaja, aga võib ka mitte olla). |
| --- | --- |

2.8

Müük toimub spetsialiseerunud vahendajate kaudu või jaemüügipunktides (headshop'ides, smartshop'ides ja tubakapoodides, kõrvuti mitmesuguse tubakaatribuutikaga) ja internetis (krediitkaardi kasutamise võimalus, toote- ja tarnijaülevaated, kohene kojutoimetamine kõikjale). Erilisi probleeme tekitavad anonüümsed veebisaidid. Ebaseaduslike uimastite doosi hind on enamasti madal. Sotsiaalmeedia julgustab uusi suundumusi ja aitab kogemusi vahetada. Kasutamine (nt „lubatud narkootikumid”, klubid, peod või meelelahutuslikud sünteetilised nn „designer drugs”) erineb ELi ulatuses suuresti ning näib aegamisi kasvavat; keskmisest rohkem tarvitatakse kõnealuseid aineid Iirimaal, Poolas, Lätis ja Ühendkuningriigis. Otsese tarbimise tagajärjel haiglasse sattunute teatatud arv jääb suhteliselt madalaks (mis usaldusväärsete andmete puudumisel võib olla tegeliku kahju tõene näitaja, aga võib ka mitte olla).

| 2.9 | Kooskõlas eespool öelduga ning võrreldes ebaseaduslike uimastite korrapäraste sõltlastest kasutajatega, on uute psühhoaktiivsete ainete kasutajad (eelkõige Ühendkuningriigis, kus on kogutud palju andmeid) praegu enamasti noored, suhteliselt jõukad, kriminaalse minevikuta ja vajaduse korral tõenäoliselt nõus ravile minema. Kuna nad on endiselt ka pere- ja tööellu integreeritud, on paranemismäär üldiselt hea. Kui esineb õnnetusi ja surmajuhtumeid, nähakse neis samadel põhjustel ootamatuid isiklikke tragöödiaid ja pööratakse neile üldiselt märkimisväärset meedia- ning sellest tulenevalt ka poliitilist tähelepanu. |
| --- | --- |

2.9

Kooskõlas eespool öelduga ning võrreldes ebaseaduslike uimastite korrapäraste sõltlastest kasutajatega, on uute psühhoaktiivsete ainete kasutajad (eelkõige Ühendkuningriigis, kus on kogutud palju andmeid) praegu enamasti noored, suhteliselt jõukad, kriminaalse minevikuta ja vajaduse korral tõenäoliselt nõus ravile minema. Kuna nad on endiselt ka pere- ja tööellu integreeritud, on paranemismäär üldiselt hea. Kui esineb õnnetusi ja surmajuhtumeid, nähakse neis samadel põhjustel ootamatuid isiklikke tragöödiaid ja pööratakse neile üldiselt märkimisväärset meedia- ning sellest tulenevalt ka poliitilist tähelepanu.

| 2.10 | Eespool öeldut arvesse võttes ei ole eriti üllatav, et ELi liikmesriikides ja kogu maailmas esineb uute psühhoaktiivsete ainete suhtes järsult erinevaid avalikke ja poliitilisi hoiakuid. Uruguays on hiljuti legaliseeritud kanep. Uus-Meremaal on „aktsepteeritavalt” madala riski ja kontrollitava kvaliteediga uued psühhoaktiivseid ained lubatud. Iirimaal on jaemüügipunktide arvu drastiliselt vähendatud, Madalmaades ja Kanadas kaalutakse sama. Ühendkuningriigis on traditsiooniliselt eelistatud üksiktoodete või tooterühmade keelustamist, kuid nüüd otsitakse seal alternatiivseid strateegiaid. Belgias kavandatakse tooterühmade keelustamist. On tehtud jõupingutusi ebaseaduslike uimastite müügi piiramiseks interneti anonüümsetel saitidel, seaduslik müük õilmitseb tõenäoliselt siiski edasi. |
| --- | --- |

2.10

Eespool öeldut arvesse võttes ei ole eriti üllatav, et ELi liikmesriikides ja kogu maailmas esineb uute psühhoaktiivsete ainete suhtes järsult erinevaid avalikke ja poliitilisi hoiakuid. Uruguays on hiljuti legaliseeritud kanep. Uus-Meremaal on „aktsepteeritavalt” madala riski ja kontrollitava kvaliteediga uued psühhoaktiivseid ained lubatud. Iirimaal on jaemüügipunktide arvu drastiliselt vähendatud, Madalmaades ja Kanadas kaalutakse sama. Ühendkuningriigis on traditsiooniliselt eelistatud üksiktoodete või tooterühmade keelustamist, kuid nüüd otsitakse seal alternatiivseid strateegiaid. Belgias kavandatakse tooterühmade keelustamist. On tehtud jõupingutusi ebaseaduslike uimastite müügi piiramiseks interneti anonüümsetel saitidel, seaduslik müük õilmitseb tõenäoliselt siiski edasi.

3.   Komisjoni ettepaneku põhisisu

| 3.1 | Nõukogu 2005. aasta otsuses (4) on kehtestatud uute psühhoaktiivsete ainete teabevahetuse, riskihindamise ja kontrolli raamistik. On siiski selgunud, et see võimaldab reageerida alles tagantjärele, teabe kogumine on piiratud, riskide kategooriatesse jaotamine puudulik ja piiravaid meetmeid vähe. Nõukogu nõudis 2011. aastal kõnealuse otsuse ajakohastamist. |
| --- | --- |

3.1

Nõukogu 2005. aasta otsuses (4) on kehtestatud uute psühhoaktiivsete ainete teabevahetuse, riskihindamise ja kontrolli raamistik. On siiski selgunud, et see võimaldab reageerida alles tagantjärele, teabe kogumine on piiratud, riskide kategooriatesse jaotamine puudulik ja piiravaid meetmeid vähe. Nõukogu nõudis 2011. aastal kõnealuse otsuse ajakohastamist.

| 3.2 | Ettepanekus sätestatakse vajalikeks peetud meetmed, sealhulgas direktiivi ettepanek nõukogu raamotsuse (5) läbivaatamiseks seoses miinimumeeskirjadega uimastiäri kohta. See laiendaks „uimasti” määratlust ja asetaks uued psühhoaktiivsed ained, mis tekitavad olulisi tervise-, sotsiaalseid ja ohutusriske ning mille suhtes on ELis kehtestatud alaline turustamise piirang, samasse kategooriasse ÜRO konventsioonides ja protokollis juba loetletud ainetega. |
| --- | --- |

3.2

Ettepanekus sätestatakse vajalikeks peetud meetmed, sealhulgas direktiivi ettepanek nõukogu raamotsuse (5) läbivaatamiseks seoses miinimumeeskirjadega uimastiäri kohta. See laiendaks „uimasti” määratlust ja asetaks uued psühhoaktiivsed ained, mis tekitavad olulisi tervise-, sotsiaalseid ja ohutusriske ning mille suhtes on ELis kehtestatud alaline turustamise piirang, samasse kategooriasse ÜRO konventsioonides ja protokollis juba loetletud ainetega.

| 3.3 | Ettepanekuga koostada konkreetselt uute psühhoaktiivsete ainete kohta määrus kaasneb institutsioonisisene mõjuhinnang, milles tõstetakse esile erinevusi teabe kättesaadavuse, tegeliku kasutamise, ravikulude ning avalikkuse ja valitsuse reageeringute osas kogu ELi ulatuses. Kui andmed ei ole kättesaadavad, esitatakse hinnangulised arvamused. Poliitikameetmete võimalusi hinnatakse eesmärkide saavutamise tõhususe, majandus-, finants- ja sotsiaalse mõju ning proportsionaalsuse ja sidusrühmade jaoks vastuvõetavuse alusel. |
| --- | --- |

3.3

Ettepanekuga koostada konkreetselt uute psühhoaktiivsete ainete kohta määrus kaasneb institutsioonisisene mõjuhinnang, milles tõstetakse esile erinevusi teabe kättesaadavuse, tegeliku kasutamise, ravikulude ning avalikkuse ja valitsuse reageeringute osas kogu ELi ulatuses. Kui andmed ei ole kättesaadavad, esitatakse hinnangulised arvamused. Poliitikameetmete võimalusi hinnatakse eesmärkide saavutamise tõhususe, majandus-, finants- ja sotsiaalse mõju ning proportsionaalsuse ja sidusrühmade jaoks vastuvõetavuse alusel.

| 3.4 | Ettepanek põhineb ELi toimimise lepingu artiklil 114, et tagada siseturu nõuetekohane toimimine ning tervise, ohutuse ja tarbijakaitse kõrge tase. Kavas on lühendada reageerimisaega ELi tasandil, pakkuda võimalusi sihipäraseks ja asjakohaseks tegutsemiseks, tegelda kahetise kasutusvõimaluse probleemide ja legaalsete ettevõtjate kindluse puudumisega ning ühendada uute psühhoaktiivsete ainete turg laiema siseturuga. |
| --- | --- |

3.4

Ettepanek põhineb ELi toimimise lepingu artiklil 114, et tagada siseturu nõuetekohane toimimine ning tervise, ohutuse ja tarbijakaitse kõrge tase. Kavas on lühendada reageerimisaega ELi tasandil, pakkuda võimalusi sihipäraseks ja asjakohaseks tegutsemiseks, tegelda kahetise kasutusvõimaluse probleemide ja legaalsete ettevõtjate kindluse puudumisega ning ühendada uute psühhoaktiivsete ainete turg laiema siseturuga.

| 3.5 | Ettepanekus sätestatakse ajakava andmete kogumiseks ühisaruande jaoks, mille koostavad komisjon, Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus (EMCCDA), Europol ja teised tihedalt kaasatud Euroopa asutused (Ravimiamet, Kemikaaliamet ja Toiduohutusamet), tuginedes liikmesriikide varastele hoiatustele äsja avastatud uute psühhoaktiivsete ainete kohta. |
| --- | --- |

3.5

Ettepanekus sätestatakse ajakava andmete kogumiseks ühisaruande jaoks, mille koostavad komisjon, Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus (EMCCDA), Europol ja teised tihedalt kaasatud Euroopa asutused (Ravimiamet, Kemikaaliamet ja Toiduohutusamet), tuginedes liikmesriikide varastele hoiatustele äsja avastatud uute psühhoaktiivsete ainete kohta.

| 3.6 | Selle aruande tulemuseks võib olla EMCDDA ametlik riskihindamine, millest komisjon saab oma meetmetes juhinduda. On tehtud ettepanek kehtestada kriteeriumid, mille põhjal eristada väikesi, keskmisi ja suuri tervise-, sotsiaalseid ja ohutusriske. Kui riskid on väikesed, siis edasisi meetmeid ei võeta. Keskmiste või suurte riskide puhul võib komisjon ajutiselt või alaliselt keelustada konkreetsete uute psühhoaktiivsete ainete müügi ning teatud juhtudel ka nende tootmise, levitamise, importimise või eksportimise. |
| --- | --- |

3.6

Selle aruande tulemuseks võib olla EMCDDA ametlik riskihindamine, millest komisjon saab oma meetmetes juhinduda. On tehtud ettepanek kehtestada kriteeriumid, mille põhjal eristada väikesi, keskmisi ja suuri tervise-, sotsiaalseid ja ohutusriske. Kui riskid on väikesed, siis edasisi meetmeid ei võeta. Keskmiste või suurte riskide puhul võib komisjon ajutiselt või alaliselt keelustada konkreetsete uute psühhoaktiivsete ainete müügi ning teatud juhtudel ka nende tootmise, levitamise, importimise või eksportimise.

| 3.7 | Ettepanekuga nähakse ette riskitasemete ümberhindamine uue teabe valguses ning korrapärane aruandlus ja hinnangute koostamine määruse rakendamise, kohaldamise ja tõhususe kohta. Jätkatakse teadusuuringuid ja analüüsi. Liikmesriigid on kohustatud sätestama turupiirangute jõustamiseks vajalikud haldussanktsioonid ja tagama, et need oleksid tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Ettepanekul ei ole Euroopa Liidu eelarvele otsest mõju. |
| --- | --- |

3.7

Ettepanekuga nähakse ette riskitasemete ümberhindamine uue teabe valguses ning korrapärane aruandlus ja hinnangute koostamine määruse rakendamise, kohaldamise ja tõhususe kohta. Jätkatakse teadusuuringuid ja analüüsi. Liikmesriigid on kohustatud sätestama turupiirangute jõustamiseks vajalikud haldussanktsioonid ja tagama, et need oleksid tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Ettepanekul ei ole Euroopa Liidu eelarvele otsest mõju.

| 3.8 | Määrus jõustub 20 päeva pärast arvates Euroopa Liidu Teatajas avaldamisest ja on liikmesriikidele siduv. Nõukogu esialgne otsus (6) tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse. |
| --- | --- |

3.8

Määrus jõustub 20 päeva pärast arvates Euroopa Liidu Teatajas avaldamisest ja on liikmesriikidele siduv. Nõukogu esialgne otsus (6) tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse.

4.   Üldised märkused

| 4.1 | Komitee tervitas komisjoni 2011. aasta teatist „Euroopa uimastitevastase võitluse tugevdamine” ja 2012. aasta ettepanekut narkootikumide lähteainetega seotud määruse koostamiseks. Komitee ootas huviga uute psühhoaktiivsete ainetega seotud ettepanekuid ja soovitas üldsuuniseid tõhusaks tegutsemiseks ELi ja liikmesriikide tasandil. |
| --- | --- |

4.1

Komitee tervitas komisjoni 2011. aasta teatist „Euroopa uimastitevastase võitluse tugevdamine” ja 2012. aasta ettepanekut narkootikumide lähteainetega seotud määruse koostamiseks. Komitee ootas huviga uute psühhoaktiivsete ainetega seotud ettepanekuid ja soovitas üldsuuniseid tõhusaks tegutsemiseks ELi ja liikmesriikide tasandil.

| 4.2 | Narkootikumide lähteainete puhul rõhutati eriliselt, et asjaomased osalejad (komisjon ja piiratud hulk seaduslikke tootjaid, turustajaid ja lõppkasutajaid) on soovitud eesmärkide saavutamiseks tehtava koostöö osas täielikult järginud ÜRO 1988. aasta asjakohase konventsiooni (7) artikli 12 nõudeid. Konkreetsel juhul, kui oli tegemist heroiini tootmiseks vajalike väikeste atsetaanhüdriidi koguste kõrvaletoimetamisega, oli eesmärke võimalik väga täpselt määratleda. |
| --- | --- |

4.2

Narkootikumide lähteainete puhul rõhutati eriliselt, et asjaomased osalejad (komisjon ja piiratud hulk seaduslikke tootjaid, turustajaid ja lõppkasutajaid) on soovitud eesmärkide saavutamiseks tehtava koostöö osas täielikult järginud ÜRO 1988. aasta asjakohase konventsiooni (7) artikli 12 nõudeid. Konkreetsel juhul, kui oli tegemist heroiini tootmiseks vajalike väikeste atsetaanhüdriidi koguste kõrvaletoimetamisega, oli eesmärke võimalik väga täpselt määratleda.

| 4.3 | Sama ei saa veel öelda uute psühhoaktiivsete ainete kohta, sest nii liikmesriikides kui ka maailmas üldiselt esineb tegeliku kasutuse ning poliitiliste reageeringute osas suuri erinevusi. Sageli juhtub, et põhiteavet ei koguta ega võrrelda; üksikisikute tragöödiad äratavad meedia tähelepanu; teaduslikud ja professionaalsed soovitused ei toeta alati poliitilisi reageeringuid ja võivad nendega vastuolus olla; muid kahjulikke tegurid, sealhulgas hoopis laiemalt levinud kahjulikku alkoholi ja tubaka tarvitamist peetakse liiga tundlikuks teemaks, et seda ühtse regulatiivse lähenemisviisiga hõlmata; seoses internetikaubandusega, sotsiaalmeedia rolliga arusaamade kujundamisel, riskide võtmisega ning nii uute kui ka vanade psühhoaktiivsete ainete kasutamisega lõõgastumiseks on põlvkondade vaheline lõhe silmnähtav. |
| --- | --- |

4.3

Sama ei saa veel öelda uute psühhoaktiivsete ainete kohta, sest nii liikmesriikides kui ka maailmas üldiselt esineb tegeliku kasutuse ning poliitiliste reageeringute osas suuri erinevusi. Sageli juhtub, et põhiteavet ei koguta ega võrrelda; üksikisikute tragöödiad äratavad meedia tähelepanu; teaduslikud ja professionaalsed soovitused ei toeta alati poliitilisi reageeringuid ja võivad nendega vastuolus olla; muid kahjulikke tegurid, sealhulgas hoopis laiemalt levinud kahjulikku alkoholi ja tubaka tarvitamist peetakse liiga tundlikuks teemaks, et seda ühtse regulatiivse lähenemisviisiga hõlmata; seoses internetikaubandusega, sotsiaalmeedia rolliga arusaamade kujundamisel, riskide võtmisega ning nii uute kui ka vanade psühhoaktiivsete ainete kasutamisega lõõgastumiseks on põlvkondade vaheline lõhe silmnähtav.

| 4.4 | Sellises selgelt väga keerulises olukorras kõigi jaoks, kes püüavad uutele psühhoaktiivsetele ainetele reageerida, näivad asjakohased kaks komitee varasematest arvamustest pärit märkust, nimelt et „riik ei tohi põhjustada suuremat kahju kui see, mille eest ta soovib kaitsta” (8) ning, nagu paljudel muudelgi reguleerijatele muret tekitavatel juhtudel, „poliitika peaks põhinema teabel ja tõenditel, mitte vastupidi” (9). Seda on kergem öelda kui teha. |
| --- | --- |

4.4

Sellises selgelt väga keerulises olukorras kõigi jaoks, kes püüavad uutele psühhoaktiivsetele ainetele reageerida, näivad asjakohased kaks komitee varasematest arvamustest pärit märkust, nimelt et „riik ei tohi põhjustada suuremat kahju kui see, mille eest ta soovib kaitsta” (8) ning, nagu paljudel muudelgi reguleerijatele muret tekitavatel juhtudel, „poliitika peaks põhinema teabel ja tõenditel, mitte vastupidi” (9). Seda on kergem öelda kui teha.

| 4.5 | Praeguste ettepanekute puhul ei valmista muret see, et nad oleksid kahjulikud, vaid pigem, et nad on liiga vähe kasulikud – ja et nende olemasolu võib edasi lükata avaramate kogu ühiskonda hõlmavate ja multidistsiplinaarsete lähenemisviiside kujunemist, mida on tarvis kokkuleppele jõudmiseks esiteks praeguse olukorra ja teiseks konkreetsete elanikkonnarühmadega seotud pikemaajaliste eesmärkide üle. Kui selles suhtes eelnevalt kokkuleppele ei jõuta ning nõutud poliitilist ja finantstoetust ei saada, siis tuleks seda tunnustada kõigis ELi tasandi seadusandlikes ettepanekutes. |
| --- | --- |

4.5

Praeguste ettepanekute puhul ei valmista muret see, et nad oleksid kahjulikud, vaid pigem, et nad on liiga vähe kasulikud – ja et nende olemasolu võib edasi lükata avaramate kogu ühiskonda hõlmavate ja multidistsiplinaarsete lähenemisviiside kujunemist, mida on tarvis kokkuleppele jõudmiseks esiteks praeguse olukorra ja teiseks konkreetsete elanikkonnarühmadega seotud pikemaajaliste eesmärkide üle. Kui selles suhtes eelnevalt kokkuleppele ei jõuta ning nõutud poliitilist ja finantstoetust ei saada, siis tuleks seda tunnustada kõigis ELi tasandi seadusandlikes ettepanekutes.

| 4.6 | Komitee märgib, et ettepanekul on teised eesmärgid, näiteks kahesuguse kasutusviisiga seaduslike ainete kõrvaletoimetamisega ELis ning „legaalsete ettevõtjate” kindluse puudumisega seotud probleemide käsitlemine. Need ei ole mõjuhinnangus siiski määratletud ja saavad ettepanekus liiga vähe tähelepanu. Muid võimalusi teiste õigusaktide jäetud lünkade täitmiseks ei ole üldse kaalutud. Seetõttu on raske otsustada, kas valitud õiguslik alus (ELi toimimise lepingu artikkel 114) on asjakohane või mitte. Seni nimekirja kantud 300 aine statistilisi andmeid tuleks kasutada selle ja ka muude punktide selgitamiseks. |
| --- | --- |

4.6

Komitee märgib, et ettepanekul on teised eesmärgid, näiteks kahesuguse kasutusviisiga seaduslike ainete kõrvaletoimetamisega ELis ning „legaalsete ettevõtjate” kindluse puudumisega seotud probleemide käsitlemine. Need ei ole mõjuhinnangus siiski määratletud ja saavad ettepanekus liiga vähe tähelepanu. Muid võimalusi teiste õigusaktide jäetud lünkade täitmiseks ei ole üldse kaalutud. Seetõttu on raske otsustada, kas valitud õiguslik alus (ELi toimimise lepingu artikkel 114) on asjakohane või mitte. Seni nimekirja kantud 300 aine statistilisi andmeid tuleks kasutada selle ja ka muude punktide selgitamiseks.

| 4.7 | Komitee usub kindlalt ja on korduvalt kinnitanud, et varustamise reguleerimine on ainult üks osa lahendusest ning tõenäoliselt ei anna kasulikke ega mõõdetavaid tulemusi. Tuleb rohkem tähelepanu pöörata nõudluse mõistmisele ja teha ettepanekuid, mil viisil paremini tagada selle rahuldamine võimalikult väikese riskiga. Riski ei saa kunagi täielikult välistada, ent seda on võimalik märkimisväärselt vähendada. Abi võiks olla parema teabe korralikust levitamisest. |
| --- | --- |

4.7

Komitee usub kindlalt ja on korduvalt kinnitanud, et varustamise reguleerimine on ainult üks osa lahendusest ning tõenäoliselt ei anna kasulikke ega mõõdetavaid tulemusi. Tuleb rohkem tähelepanu pöörata nõudluse mõistmisele ja teha ettepanekuid, mil viisil paremini tagada selle rahuldamine võimalikult väikese riskiga. Riski ei saa kunagi täielikult välistada, ent seda on võimalik märkimisväärselt vähendada. Abi võiks olla parema teabe korralikust levitamisest.

| 4.8 | Komitee märgib ka, et kui kohandatakse kriminaalkaristusi, tuleb piirduda isikutega, kes püüavad saada majanduslikku kasu selliste ainete müügist, mis on juba teadaolevalt keelatud või võivad inimeste tervisele suurt kahju tekitada. Eelkõige kehtib see uute psühhoaktiivsete ainete puhul, sest nendega kaasnevad riskid näivad siiani olevat väiksemad kui „vanade” või väljajäetud psühhoaktiivsete ainete puhul ning kasutajate vanglakaristus koos vältimatu kokkupuutumisega „vanade” psühhoaktiivsete ainetega oleks kõige halvem võimalik tulemus nii üksikisikule kui ühiskonnale. Seda on ettepanekus tarvis selgelt välja öelda, kui tahetakse kujundada ELi asjaomasele elanikkonnale, eelkõige otseselt mõjutatud noortele usaldusväärseid meetmeid. |
| --- | --- |

4.8

Komitee märgib ka, et kui kohandatakse kriminaalkaristusi, tuleb piirduda isikutega, kes püüavad saada majanduslikku kasu selliste ainete müügist, mis on juba teadaolevalt keelatud või võivad inimeste tervisele suurt kahju tekitada. Eelkõige kehtib see uute psühhoaktiivsete ainete puhul, sest nendega kaasnevad riskid näivad siiani olevat väiksemad kui „vanade” või väljajäetud psühhoaktiivsete ainete puhul ning kasutajate vanglakaristus koos vältimatu kokkupuutumisega „vanade” psühhoaktiivsete ainetega oleks kõige halvem võimalik tulemus nii üksikisikule kui ühiskonnale. Seda on ettepanekus tarvis selgelt välja öelda, kui tahetakse kujundada ELi asjaomasele elanikkonnale, eelkõige otseselt mõjutatud noortele usaldusväärseid meetmeid.

5.   Konkreetsed märkused

| 5.1 | Ettepanekus esitatakse mõne, kuid mitte kõigi kasutatud oluliste mõistete määratlus, ent ei selgitata, kuidas neid tuleks kohaldada sellele ebahariliku struktuuriga, kiiresti kasvavale, osalt seaduslikule, osalt kuritegelikule, osalt läbipaistvale, osalt reguleeritud turule, kus müüakse peamiselt väljaspool ELi valmistatud tooteid. Määratlemata on „ettevõtja”, kes arvatavasti tegutseb kas seaduslikult (müüb uusi psühhoaktiivseid aineid otse või poe või interneti kaudu) või ebaseaduslikult (vahendab keelatud aineid). Mida ülemaailmsete allikatega internetimüügi kontekstis tähendab „turuletoomine”? Miks peaks „segu” olema piiratud kahe või enama uue psühhoaktiivse ainega, kui selle asemel võiks näiteks olla üks uus psühhoaktiivne aine pluss eri kogustes tubakat, kofeiini, taimi ja täiteaineid? Kas poleks parem keskenduda pigem „tarbijale” kui „inimesele, kes kasutab uut psühhoaktiivset ainet teisiti kui meditsiinilise järelevalve all”, mitte aga suuremale „tarbijate” rühmale („isikud, kes tegutsevad eesmärkidel, mis ei ole seotud nende kaubandus-, äri- ega kutsetegevusega”), kellest suuremat osa see tegevus ei puuduta? Kui ettepanek on kavandatud pigem ennetava kui järelmeetmena, kas ei peaks see siis keskenduma ka uutele psühhoaktiivsetele ainetele, „mille ilmumist oleks teaduslike hinnangute ja otsuste põhjal mõistlik eeldada”? Kriitiliselt võiks küsida, miks on tõendamiskohustus nihkunud tarnijatelt, kellelt tuleks nõuda tõendeid, et nende toodetega kaasneb „väike risk”, EMCDDAle ja komisjonile, kelles seega nähakse heakskiidu andjaid? |
| --- | --- |

5.1

Ettepanekus esitatakse mõne, kuid mitte kõigi kasutatud oluliste mõistete määratlus, ent ei selgitata, kuidas neid tuleks kohaldada sellele ebahariliku struktuuriga, kiiresti kasvavale, osalt seaduslikule, osalt kuritegelikule, osalt läbipaistvale, osalt reguleeritud turule, kus müüakse peamiselt väljaspool ELi valmistatud tooteid. Määratlemata on „ettevõtja”, kes arvatavasti tegutseb kas seaduslikult (müüb uusi psühhoaktiivseid aineid otse või poe või interneti kaudu) või ebaseaduslikult (vahendab keelatud aineid). Mida ülemaailmsete allikatega internetimüügi kontekstis tähendab „turuletoomine”? Miks peaks „segu” olema piiratud kahe või enama uue psühhoaktiivse ainega, kui selle asemel võiks näiteks olla üks uus psühhoaktiivne aine pluss eri kogustes tubakat, kofeiini, taimi ja täiteaineid? Kas poleks parem keskenduda pigem „tarbijale” kui „inimesele, kes kasutab uut psühhoaktiivset ainet teisiti kui meditsiinilise järelevalve all”, mitte aga suuremale „tarbijate” rühmale („isikud, kes tegutsevad eesmärkidel, mis ei ole seotud nende kaubandus-, äri- ega kutsetegevusega”), kellest suuremat osa see tegevus ei puuduta? Kui ettepanek on kavandatud pigem ennetava kui järelmeetmena, kas ei peaks see siis keskenduma ka uutele psühhoaktiivsetele ainetele, „mille ilmumist oleks teaduslike hinnangute ja otsuste põhjal mõistlik eeldada”? Kriitiliselt võiks küsida, miks on tõendamiskohustus nihkunud tarnijatelt, kellelt tuleks nõuda tõendeid, et nende toodetega kaasneb „väike risk”, EMCDDAle ja komisjonile, kelles seega nähakse heakskiidu andjaid?

| 5.2 | Ka uute psühhoaktiivsete ainete (NPS) määratlust tuleks selgitada – ehk peaks „N” tähendama pigem „teatatud (notified) vastavalt käesolevale ELi ettepanekule”, mitte „uued” (new), mis oleks õige ainult seoses kehtivate ÜRO konventsioonidega. Kuna aineid ei ole (ja ei saagi olla ega peakski olema) nende psühhoaktiivsete omaduste osas korrapäraselt analüüsitud vastavalt REACHi või mõne muu ainepõhise õigusakti nõuetele, on liiga vähe andmeid, kui paljud molekulid võivad lõppkokkuvõttes suuremal või väiksemal määral neid mõjusid tekitada (või olla turustatud argumendiga, nagu tekitaksid). Võttes arvesse, et terminit „psühhoaktiivne aine” kohaldatakse üksnes juhul, kui mõjusid kogevad inimesed, on piirangud loomkatsetele enesestmõistetavad. |
| --- | --- |

5.2

Ka uute psühhoaktiivsete ainete (NPS) määratlust tuleks selgitada – ehk peaks „N” tähendama pigem „teatatud (notified) vastavalt käesolevale ELi ettepanekule”, mitte „uued” (new), mis oleks õige ainult seoses kehtivate ÜRO konventsioonidega. Kuna aineid ei ole (ja ei saagi olla ega peakski olema) nende psühhoaktiivsete omaduste osas korrapäraselt analüüsitud vastavalt REACHi või mõne muu ainepõhise õigusakti nõuetele, on liiga vähe andmeid, kui paljud molekulid võivad lõppkokkuvõttes suuremal või väiksemal määral neid mõjusid tekitada (või olla turustatud argumendiga, nagu tekitaksid). Võttes arvesse, et terminit „psühhoaktiivne aine” kohaldatakse üksnes juhul, kui mõjusid kogevad inimesed, on piirangud loomkatsetele enesestmõistetavad.

| 5.3 | Komitee märgib teatava murega, et ettepanekus pööratakse peatähelepanu pigem üksikutele ainetele kui segudele, mida laialdaselt turustatakse. Asutustele on reageerimiseks ette nähtud ajakava, kuid mitte komisjonile ühisaruande algatamiseks või riskihindamise koostamiseks. Protsess algab, kui „mitu” liikmesriiki teevad kindlaks sama psühhoaktiivse aine. Aga miks ei piisa ühest, kui see on tugevalt mõjutatud? Kui mitu on „mitu”? Jääb ebaselgeks, mismoodi komisjon otsuseid teeb asutustest saadava lisateabe (võimalikul) puudumisel – ja halvemal juhul ka liikmesriikide poliitilise panuse puudumisel. Puuduvad sätted tegutsemiseks muude ELi või liikmesriikide nt märgistamist, kaupade müüki, üldist tarbijakaitset või muud keemilist, meditsiinilist või toiduohutust ja tervishoidu käsitlevate õigusaktide kohaselt. Kui „headshop'idel” lubatakse edasi tegutseda, tuleks need täielikku vastavusse viia tarbijakaitset käsitlevate kehtivate õigusaktidega. |
| --- | --- |

5.3

Komitee märgib teatava murega, et ettepanekus pööratakse peatähelepanu pigem üksikutele ainetele kui segudele, mida laialdaselt turustatakse. Asutustele on reageerimiseks ette nähtud ajakava, kuid mitte komisjonile ühisaruande algatamiseks või riskihindamise koostamiseks. Protsess algab, kui „mitu” liikmesriiki teevad kindlaks sama psühhoaktiivse aine. Aga miks ei piisa ühest, kui see on tugevalt mõjutatud? Kui mitu on „mitu”? Jääb ebaselgeks, mismoodi komisjon otsuseid teeb asutustest saadava lisateabe (võimalikul) puudumisel – ja halvemal juhul ka liikmesriikide poliitilise panuse puudumisel. Puuduvad sätted tegutsemiseks muude ELi või liikmesriikide nt märgistamist, kaupade müüki, üldist tarbijakaitset või muud keemilist, meditsiinilist või toiduohutust ja tervishoidu käsitlevate õigusaktide kohaselt. Kui „headshop'idel” lubatakse edasi tegutseda, tuleks need täielikku vastavusse viia tarbijakaitset käsitlevate kehtivate õigusaktidega.

| 5.4 | Komitee on eriti mures täiendava rahastamise puudumise pärast, mida selle töö jaoks eraldada. Kui seda on võimalik olemasoleva eelarvega teha, miks neid menetlusi siis praegu ei teostata? Kas sellise rahastamiseta on võimalik märkimisväärseid tulemusi saada? Kas (liikmesriikidele suunatud) määrus on vajalik, et sätestada, kuidas ELi eri asutused omavahel suhtlevad, või saab neid sisemisi protsesse omandatud kogemuste taustal parema ajastusega ja vastastikusel kokkuleppel suunata? |
| --- | --- |

5.4

Komitee on eriti mures täiendava rahastamise puudumise pärast, mida selle töö jaoks eraldada. Kui seda on võimalik olemasoleva eelarvega teha, miks neid menetlusi siis praegu ei teostata? Kas sellise rahastamiseta on võimalik märkimisväärseid tulemusi saada? Kas (liikmesriikidele suunatud) määrus on vajalik, et sätestada, kuidas ELi eri asutused omavahel suhtlevad, või saab neid sisemisi protsesse omandatud kogemuste taustal parema ajastusega ja vastastikusel kokkuleppel suunata?

| 5.5 | Komitee märgib, et mõjuhinnangus, millel käesolev ettepanek põhineb, on liiga vähe kõigist liikmesriikidest saadud võrdlevaid andmeid uute psühhoaktiivsete ainete kasutamise, mõju ja ravikulude kohta. Kui selgub, et need on üldised ja märkimisväärsed, võib ELi asutuste tegevus kulutõhusaks lahenduseks osutuda. Komitee tunneb muret, et ettepanekus ei ole sätestatud aruandluse miinimumstandardeid – mis võib omakorda eeldada, et suuresti vabatahtlikke riiklikke teabekeskusi, kes Reitoxi kaudu väga olulisi andmeid pakuvad, tuleb rohkem tunnustada ja toetada. |
| --- | --- |

5.5

Komitee märgib, et mõjuhinnangus, millel käesolev ettepanek põhineb, on liiga vähe kõigist liikmesriikidest saadud võrdlevaid andmeid uute psühhoaktiivsete ainete kasutamise, mõju ja ravikulude kohta. Kui selgub, et need on üldised ja märkimisväärsed, võib ELi asutuste tegevus kulutõhusaks lahenduseks osutuda. Komitee tunneb muret, et ettepanekus ei ole sätestatud aruandluse miinimumstandardeid – mis võib omakorda eeldada, et suuresti vabatahtlikke riiklikke teabekeskusi, kes Reitoxi kaudu väga olulisi andmeid pakuvad, tuleb rohkem tunnustada ja toetada.

| 5.6 | Komitee on nõus, et uued psühhoaktiivsed ained tuleks eelnevalt kokkulepitud kriteeriumide põhjal klassifitseerida vastavalt praegu olemasolevatele tõenditele väikese, keskmise ja suure riski kohta. Siiski ei või seda mõista kui luba seaduslikuks või ohutuks müügiks ning seda tuleb kõigis avalikult kättesaadavates nimekirjades kindlasti selgelt väljendada. Kuna kättesaadavaid andmeid on liiga vähe ja kvantitatiivseid riskihinnanguid raske koostada, on oodata lisatõenditel põhinevat ümberklassifitseerimist. |
| --- | --- |

5.6

Komitee on nõus, et uued psühhoaktiivsed ained tuleks eelnevalt kokkulepitud kriteeriumide põhjal klassifitseerida vastavalt praegu olemasolevatele tõenditele väikese, keskmise ja suure riski kohta. Siiski ei või seda mõista kui luba seaduslikuks või ohutuks müügiks ning seda tuleb kõigis avalikult kättesaadavates nimekirjades kindlasti selgelt väljendada. Kuna kättesaadavaid andmeid on liiga vähe ja kvantitatiivseid riskihinnanguid raske koostada, on oodata lisatõenditel põhinevat ümberklassifitseerimist.

| 5.7 | Komitee nõustub ka EMCDDA praeguste suunistega uute psühhoaktiivsete ainete riskihindamise kohta, et teised „vanad” või väljajäetud, kuid laialdaselt kasutatavad ja tuttavamad psühhoaktiivsed ained tuleks markeritena samale skaalale kanda – sealhulgas näiteks heroiin, kokaiin, kanep, ecstasy, alkohol ja tubakas. Kui seda kõigile vabalt kättesaadavatele tõenditele vaatamata teha ei saa, siis ei saa seda teha ka uute psühhoaktiivsete ainetega, sest nende puhul on tõendid halvasti kättesaadavad, puudulikud ja tihtipeale vastuolulised. Äsja turule tulnud uutel psühhoaktiivsetel ainetel võib olla vähe sotsiaalseid, kriminaalseid või keskkondlikke mõjusid, samas võivad need sel kombel kasutamisel ikkagi inimeste tervisele ohtlikud olla. |
| --- | --- |

5.7

Komitee nõustub ka EMCDDA praeguste suunistega uute psühhoaktiivsete ainete riskihindamise kohta, et teised „vanad” või väljajäetud, kuid laialdaselt kasutatavad ja tuttavamad psühhoaktiivsed ained tuleks markeritena samale skaalale kanda – sealhulgas näiteks heroiin, kokaiin, kanep, ecstasy, alkohol ja tubakas. Kui seda kõigile vabalt kättesaadavatele tõenditele vaatamata teha ei saa, siis ei saa seda teha ka uute psühhoaktiivsete ainetega, sest nende puhul on tõendid halvasti kättesaadavad, puudulikud ja tihtipeale vastuolulised. Äsja turule tulnud uutel psühhoaktiivsetel ainetel võib olla vähe sotsiaalseid, kriminaalseid või keskkondlikke mõjusid, samas võivad need sel kombel kasutamisel ikkagi inimeste tervisele ohtlikud olla.

| 5.8 | Komitee arvab, et selline terviklikum lähenemisviis sõltuvusele ja narkomaaniale võiks kaasa tuua paremini rahastatud ennetus- ja ravimeetmed riikide tasemel. Ülimalt oluline on eri vanusegruppide (10–18, 18–25 ja 25+) käitumise ja hoiakute mõistmine. Sotsiaalmeedia ja internetikaubanduse roll ning nõustamisteenused suundumuste kujundamisel või hoiatuste jagamisel on juba praegu oluliselt tähtsad ning hakkavad üha enam mõjutama individuaalsete otsuste langetamist selles valdkonnas. Seda protsessi jälgivaid projekte tuleb julgustada ja täielikult rahastada. Õigusemõistmise ja siseturu ees peaks prioriteediks saama nõuetekohane tervisekaitse. |
| --- | --- |

5.8

Komitee arvab, et selline terviklikum lähenemisviis sõltuvusele ja narkomaaniale võiks kaasa tuua paremini rahastatud ennetus- ja ravimeetmed riikide tasemel. Ülimalt oluline on eri vanusegruppide (10–18, 18–25 ja 25+) käitumise ja hoiakute mõistmine. Sotsiaalmeedia ja internetikaubanduse roll ning nõustamisteenused suundumuste kujundamisel või hoiatuste jagamisel on juba praegu oluliselt tähtsad ning hakkavad üha enam mõjutama individuaalsete otsuste langetamist selles valdkonnas. Seda protsessi jälgivaid projekte tuleb julgustada ja täielikult rahastada. Õigusemõistmise ja siseturu ees peaks prioriteediks saama nõuetekohane tervisekaitse.

| 5.9 | Komitee tunnistab, et omal ajal võib määrus osutuda vajalikuks, siiski ei ole selle õigusakti vorm ja ülesanded kaugeltki selged. Liikmesriikide probleemid on erinevad, nad eelistavad erinevaid lahendusi ja neil tuleb lubada meetmeid võtta eri ajal. Mitmel pool maailmas on piirangutes ja lubamistes suuri kontraste. Abi võiks olla arengute jälgimisest, mis toimuvad kahes lõunapoolkeral kõrvuti asuvas majanduslikult ja kultuuriliselt sarnases riigis, Austraalias ja Uus-Meremaal. Tihe koostöö USA ja teiste interneti kaudu tarnivate riikidega on väga oluline. Kaubandusläbirääkimised Hiina ja Indiaga peaksid hõlmama vanade, väljajäetud ja uute psühhoaktiivsete ainete tootmise ja müügi piiramist. |
| --- | --- |

5.9

Komitee tunnistab, et omal ajal võib määrus osutuda vajalikuks, siiski ei ole selle õigusakti vorm ja ülesanded kaugeltki selged. Liikmesriikide probleemid on erinevad, nad eelistavad erinevaid lahendusi ja neil tuleb lubada meetmeid võtta eri ajal. Mitmel pool maailmas on piirangutes ja lubamistes suuri kontraste. Abi võiks olla arengute jälgimisest, mis toimuvad kahes lõunapoolkeral kõrvuti asuvas majanduslikult ja kultuuriliselt sarnases riigis, Austraalias ja Uus-Meremaal. Tihe koostöö USA ja teiste interneti kaudu tarnivate riikidega on väga oluline. Kaubandusläbirääkimised Hiina ja Indiaga peaksid hõlmama vanade, väljajäetud ja uute psühhoaktiivsete ainete tootmise ja müügi piiramist.

| 5.10 | Peale kõige muu on see tõesti ülemaailmne probleem ning kõik edasised mõjuhinnangud ja määruste ettepanekud peaksid seda mõõdet sisaldama. Tuleks kaaluda erinevaid võimalusi, isegi kui esialgu paistab, et neid on raske ELi tasandil rakendada. EMCDDA etendab selles keskset rolli. Kui on tarvis lisarahastamist, tuleb seda võimaldada. Asjakohaseid uurimisprogramme tuleks hoolikamalt koordineerida ja nende tulemusi laiemalt levitada. Kui mis tahes tasandil läheb tarvis õigusakti, saab see loodetavasti tugevamatel tõenditel põhineva aluse, et lahendada eespool tõstatatud küsimused. |
| --- | --- |

5.10

Peale kõige muu on see tõesti ülemaailmne probleem ning kõik edasised mõjuhinnangud ja määruste ettepanekud peaksid seda mõõdet sisaldama. Tuleks kaaluda erinevaid võimalusi, isegi kui esialgu paistab, et neid on raske ELi tasandil rakendada. EMCDDA etendab selles keskset rolli. Kui on tarvis lisarahastamist, tuleb seda võimaldada. Asjakohaseid uurimisprogramme tuleks hoolikamalt koordineerida ja nende tulemusi laiemalt levitada. Kui mis tahes tasandil läheb tarvis õigusakti, saab see loodetavasti tugevamatel tõenditel põhineva aluse, et lahendada eespool tõstatatud küsimused.

Brüssel, 21. jaanuar 2014.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Henri MALOSSE

---

(1)  2005/387/JHA, ELT L 127/32, 20.5. 2005.

1

(2)  Narkootiliste ainete ÜRO konventsioon (1961).

2

(3)  ÜRO 1972. aasta protokoll, millega muudeti narkootiliste ainete ÜRO konventsiooni.

3

(4)  Vt joonealune märkus 1.

4

(5)  2004/757/JHA, ELT L 335/8, 11.11. 2004.

5

(6)  Vt joonealune märkus 1.

6

(7)  Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseadusliku ringluse vastane konventsioon, 1988.

7

(8)  Vt EMSK arvamus, ELT C 229/85, 31.7.2012.

8

(9)  Vt EMSK arvamus, ELT C 76/54, 31.7.2012.

9

---

| 11.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 177/58 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 177/58

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „NAIADES II pakett, mis sisaldab kolme järgmist dokumenti: „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 718/1999, mis käsitleb ühenduse laevastiku mahutavuse poliitikat siseveetranspordi edendamiseks”

COM(2013) 621 final – 2013/0303 (COD)

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega kehtestatakse siseveelaevade tehnilised nõuded ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/87/EÜ”

COM(2013) 622 final – 2013/0302 (COD)

„Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele „Kvaliteetse siseveetranspordi suunas – NAIADES II””

COM(2013) 623 final

(2014/C 177/11)

Raportöör: Jan SIMONS

10. septembril 2013 otsustas komisjon, 7. ja 31. oktoobril 2013 otsustas nõukogu ning 8. ja 22. oktoobril 2013 otsustas Euroopa Parlament kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 91 lõikega 1 ja artikliga 304 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

NAIADES II pakett,

mis sisaldab kolme järgmist dokumenti:

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 718/1999, mis käsitleb ühenduse laevastiku mahutavuse poliitikat siseveetranspordi edendamiseks”

COM(2013) 621 final – 2013/0303 (COD)

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega kehtestatakse siseveelaevade tehnilised nõuded ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/87/EÜ”

COM(2013) 622 final – 2013/0302 (COD)

„Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele „Kvaliteetse siseveetranspordi suunas – NAIADES II””

COM(2013) 623 final.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon võttis arvamuse vastu 18. detsembril 2013.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 495. istungjärgul 21.–22. jaanuaril 2014 (21. jaanuari istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 140, vastu hääletas 2, erapooletuks jäi 10.

1.   Järeldused ja soovitused

Järeldused ja soovitused

| 1.1 | Komitee tervitab ja toetab komisjoni meetmete ettepanekuid teatises ja kahes õigusakti ettepanekus, ent soovib juhtida tähelepanu järgmistele soovitustele. |
| --- | --- |

1.1

Komitee tervitab ja toetab komisjoni meetmete ettepanekuid teatises ja kahes õigusakti ettepanekus, ent soovib juhtida tähelepanu järgmistele soovitustele.

| 1.2 | Komitee arvates ei ole siseveetranspordi osa transporditurul kasvanud sellepärast, et viimaste aastate jooksul ei ole sektorit piisavalt ei poliitiliselt ega rahaliselt toetatud. |
| --- | --- |

1.2

Komitee arvates ei ole siseveetranspordi osa transporditurul kasvanud sellepärast, et viimaste aastate jooksul ei ole sektorit piisavalt ei poliitiliselt ega rahaliselt toetatud.

| 1.3 | Komitee kutsub komisjoni üles eraldama siseveeteedele ja siseveetranspordile piisavalt (komitee eeldab loogikast lähtuvalt vähemalt 20 %) rahalisi vahendeid Euroopa ühendamise rahastust ja teatud vahenditest, eelkõige programmist Horisont 2020, et viia ellu tegevusprogrammis seatud eesmärgid, ning toetama ja motiveerima liikmesriike infrastruktuuri hooldamisel ja laiendamisel. Samuti tuleb välja töötada uued rahastamise mehhanismid. |
| --- | --- |

1.3

Komitee kutsub komisjoni üles eraldama siseveeteedele ja siseveetranspordile piisavalt (komitee eeldab loogikast lähtuvalt vähemalt 20 %) rahalisi vahendeid Euroopa ühendamise rahastust ja teatud vahenditest, eelkõige programmist Horisont 2020, et viia ellu tegevusprogrammis seatud eesmärgid, ning toetama ja motiveerima liikmesriike infrastruktuuri hooldamisel ja laiendamisel. Samuti tuleb välja töötada uued rahastamise mehhanismid.

| 1.4 | Viidates infrastruktuuri suurele tähtsusele komisjoni eesmärkide ellu viimisel, kutsub komitee liikmesriike üles pidama kinni oma kohustustest selles valdkonnas. Selles kontekstis viitab komitee muu hulgas Doonau piirkonna riikide arengu edendamiseks koostatud Doonau piirkonna strateegiale (2010) ning selle kiiluvees juunis 2012 allkirjastatud avaldusele. |
| --- | --- |

1.4

Viidates infrastruktuuri suurele tähtsusele komisjoni eesmärkide ellu viimisel, kutsub komitee liikmesriike üles pidama kinni oma kohustustest selles valdkonnas. Selles kontekstis viitab komitee muu hulgas Doonau piirkonna riikide arengu edendamiseks koostatud Doonau piirkonna strateegiale (2010) ning selle kiiluvees juunis 2012 allkirjastatud avaldusele.

| 1.5 | Komitee toetab Doonau piirkonna strateegiat, ent nendib samas, et kuni praeguseni ei ole viidud piisavalt ellu ei seda strateegiat ega 2012. aastal allkirjastatud deklaratsiooni. Ta kutsub komisjoni seepärast üles moodustama töörühm, mis valvaks eelnevalt nimetatud strateegia ja deklaratsiooni raames sõlmitud kokkulepetest kinni pidamise järele. |
| --- | --- |

1.5

Komitee toetab Doonau piirkonna strateegiat, ent nendib samas, et kuni praeguseni ei ole viidud piisavalt ellu ei seda strateegiat ega 2012. aastal allkirjastatud deklaratsiooni. Ta kutsub komisjoni seepärast üles moodustama töörühm, mis valvaks eelnevalt nimetatud strateegia ja deklaratsiooni raames sõlmitud kokkulepetest kinni pidamise järele.

| 1.6 | Komitee toetab veendunult komisjoni talituste töödokumenti NAIADESe kohta laevastiku keskkonnasõbralikkuse suurendamiseks sektori tasandil. Komitee soovib, et ka siin eraldataks piisavalt rahalisi vahendeid, et parandada muu hulgas ka NAIADES I raames kasutamata jäänud võimalusi. |
| --- | --- |

1.6

Komitee toetab veendunult komisjoni talituste töödokumenti NAIADESe kohta laevastiku keskkonnasõbralikkuse suurendamiseks sektori tasandil. Komitee soovib, et ka siin eraldataks piisavalt rahalisi vahendeid, et parandada muu hulgas ka NAIADES I raames kasutamata jäänud võimalusi.

| 1.7 | Viidates oma varasemale arvamusele, mille teemaks oli sotsiaalne kindlustatus kõnealuses sektoris, kutsub komitee kõiki osapooli üles panema aluse uutele algatustele selles sektoris. Kavandatud, sotsiaaldialoogil põhinev, kutsekvalifikatsioonide ühtlustamine ja kutsekvalifikatsioonide kooskõlastamine Euroopas on seejuures ülimalt olulised ning selle saavutamisel peab komisjon tegema tihedat koostööd navigatsioonikomisjonidega, eelkõige Reini navigatsiooni keskkomisjoniga. |
| --- | --- |

1.7

Viidates oma varasemale arvamusele, mille teemaks oli sotsiaalne kindlustatus kõnealuses sektoris, kutsub komitee kõiki osapooli üles panema aluse uutele algatustele selles sektoris. Kavandatud, sotsiaaldialoogil põhinev, kutsekvalifikatsioonide ühtlustamine ja kutsekvalifikatsioonide kooskõlastamine Euroopas on seejuures ülimalt olulised ning selle saavutamisel peab komisjon tegema tihedat koostööd navigatsioonikomisjonidega, eelkõige Reini navigatsiooni keskkomisjoniga.

| 1.8 | Komitee on seisukohal, et ettepanekud institutsioonilise koostöö tegemiseks Euroopa Liidu ja navigatsioonikomisjonide vahel on märkimisväärne areng. Komitee kutsub asjaomaseid institutsioone üles viima eri õigussüsteemid üksteisega kooskõlla ja saavutama nii soovitud ühtlustamine. |
| --- | --- |

1.8

Komitee on seisukohal, et ettepanekud institutsioonilise koostöö tegemiseks Euroopa Liidu ja navigatsioonikomisjonide vahel on märkimisväärne areng. Komitee kutsub asjaomaseid institutsioone üles viima eri õigussüsteemid üksteisega kooskõlla ja saavutama nii soovitud ühtlustamine.

2.   Sissejuhatus

Sissejuhatus

| 2.1 | Siseveeteid pidi transporditakse igal aastal umbes 500 miljonit tonni kaupa, mis on sama palju kui 25 miljonit veoautokoormat ehk 140 miljardit tonnkilomeetrit. Siseveetranspordil on oluline roll ka reisijateveo valdkonnas, seda nii turisminduses (ristluslaevad ja ühepäevareisid) kui ka üha enam linna- ja piirkondlikus transpordis (nt praamiühendused). |
| --- | --- |

2.1

Siseveeteid pidi transporditakse igal aastal umbes 500 miljonit tonni kaupa, mis on sama palju kui 25 miljonit veoautokoormat ehk 140 miljardit tonnkilomeetrit. Siseveetranspordil on oluline roll ka reisijateveo valdkonnas, seda nii turisminduses (ristluslaevad ja ühepäevareisid) kui ka üha enam linna- ja piirkondlikus transpordis (nt praamiühendused).

| 2.2 | Traditsioonilised transporditurud, nagu puistlasti pikamaavedu, täienevad uute innovaatiliste teenustega, milles siseveetranspordil on järjest olulisem roll ka lühikeste vahemaade puhul. |
| --- | --- |

2.2

Traditsioonilised transporditurud, nagu puistlasti pikamaavedu, täienevad uute innovaatiliste teenustega, milles siseveetranspordil on järjest olulisem roll ka lühikeste vahemaade puhul.

| 2.3 | Tänu mastaabisäästule ja energiatõhususele on siseveetranspordi sektoril kõige madalamad väliskulud süsinikdioksiidiheite, müra, õnnetuste ja ummikute osas. Tänu kõige rangematele ohutusnormidele maailmas on kõnealune transpordiliik Euroopas kõige suurem ohtliku kauba vedaja. |
| --- | --- |

2.3

Tänu mastaabisäästule ja energiatõhususele on siseveetranspordi sektoril kõige madalamad väliskulud süsinikdioksiidiheite, müra, õnnetuste ja ummikute osas. Tänu kõige rangematele ohutusnormidele maailmas on kõnealune transpordiliik Euroopas kõige suurem ohtliku kauba vedaja.

| 2.4 | Siseveelaevanduse valdkonnas töötab umbes 44 000 inimest ja sellega on kaudselt seotud veel umbes 12 000 töökohta. Siseveetranspordis on suur puudus kvalifitseeritud tööjõust ja seega pakub sektor tööotsijatele tööturul võimalusi. Tänu uutele koolitusprogrammidele ja karjäärivõimalustele pakub siseveetransport noortele inimestele huvitavaid töökohti. |
| --- | --- |

2.4

Siseveelaevanduse valdkonnas töötab umbes 44 000 inimest ja sellega on kaudselt seotud veel umbes 12 000 töökohta. Siseveetranspordis on suur puudus kvalifitseeritud tööjõust ja seega pakub sektor tööotsijatele tööturul võimalusi. Tänu uutele koolitusprogrammidele ja karjäärivõimalustele pakub siseveetransport noortele inimestele huvitavaid töökohti.

| 2.5 | Siseveetransport tegutseb täielikult liberaliseeritud turul, ent kannatab alates 2008. aastast majanduskriisi tagajärgede käes. Seoses majandussurutisega on transpordimahud viimastel aastatel vähenenud, mis on siseveetranspordis kaasa toonud ülevõimsuse ja sellega kaasnevad madalad veohinnad. Eri uuringutes järeldatakse, et see olukord paraneb ehk alles mõne aasta pärast. |
| --- | --- |

2.5

Siseveetransport tegutseb täielikult liberaliseeritud turul, ent kannatab alates 2008. aastast majanduskriisi tagajärgede käes. Seoses majandussurutisega on transpordimahud viimastel aastatel vähenenud, mis on siseveetranspordis kaasa toonud ülevõimsuse ja sellega kaasnevad madalad veohinnad. Eri uuringutes järeldatakse, et see olukord paraneb ehk alles mõne aasta pärast.

| 2.6 | Euroopa ulatuslikul siseveeteede võrgustikul, mis hõlmab umbes 37 000 km jõgesid ja kanaleid, on veel piisavalt võimsust täiendavate transpordivoogude vastuvõtmiseks. See eeldab aga hästi hooldatud veeteedevõrku. Ka NAIADES I tegevusprogrammi kehtivuse ajal (2006–2014) ei hooldatud veeteid piisavalt ega rajatud puuduvaid lülisid, seda peamiselt riikide eelarvete nappuse tõttu. Lisaks takistavad siseveeteede infrastruktuuriprojektide ellu viimist pikad ja aeglased menetlused ning vältimatud halduskulud. |
| --- | --- |

2.6

Euroopa ulatuslikul siseveeteede võrgustikul, mis hõlmab umbes 37 000 km jõgesid ja kanaleid, on veel piisavalt võimsust täiendavate transpordivoogude vastuvõtmiseks. See eeldab aga hästi hooldatud veeteedevõrku. Ka NAIADES I tegevusprogrammi kehtivuse ajal (2006–2014) ei hooldatud veeteid piisavalt ega rajatud puuduvaid lülisid, seda peamiselt riikide eelarvete nappuse tõttu. Lisaks takistavad siseveeteede infrastruktuuriprojektide ellu viimist pikad ja aeglased menetlused ning vältimatud halduskulud.

3.   Teatise põhisisu

Teatise põhisisu

| 3.1 | 10. septembril 2013 avaldas komisjon teatise „Kvaliteetse siseveetranspordi suunas – NAIADES II”. Komisjon märgib, et nimetatud tegevusprogrammi eelkäija NAIADES I lõi soodsa pinnase, ent siseveetranspordi majanduslikud ja keskkonnaalased väljavaated on halvenenud ning infrastruktuuri kitsaskohtade kõrvaldamisel on saavutatud vähest edu. Samas raputab sektorit majanduskriis, mille tulemuseks on ülevõimsus. |
| --- | --- |

3.1

10. septembril 2013 avaldas komisjon teatise „Kvaliteetse siseveetranspordi suunas – NAIADES II”. Komisjon märgib, et nimetatud tegevusprogrammi eelkäija NAIADES I lõi soodsa pinnase, ent siseveetranspordi majanduslikud ja keskkonnaalased väljavaated on halvenenud ning infrastruktuuri kitsaskohtade kõrvaldamisel on saavutatud vähest edu. Samas raputab sektorit majanduskriis, mille tulemuseks on ülevõimsus.

| 3.2 | Lähtudes kõnealuse transpordiliigi võimalustest ja väljakutsetest otsustas komisjoni võtta vastu otsus jätkata oma eelnevaid siselaevanduse tegevusprogramme. Programmiga NAIADES II soovib komisjon pikas perspektiivis edendada struktuurilisi muutusi siseveetranspordi sektoris, sekkumata seejuures vabaturgu. |
| --- | --- |

3.2

Lähtudes kõnealuse transpordiliigi võimalustest ja väljakutsetest otsustas komisjoni võtta vastu otsus jätkata oma eelnevaid siselaevanduse tegevusprogramme. Programmiga NAIADES II soovib komisjon pikas perspektiivis edendada struktuurilisi muutusi siseveetranspordi sektoris, sekkumata seejuures vabaturgu.

| 3.3 | NAIADESe paketis esitatakse konkreetsed meetmed järgmistes valdkondades:






  — | kvaliteetne infrastruktuur – selle all mõistetakse paremaid ühendusi ja siseveetranspordi paremat integratsiooni teiste transpordiliikidega. Selle juures on ühenduspunktidena oluline roll sadamatel (mere- ja siseveesadamad). |
| --- | --- | --- |

3.3

NAIADESe paketis esitatakse konkreetsed meetmed järgmistes valdkondades:

—

kvaliteetne infrastruktuur – selle all mõistetakse paremaid ühendusi ja siseveetranspordi paremat integratsiooni teiste transpordiliikidega. Selle juures on ühenduspunktidena oluline roll sadamatel (mere- ja siseveesadamad).

| — | innovatsioon; |
| --- | --- |

—

innovatsioon;

| — | tõrgeteta toimiv turg; |
| --- | --- |

—

tõrgeteta toimiv turg;

| — | keskkonnakoormuse vähendamine tänu väiksematele heitkogustele; |
| --- | --- |

—

keskkonnakoormuse vähendamine tänu väiksematele heitkogustele;

| — | kvalifitseeritud töötajad ja paremad töökohad; |
| --- | --- |

—

kvalifitseeritud töötajad ja paremad töökohad;

| — | siseveetranspordi integreerimine mitmeliigilisse logistikaahelasse. |
| --- | --- |

—

siseveetranspordi integreerimine mitmeliigilisse logistikaahelasse.

| 3.4 | Kõnealuse tegevusprogrammi juurde kuuluvad kaks õigusakti ettepanekut – üks käsitleb siseveelaevade tehnilisi nõudeid ja teine siseveelaevastiku mahutavuse poliitika muutmist. Need mõlemad õiguslikud vahendid kehtivad siseveelaevanduses juba pikka aega. Komisjoni uute ettepanekutega soovitakse neid ajakohastada. Peale selle kuulub teatise juurde ka komisjoni talituste ulatuslik töödokument, mis käsitleb laevade keskkonnasõbralikumaks muutmist. |
| --- | --- |

3.4

Kõnealuse tegevusprogrammi juurde kuuluvad kaks õigusakti ettepanekut – üks käsitleb siseveelaevade tehnilisi nõudeid ja teine siseveelaevastiku mahutavuse poliitika muutmist. Need mõlemad õiguslikud vahendid kehtivad siseveelaevanduses juba pikka aega. Komisjoni uute ettepanekutega soovitakse neid ajakohastada. Peale selle kuulub teatise juurde ka komisjoni talituste ulatuslik töödokument, mis käsitleb laevade keskkonnasõbralikumaks muutmist.

| 3.4.1 | Komisjoni uue tehnilise direktiivi koostamise ettepanekuga, millega asendatakse direktiiv 2006/87/EÜ, soovitakse paremini kooskõlastada eri reguleerivate asutuste tegevust ning nähakse ette mehhanism sellise kooskõlastamise edendamiseks. See on regulatiivse tasandi institutsioonilise soovitud koostöö esimene konkreetne tulemus. |
| --- | --- |

3.4.1

Komisjoni uue tehnilise direktiivi koostamise ettepanekuga, millega asendatakse direktiiv 2006/87/EÜ, soovitakse paremini kooskõlastada eri reguleerivate asutuste tegevust ning nähakse ette mehhanism sellise kooskõlastamise edendamiseks. See on regulatiivse tasandi institutsioonilise soovitud koostöö esimene konkreetne tulemus.

| 3.4.2 | Komisjoni ettepanek mahutavuse poliitikat käsitleva määruse 718/1999 muutmiseks näeb siselaevanduse esindusorganisatsioonidele ette lisavõimalusi reservfondi kasutamiseks, eelkõige keskkonnalastel eesmärkidel. Nimetatud ettepanek sobib esitatud ettepanekute kogupaketti. |
| --- | --- |

3.4.2

Komisjoni ettepanek mahutavuse poliitikat käsitleva määruse 718/1999 muutmiseks näeb siselaevanduse esindusorganisatsioonidele ette lisavõimalusi reservfondi kasutamiseks, eelkõige keskkonnalastel eesmärkidel. Nimetatud ettepanek sobib esitatud ettepanekute kogupaketti.

| 3.5 | Teatises sisalduvate meetmete rakendajatena nimetatakse ettepanekus eri osalejaid. Kvaliteetse infrastruktuuri rajamine kuulub ELi ja liikmesriikide vastutusalasse. Sama kehtib ka õigusraamistiku loomise suhtes, mis peaks aitama tagada siseturul võrdsed võimalused. Turu läbipaistvuse ja innovatsiooni eest vastutab aga siselaevandussektor. |
| --- | --- |

3.5

Teatises sisalduvate meetmete rakendajatena nimetatakse ettepanekus eri osalejaid. Kvaliteetse infrastruktuuri rajamine kuulub ELi ja liikmesriikide vastutusalasse. Sama kehtib ka õigusraamistiku loomise suhtes, mis peaks aitama tagada siseturul võrdsed võimalused. Turu läbipaistvuse ja innovatsiooni eest vastutab aga siselaevandussektor.

| 3.6 | Teatises käsitletakse ka paremat juhtimist. Siseveetranspordi suhtes kehtivad ajalooliselt mitmed õigussüsteemid. Liikumisvabadus Euroopa suurtel jõgedel on sätestatud rahvusvahelistes lepingutes ja nendest tulenevates õigusaktides. Lisaks omab ka EL pädevusi siseveelaevanduse valdkonnas. Selleks et ennetada selliseid osaliselt kattuvaid pädevusi ja tegevusi, teeb komisjon ettepaneku uueks lähenemisviisiks. Sellega soovitakse saavutada tihe koostöö Reini navigatsiooni keskkomisjoniga, mille kohta on leping juba allkirjastatud. |
| --- | --- |

3.6

Teatises käsitletakse ka paremat juhtimist. Siseveetranspordi suhtes kehtivad ajalooliselt mitmed õigussüsteemid. Liikumisvabadus Euroopa suurtel jõgedel on sätestatud rahvusvahelistes lepingutes ja nendest tulenevates õigusaktides. Lisaks omab ka EL pädevusi siseveelaevanduse valdkonnas. Selleks et ennetada selliseid osaliselt kattuvaid pädevusi ja tegevusi, teeb komisjon ettepaneku uueks lähenemisviisiks. Sellega soovitakse saavutada tihe koostöö Reini navigatsiooni keskkomisjoniga, mille kohta on leping juba allkirjastatud.

| 3.7 | Programmil NAIADES II puudub eraldi eelarve esitatud ettepanekute rahastamiseks. Teatises viidatakse seepärast ELi tasandil infrastruktuurimeetmete rahastamise korral Euroopa ühendamise rahastule ning teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni rahastamise korral programmile Horisont 2020. Lisaks peaksid mõlemad vahendid aitama rahaliselt kaasa poliitika toetamisele ja laevade keskkonnasõbralikumaks muutmisele. |
| --- | --- |

3.7

Programmil NAIADES II puudub eraldi eelarve esitatud ettepanekute rahastamiseks. Teatises viidatakse seepärast ELi tasandil infrastruktuurimeetmete rahastamise korral Euroopa ühendamise rahastule ning teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni rahastamise korral programmile Horisont 2020. Lisaks peaksid mõlemad vahendid aitama rahaliselt kaasa poliitika toetamisele ja laevade keskkonnasõbralikumaks muutmisele.

| 3.8 | Komisjon soovib siseveetranspordi edendamisel veelgi kaugemale minna, keskendudes suurima lisaväärtusega aladele. Komisjon ootab seejuures panust ka liikmesriikidelt ja sektorilt. |
| --- | --- |

3.8

Komisjon soovib siseveetranspordi edendamisel veelgi kaugemale minna, keskendudes suurima lisaväärtusega aladele. Komisjon ootab seejuures panust ka liikmesriikidelt ja sektorilt.

4.   Üldised märkused

Üldised märkused

| 4.1 | Komitee pooldab väga siseveetranspordi võimsuse paremat kasutamist, pidades silmas ülisuuri eeliseid, mida see transpordiliik pakub veosemahtude, säästvuse ja väliskulude valdkonnas. Siseveetranspordi olulisus ja potentsiaal pakub palju võimalusi nii kauba- kui ka reisijateveo vallas. Lisaks ristlusreisidele tunnustatakse üha enam veetranspordi rolli tihedalt asustatud linnapiirkondades, kus osutatakse praamiteenuseid. |
| --- | --- |

4.1

Komitee pooldab väga siseveetranspordi võimsuse paremat kasutamist, pidades silmas ülisuuri eeliseid, mida see transpordiliik pakub veosemahtude, säästvuse ja väliskulude valdkonnas. Siseveetranspordi olulisus ja potentsiaal pakub palju võimalusi nii kauba- kui ka reisijateveo vallas. Lisaks ristlusreisidele tunnustatakse üha enam veetranspordi rolli tihedalt asustatud linnapiirkondades, kus osutatakse praamiteenuseid.

| 4.2 | Komitee on nõus komisjoni tõdemusega, et siseveetransport leiab vähest kasutamist, ning toetab komisjoni püüdlustes suurendada selle sektori osakaalu transpordivaldkonnas tervikuna. Oma püüdlustes siseveetranspordi parema integreerimise nimel ja sellele raamtingimuste loomisel arvestab komisjon aga liialt vähe sellega, kui tähtis on tegevusprogrammi konkreetne rahastamine. Komitee nendib, et tegevusprogrammiga NAIADES II esitletakse uut ambitsioonikat kava, mille rahastamise kohta ei ole aga seni piisavat selgust. Komitee ootab seepärast ka huviga komisjoni talituste töödokumenti, mis peaks käsitlema rahastamist, ning kutsub komisjoni üles pöörama tähelepanu varasematele vajakajäämistele. |
| --- | --- |

4.2

Komitee on nõus komisjoni tõdemusega, et siseveetransport leiab vähest kasutamist, ning toetab komisjoni püüdlustes suurendada selle sektori osakaalu transpordivaldkonnas tervikuna. Oma püüdlustes siseveetranspordi parema integreerimise nimel ja sellele raamtingimuste loomisel arvestab komisjon aga liialt vähe sellega, kui tähtis on tegevusprogrammi konkreetne rahastamine. Komitee nendib, et tegevusprogrammiga NAIADES II esitletakse uut ambitsioonikat kava, mille rahastamise kohta ei ole aga seni piisavat selgust. Komitee ootab seepärast ka huviga komisjoni talituste töödokumenti, mis peaks käsitlema rahastamist, ning kutsub komisjoni üles pöörama tähelepanu varasematele vajakajäämistele.

| 4.3 | NAIADES I vahehindamise tulemusena tehtud järeldustes nendib komisjon, et NAIADES I on loonud soodsa pinnase ja tõstnud teadlikkust asjaomase sektori võimalustest – seda eelkõige riikide tasandi poliitikute hulgas. |
| --- | --- |

4.3

NAIADES I vahehindamise tulemusena tehtud järeldustes nendib komisjon, et NAIADES I on loonud soodsa pinnase ja tõstnud teadlikkust asjaomase sektori võimalustest – seda eelkõige riikide tasandi poliitikute hulgas.

| 4.4 | Lisaks näitavad kogemused tegevusprogrammiga NAIADES I ja viimaste TEN-T suunistega, et käsitletavas teatises sisalduvate eesmärkidega nõustumisel peavad liikmesriigid võtma endale ka kohustused. Seepärast kutsub komitee ka Euroopa Parlamenti, nõukogu ja komisjoni üles sätestama see aspekt selgelt ja konkreetselt. |
| --- | --- |

4.4

Lisaks näitavad kogemused tegevusprogrammiga NAIADES I ja viimaste TEN-T suunistega, et käsitletavas teatises sisalduvate eesmärkidega nõustumisel peavad liikmesriigid võtma endale ka kohustused. Seepärast kutsub komitee ka Euroopa Parlamenti, nõukogu ja komisjoni üles sätestama see aspekt selgelt ja konkreetselt.

| 4.5 | Komitee mõistab, et siseveetranspordi edendamiseks peavad Euroopa Komisjon ja navigatsioonikomisjonid hakkama tegema tõhusat ja tihedat koostööd. Komitee toetab vastavaid ettepanekuid ja viitab selles kontekstis Reini navigatsiooni keskkomisjoni olulisele rollile siseveetranspordi arendamisel ning kõrge tehnilise ja ohutustaseme välja arendamisel. |
| --- | --- |

4.5

Komitee mõistab, et siseveetranspordi edendamiseks peavad Euroopa Komisjon ja navigatsioonikomisjonid hakkama tegema tõhusat ja tihedat koostööd. Komitee toetab vastavaid ettepanekuid ja viitab selles kontekstis Reini navigatsiooni keskkomisjoni olulisele rollile siseveetranspordi arendamisel ning kõrge tehnilise ja ohutustaseme välja arendamisel.

| 4.6 | Komitee viitab infrastruktuuri suurele tähtsusele komisjoni eesmärkide ellu viimisel. Siseveetranspordi parema integratsiooni edendamiseks ja sektori usaldusväärsuse säilitamiseks on põhimõtteline tähtsus hästi hooldatud, ilma kitsaskohtade ja puuduvate ühendusteta veeteede võrgustiku olemasolul. Komitee kutsub liikmesriike üles pidama kinni selles valdkonnas võetud kohustustest. |
| --- | --- |

4.6

Komitee viitab infrastruktuuri suurele tähtsusele komisjoni eesmärkide ellu viimisel. Siseveetranspordi parema integratsiooni edendamiseks ja sektori usaldusväärsuse säilitamiseks on põhimõtteline tähtsus hästi hooldatud, ilma kitsaskohtade ja puuduvate ühendusteta veeteede võrgustiku olemasolul. Komitee kutsub liikmesriike üles pidama kinni selles valdkonnas võetud kohustustest.

| 4.7 | Arvestades Euroopa ühendamise rahastu eelarve piiratust, eeldab komitee, et komisjon eraldab veeteedele vähemalt 20 % olemasolevatest vahenditest ning toetab ja motiveerib liikmesriike asjaomase infrastruktuuri hooldamisel ja laiendamisel. Erinevalt maanteedest ja raudteedest on Euroopa veeteedel veel piisavalt võimsust, et suurendada praegust transpordimahtu mitmekordselt, nii et investeeringud veeteedesse võivad anda maksimaalset tulu. |
| --- | --- |

4.7

Arvestades Euroopa ühendamise rahastu eelarve piiratust, eeldab komitee, et komisjon eraldab veeteedele vähemalt 20 % olemasolevatest vahenditest ning toetab ja motiveerib liikmesriike asjaomase infrastruktuuri hooldamisel ja laiendamisel. Erinevalt maanteedest ja raudteedest on Euroopa veeteedel veel piisavalt võimsust, et suurendada praegust transpordimahtu mitmekordselt, nii et investeeringud veeteedesse võivad anda maksimaalset tulu.

| 4.8 | Komitee võtab teadmiseks kavatsused alustada konsultatsioone infrastruktuuri kasutustasude üle, et kaaluda siseveetranspordi valdkonnas väliskulude arvesse võtmist. Komitee viitab sellele, et väliskulude arvesse võtmist siseveetranspordis tuleb käsitleda suurima hoolikusega ning et seda vahendit tohiks kasutada üksnes siseveetranspordi transpordimahtude suurendamiseks ja selle transpordiliigi konkurentsivõime suurendamiseks. |
| --- | --- |

4.8

Komitee võtab teadmiseks kavatsused alustada konsultatsioone infrastruktuuri kasutustasude üle, et kaaluda siseveetranspordi valdkonnas väliskulude arvesse võtmist. Komitee viitab sellele, et väliskulude arvesse võtmist siseveetranspordis tuleb käsitleda suurima hoolikusega ning et seda vahendit tohiks kasutada üksnes siseveetranspordi transpordimahtude suurendamiseks ja selle transpordiliigi konkurentsivõime suurendamiseks.

| 4.9 | NAIADES II eesmärk on muu hulgas tõsta sektori populaarsust tööturul ja luua kvaliteetseid töökohti, samuti hoogustada töötajate liikuvust. Selleks on kavas ühtlustada kutseprofiile ja jõuda Euroopas kutsekvalifikatsioonide kooskõlastamiseni, mis võib aidata kaasa kvalifitseeritud töötajate puuduse probleemi lahendamisele siseveetranspordi sektoris. |
| --- | --- |

4.9

NAIADES II eesmärk on muu hulgas tõsta sektori populaarsust tööturul ja luua kvaliteetseid töökohti, samuti hoogustada töötajate liikuvust. Selleks on kavas ühtlustada kutseprofiile ja jõuda Euroopas kutsekvalifikatsioonide kooskõlastamiseni, mis võib aidata kaasa kvalifitseeritud töötajate puuduse probleemi lahendamisele siseveetranspordi sektoris.

| 4.10 | Sotsiaalse kindlustatuse küsimuses viitab komitee oma 2005. aasta arvamusele (TEN/200), milles kutsutakse üles looma ühenduse siseveetranspordi sektori sotsiaalpoliitikat. Selle nimel on möödunud aastatel sotsiaaldialoogi raames tegutsetud ja kõik see on nüüdseks viinud konkreetsete, tööaegu puudutavate eeskirjade kehtestamiseni siseveetranspordis, millekohasele kokkuleppele on sotsiaalpartnerid alla kirjutanud. Komitee julgustab sotsiaaldialoogi raames välja tulema uute algatustega, mis suurendaksid sektori elukutsete populaarsust. |
| --- | --- |

4.10

Sotsiaalse kindlustatuse küsimuses viitab komitee oma 2005. aasta arvamusele (TEN/200), milles kutsutakse üles looma ühenduse siseveetranspordi sektori sotsiaalpoliitikat. Selle nimel on möödunud aastatel sotsiaaldialoogi raames tegutsetud ja kõik see on nüüdseks viinud konkreetsete, tööaegu puudutavate eeskirjade kehtestamiseni siseveetranspordis, millekohasele kokkuleppele on sotsiaalpartnerid alla kirjutanud. Komitee julgustab sotsiaaldialoogi raames välja tulema uute algatustega, mis suurendaksid sektori elukutsete populaarsust.

5.   Konkreetsed märkused

Konkreetsed märkused

| 5.1 | Uute TEN-T suuniste vallas kutsub komitee komisjoni üles hoolitsema selle eest, et uutesse mitmeliigilistesse koridoridesse oleksid ilmtingimata kaasatud siseveeteed. Mitmeliigiliste koridoride kavades peavad olema kõik transpordiliigid piisaval määral esindatud. Nende kavade elluviimisel tuleb siseveetranspordi sektorile anda oluline roll. |
| --- | --- |

5.1

Uute TEN-T suuniste vallas kutsub komitee komisjoni üles hoolitsema selle eest, et uutesse mitmeliigilistesse koridoridesse oleksid ilmtingimata kaasatud siseveeteed. Mitmeliigiliste koridoride kavades peavad olema kõik transpordiliigid piisaval määral esindatud. Nende kavade elluviimisel tuleb siseveetranspordi sektorile anda oluline roll.

| 5.2 | Komitee peab väga oluliseks, et kõik IV ja kõrgema klassi veeteed kuuluksid TEN-T põhivõrku. Sel moel on liikmesriigid kohustatud tagama nende veeteede hoolduse ja korrastamise ning toetama igakülgselt kitsaskohtade kõrvaldamist, et Euroopa veeteede rakendamata võimsust täiel määral ära kasutada. Komitee soovib juhtida tähelepanu jõgedele, mille transpordivooge saab veel märkimisväärselt suurendada, näiteks Doonau ja Elbe. Komitee kutsub liikmesriike üles lahendama komisjoni toetusel kitsaskohad nimetatud jõgedel ja ehitama viivitamatult välja puuduvad lülid, nt Seine'i ja Schelde jõe vaheline ühendus. |
| --- | --- |

5.2

Komitee peab väga oluliseks, et kõik IV ja kõrgema klassi veeteed kuuluksid TEN-T põhivõrku. Sel moel on liikmesriigid kohustatud tagama nende veeteede hoolduse ja korrastamise ning toetama igakülgselt kitsaskohtade kõrvaldamist, et Euroopa veeteede rakendamata võimsust täiel määral ära kasutada. Komitee soovib juhtida tähelepanu jõgedele, mille transpordivooge saab veel märkimisväärselt suurendada, näiteks Doonau ja Elbe. Komitee kutsub liikmesriike üles lahendama komisjoni toetusel kitsaskohad nimetatud jõgedel ja ehitama viivitamatult välja puuduvad lülid, nt Seine'i ja Schelde jõe vaheline ühendus.

| 5.3 | Doonaul on Kesk- ja Ida-Euroopa riikides transpordi arendamisel eriline roll. Seda tunnustas komisjon Doonau piirkonna riikide arengu edendamise Doonau piirkonna strateegias (2010). Transport Doonaul on selle strateegia üks alustala ja peaks andma panuse siseveetranspordi hoogustumisse sellel tähtsal jõel. Selles kontekstis allkirjastasid Doonau piirkonna riigid (kahjuks ühe erandiga) 2012. aasta juunis deklaratsiooni, milles nad kohustuvad hooldama Doonau jõge asjakohaste standardite alusel, et vältida tulevikus vähesest sügavusest tingitud ummikuid siseveeteedel. |
| --- | --- |

5.3

Doonaul on Kesk- ja Ida-Euroopa riikides transpordi arendamisel eriline roll. Seda tunnustas komisjon Doonau piirkonna riikide arengu edendamise Doonau piirkonna strateegias (2010). Transport Doonaul on selle strateegia üks alustala ja peaks andma panuse siseveetranspordi hoogustumisse sellel tähtsal jõel. Selles kontekstis allkirjastasid Doonau piirkonna riigid (kahjuks ühe erandiga) 2012. aasta juunis deklaratsiooni, milles nad kohustuvad hooldama Doonau jõge asjakohaste standardite alusel, et vältida tulevikus vähesest sügavusest tingitud ummikuid siseveeteedel.

| 5.4 | Komitee toetab komisjoni kõnealust strateegiat, ent nendib samas, et kuni praeguseni ei ole piisavalt ellu viidud ei seda strateegiat ega 2012. aastal allkirjastatud deklaratsiooni. Seepärast kutsub ta komisjoni üles moodustama töörühma, mis valvaks eelnevalt nimetatud strateegia ja deklaratsiooni raames sõlmitud kokkulepetest kinni pidamise järele ning lahendaks kõik tuvastatud probleemid, et mitte seada ohtu siseveetranspordi soovitud arengut selles tähtsas koridoris. |
| --- | --- |

5.4

Komitee toetab komisjoni kõnealust strateegiat, ent nendib samas, et kuni praeguseni ei ole piisavalt ellu viidud ei seda strateegiat ega 2012. aastal allkirjastatud deklaratsiooni. Seepärast kutsub ta komisjoni üles moodustama töörühma, mis valvaks eelnevalt nimetatud strateegia ja deklaratsiooni raames sõlmitud kokkulepetest kinni pidamise järele ning lahendaks kõik tuvastatud probleemid, et mitte seada ohtu siseveetranspordi soovitud arengut selles tähtsas koridoris.

| 5.5 | Komisjon märgib, et innovatsiooni valdkonnas on siseveetransport teistest transpordiliikidest maha jäänud. See on muu hulgas tingitud seadmete pikast kasutuseast. Lisaks ei olevat sektoris piisavalt innovatsioonikultuuri. Komisjon kutsub sektorit üles haarama selles valdkonnas ohjad enda kätte ja töötama välja innovatsioonipoliitika. |
| --- | --- |

5.5

Komisjon märgib, et innovatsiooni valdkonnas on siseveetransport teistest transpordiliikidest maha jäänud. See on muu hulgas tingitud seadmete pikast kasutuseast. Lisaks ei olevat sektoris piisavalt innovatsioonikultuuri. Komisjon kutsub sektorit üles haarama selles valdkonnas ohjad enda kätte ja töötama välja innovatsioonipoliitika.

| 5.6 | Komitee nõustub nende järeldustega, ent viitab samas ka siseveetranspordi seadmete pikale kasutuseale ja investeeringute kõrgele tasemele, mille tulemusena kulgeb innovatsioon selles sektoris aeglasemalt. Seoses kõrgete investeerimiskuludega tuleb innovatsiooni kannustada piisavate rahanduslike ja majanduslike boonustega ning tuleb edenda juurdepääsu rahastamisele seal, kus tegevusprogrammis ei ole ette nähtud piisavalt vahendeid. |
| --- | --- |

5.6

Komitee nõustub nende järeldustega, ent viitab samas ka siseveetranspordi seadmete pikale kasutuseale ja investeeringute kõrgele tasemele, mille tulemusena kulgeb innovatsioon selles sektoris aeglasemalt. Seoses kõrgete investeerimiskuludega tuleb innovatsiooni kannustada piisavate rahanduslike ja majanduslike boonustega ning tuleb edenda juurdepääsu rahastamisele seal, kus tegevusprogrammis ei ole ette nähtud piisavalt vahendeid.

| 5.7 | Komitee viitab sellele, et sektor on juba näidanud ise vägagi tulevikku suunatud initsiatiivi innovatsiooni valdkonnas, võttes kasutusele veeldatud maagaasil töötavad laevad. Komitee kutsub vastutavaid asutusi üles looma nii selle kui ka alternatiivkütuste jaoks nii kiiresti kui võimalik õigusraamistiku ja infrastruktuuri, mis võimaldaks sellist innovatsiooni laiapõhjaliselt rakendada ja edasi stimuleerida. |
| --- | --- |

5.7

Komitee viitab sellele, et sektor on juba näidanud ise vägagi tulevikku suunatud initsiatiivi innovatsiooni valdkonnas, võttes kasutusele veeldatud maagaasil töötavad laevad. Komitee kutsub vastutavaid asutusi üles looma nii selle kui ka alternatiivkütuste jaoks nii kiiresti kui võimalik õigusraamistiku ja infrastruktuuri, mis võimaldaks sellist innovatsiooni laiapõhjaliselt rakendada ja edasi stimuleerida.

| 5.8 | Komisjoni teatise juurde kuulub komisjoni talituste töödokument, mis käsitleb laevade keskkonnasõbralikumaks muutmist. Selles nimetab komisjon stsenaariume, kuidas oleks võimalik vähendada õhku paisatavaid heitkoguseid. Komitee teab, et siseveetransport tekitab palju vähem CO2-heidet kui maantee- või raudteetransport, ent seda ei ole asjaomases dokumendis mainitud. |
| --- | --- |

5.8

Komisjoni teatise juurde kuulub komisjoni talituste töödokument, mis käsitleb laevade keskkonnasõbralikumaks muutmist. Selles nimetab komisjon stsenaariume, kuidas oleks võimalik vähendada õhku paisatavaid heitkoguseid. Komitee teab, et siseveetransport tekitab palju vähem CO2-heidet kui maantee- või raudteetransport, ent seda ei ole asjaomases dokumendis mainitud.

2

| 5.9 | Kuna keskendutakse teistele õhusaasteainetele, mitte CO2-le, jõuab komisjon järeldusele, et siseveetransport ähvardab selles valdkonnas muutuda kõige suuremaks saastajaks. Komitee nendib, et selles plaanis tuleb tulevaste heitestandardite välja töötamisel vältida konkurentsi moonutamist ja arvestada siseveelaevanduse jaoks sobivate mootorite pakkumisega. |
| --- | --- |

5.9

Kuna keskendutakse teistele õhusaasteainetele, mitte CO2-le, jõuab komisjon järeldusele, et siseveetransport ähvardab selles valdkonnas muutuda kõige suuremaks saastajaks. Komitee nendib, et selles plaanis tuleb tulevaste heitestandardite välja töötamisel vältida konkurentsi moonutamist ja arvestada siseveelaevanduse jaoks sobivate mootorite pakkumisega.

2

| 5.10 | Komitee on arvamusel, et komisjonil võib olla oluline roll innovatsiooni ja keskkonnasõbralikumaks muutumise stiimuliseerimisel sektoris ning komisjon peaks pakkuma selleks märkimisväärset rahalist toetust. Arvestades ühiskondliku kasuga, mida toob kaasa siseveetranspordi keskkonnakaitse parandamine, on toetus Euroopa ja riiklikest fondidest õigustatud. Sellel võib olla tugev kiirendav mõju. |
| --- | --- |

5.10

Komitee on arvamusel, et komisjonil võib olla oluline roll innovatsiooni ja keskkonnasõbralikumaks muutumise stiimuliseerimisel sektoris ning komisjon peaks pakkuma selleks märkimisväärset rahalist toetust. Arvestades ühiskondliku kasuga, mida toob kaasa siseveetranspordi keskkonnakaitse parandamine, on toetus Euroopa ja riiklikest fondidest õigustatud. Sellel võib olla tugev kiirendav mõju.

| 5.11 | Komitee kutsub seepärast komisjoni üles kasutama pärast Euroopa Liidu mitmeaastase finantsraamistiku vastu võtmist kõiki võimalusi, et eraldada vahendeid Euroopa ühendamise rahastule ja programmile Horisont 2020 laevade keskkonnasõbralikkuse suurendamiseks ja teiste NAIADESes sisalduvate ettepanekute ellu viimiseks. |
| --- | --- |

5.11

Komitee kutsub seepärast komisjoni üles kasutama pärast Euroopa Liidu mitmeaastase finantsraamistiku vastu võtmist kõiki võimalusi, et eraldada vahendeid Euroopa ühendamise rahastule ja programmile Horisont 2020 laevade keskkonnasõbralikkuse suurendamiseks ja teiste NAIADESes sisalduvate ettepanekute ellu viimiseks.

| 5.12 | Samuti kutsub komitee asjaomast sektorit üles kasutama reservfondis olevaid vahendeid laevade keskkonnasõbralikkuse suurendamiseks, et parandada sektori kuvandit. Selleks luuakse võimalus mahutavuse poliitikat käsitleva määruse kavandatud muutmisega, mis on osa NAIANDES II paketist. |
| --- | --- |

5.12

Samuti kutsub komitee asjaomast sektorit üles kasutama reservfondis olevaid vahendeid laevade keskkonnasõbralikkuse suurendamiseks, et parandada sektori kuvandit. Selleks luuakse võimalus mahutavuse poliitikat käsitleva määruse kavandatud muutmisega, mis on osa NAIANDES II paketist.

| 5.13 | Professionaliseerumine ja tihedam koostöö nii sektoris endas kui ka selle kaudu annab kindlasti panuse sektori majandusliku positsiooni struktuuriliseks parandamiseks nüüd, mil majanduskriisi viis hiljuti taas siseveetranspordi sektoris struktuurilise ülevõimsuse tekkimiseni. |
| --- | --- |

5.13

Professionaliseerumine ja tihedam koostöö nii sektoris endas kui ka selle kaudu annab kindlasti panuse sektori majandusliku positsiooni struktuuriliseks parandamiseks nüüd, mil majanduskriisi viis hiljuti taas siseveetranspordi sektoris struktuurilise ülevõimsuse tekkimiseni.

Brüssel, 21. jaanuar 2014.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Henri MALOSSE

---

| 11.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 177/64 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 177/64

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „ELi ühtse telekommunikatsioonituru uued meetmed”, milles käsitletakse järgmisi dokumente: „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega nähakse ette sätted, mis käsitlevad Euroopa elektroonilise side ühtset turgu ja ühendatud Euroopani jõudmiseks vajalikke meetmeid, ning millega muudetakse direktiive 2002/20/EÜ, 2002/21/EÜ ja 2002/22/EÜ ning määrusi (EÜ) nr 1211/2009 ja (EL) nr 531/2012”

COM(2013) 627 final – 2013/0309 (COD)

ning „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele ühtse telekommunikatsioonituru kohta”

COM(2013) 634 final

(2014/C 177/12)

Raportöör: Anna NIETYKSZA

Komisjon, nõukogu ja Euroopa Parlament otsustasid vastavalt 23. septembril 2013 ja 12. septembril 2013 vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 114 ja 304 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„ELi ühtse telekommunikatsioonituru uued meetmed”, milles käsitletakse järgmisi dokumente: „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega nähakse ette sätted, mis käsitlevad Euroopa elektroonilise side ühtset turgu ja ühendatud Euroopani jõudmiseks vajalikke meetmeid, ning millega muudetakse direktiive 2002/20/EÜ, 2002/21/EÜ ja 2002/22/EÜ ning määrusi (EÜ) nr 1211/2009 ja (EL) nr 531/2012”

COM(2013) 627 final – 2013/0309 (COD) ja

„Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele ühtse telekommunikatsioonituru kohta”

COM(2013) 634 final.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon võttis arvamuse vastu 18. detsembril 2013.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 495. istungjärgul 21.–22. jaanuaril 2014 (21. jaanuari istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 152, vastu hääletas 2, erapooletuks jäi 5.

1.   Järeldused ja soovitused

Järeldused ja soovitused

| 1.1 | Komitee toetab Euroopa Komisjoni määruse ettepanekut ja konkreetseid meetmeid, mis aitavad kiirendada elektroonilise side ühtse turu loomist kõigi majandusharude dünaamilise ja säästva kasvu ning uute töökohtade loomise alusena. Sellega tagatakse ka tarbijakaitse kõrge tase. |
| --- | --- |

1.1

Komitee toetab Euroopa Komisjoni määruse ettepanekut ja konkreetseid meetmeid, mis aitavad kiirendada elektroonilise side ühtse turu loomist kõigi majandusharude dünaamilise ja säästva kasvu ning uute töökohtade loomise alusena. Sellega tagatakse ka tarbijakaitse kõrge tase.

| 1.2 | Komitee leiab, et Euroopa elektroonilise side teenuste pakkujate tõkete kavandatav vähendamine tänu






  — | kogu ELis kehtiva ühtse Euroopa loa kehtestamisele ning |
| --- | --- | --- |

1.2

Komitee leiab, et Euroopa elektroonilise side teenuste pakkujate tõkete kavandatav vähendamine tänu

—

kogu ELis kehtiva ühtse Euroopa loa kehtestamisele ning

| — | regulatiivsete tingimuste ja spektrihalduse ühtlustamisele
  lihtsustab konkurentsivõimeliste ja turvaliste elektroonilise side teenuste pakkumist üksikisikutele, ettevõtjatele ja institutsioonidele kogu ELis. |
| --- | --- |

—

regulatiivsete tingimuste ja spektrihalduse ühtlustamisele

lihtsustab konkurentsivõimeliste ja turvaliste elektroonilise side teenuste pakkumist üksikisikutele, ettevõtjatele ja institutsioonidele kogu ELis.

| 1.3 | Komitee märgib, et komisjon peaks uuesti kaaluma lairibateenuste lisamist universaalteenuste hulka. |
| --- | --- |

1.3

Komitee märgib, et komisjon peaks uuesti kaaluma lairibateenuste lisamist universaalteenuste hulka.

| 1.4 | Samal ajal rõhutab komitee, et regulatiivsete tõkete vähendamine avab turud väiksematele elektroonilise side pakkujatele. Pakkujate jaoks on peamised arengustiimulid






  — | ühtne luba, |
| --- | --- | --- |

1.4

Samal ajal rõhutab komitee, et regulatiivsete tõkete vähendamine avab turud väiksematele elektroonilise side pakkujatele. Pakkujate jaoks on peamised arengustiimulid

—

ühtne luba,

| — | võrkudesse investeerimise protsessi lihtsustamine, |
| --- | --- |

—

võrkudesse investeerimise protsessi lihtsustamine,

| — | piiriüleste teenuste osutamise võimalus kõigis ELi liikmesriikides ja |
| --- | --- |

—

piiriüleste teenuste osutamise võimalus kõigis ELi liikmesriikides ja

| — | investeerimisstiimulid. |
| --- | --- |

—

investeerimisstiimulid.

| 1.5 | Komitee täheldab, et komisjoni määrused ja üldised soodustused peavad hoidma ära turu edasist killustumist, kuna see takistaks piiriüleste teenuste arengut ja nõrgendaks ELi võrreldes rahvusvaheliste konkurentidega.- |
| --- | --- |

1.5

Komitee täheldab, et komisjoni määrused ja üldised soodustused peavad hoidma ära turu edasist killustumist, kuna see takistaks piiriüleste teenuste arengut ja nõrgendaks ELi võrreldes rahvusvaheliste konkurentidega.-

| 1.6 | Komitee leiab, et kiirete võrkude kättesaadavuse paranemine ja nende ehitus- ja halduskulude vähendamine






  — | loob töökohti Euroopa ettevõtetes, sealhulgas VKEdes ja alustavates ettevõtetes, kes arendavad ja pakuvad innovaatilisi tooteid ja teenuseid üleilmsel turul, |
| --- | --- | --- |

1.6

Komitee leiab, et kiirete võrkude kättesaadavuse paranemine ja nende ehitus- ja halduskulude vähendamine

—

loob töökohti Euroopa ettevõtetes, sealhulgas VKEdes ja alustavates ettevõtetes, kes arendavad ja pakuvad innovaatilisi tooteid ja teenuseid üleilmsel turul,

| — | kiirendab tänapäevaste teenuste arengut sellistes valdkondades nagu e-kaubandus, e-haridus ning samuti selliste edasiarendatud avalike teenuste arengut nagu e-riik ja e-tervis, |
| --- | --- |

—

kiirendab tänapäevaste teenuste arengut sellistes valdkondades nagu e-kaubandus, e-haridus ning samuti selliste edasiarendatud avalike teenuste arengut nagu e-riik ja e-tervis,

| — | kiirendab tänapäevaste Euroopa pilvandmetöötluse teenuste arengut, nagu on kirjeldatud komitee arvamuses teemal „Euroopa pilvandmetöötluse strateegia suunas” (TEN/494), |
| --- | --- |

—

kiirendab tänapäevaste Euroopa pilvandmetöötluse teenuste arengut, nagu on kirjeldatud komitee arvamuses teemal „Euroopa pilvandmetöötluse strateegia suunas” (TEN/494),

| — | võimaldab kasutada tohutuid võimalusi uute teenuste loomiseks valdkondades, milles oodatakse kiiret arengut, näiteks asjade internet ja masinatevaheline teabevahetus (M2M). |
| --- | --- |

—

võimaldab kasutada tohutuid võimalusi uute teenuste loomiseks valdkondades, milles oodatakse kiiret arengut, näiteks asjade internet ja masinatevaheline teabevahetus (M2M).

| 1.7 | Komitee tunnistab, et regulatiivsete tingimuste ühtlustamine suurendab investeeringuid Euroopa elektroonilise side teenuste pakkujatesse. |
| --- | --- |

1.7

Komitee tunnistab, et regulatiivsete tingimuste ühtlustamine suurendab investeeringuid Euroopa elektroonilise side teenuste pakkujatesse.

| 1.8 | Komitee toetab tarbijate ja kasutajate õiguste tagatiste kavandatud ühtlustamist, sh järgmisi aspekte:






  — | teenusepakkuja valimise ja vahetamise lihtsustamine, |
| --- | --- | --- |

1.8

Komitee toetab tarbijate ja kasutajate õiguste tagatiste kavandatud ühtlustamist, sh järgmisi aspekte:

—

teenusepakkuja valimise ja vahetamise lihtsustamine,

| — | mobiilikõnede rändlustasude ja ELi-siseste piiriüleste püsiliinikõnede kõrge hinna kaotamine (vt Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee teabearuanne teemal „Lõpp rändlustasudele”, CES5263-2013, raportöör Raymond Hencks). |
| --- | --- |

—

mobiilikõnede rändlustasude ja ELi-siseste piiriüleste püsiliinikõnede kõrge hinna kaotamine (vt Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee teabearuanne teemal „Lõpp rändlustasudele”, CES5263-2013, raportöör Raymond Hencks).

| 1.9 | Komitee toetab elektroonilise side teenuste lõppkasutajate lepingutingimuste ühtlustamist kõigis liikmesriikides. |
| --- | --- |

1.9

Komitee toetab elektroonilise side teenuste lõppkasutajate lepingutingimuste ühtlustamist kõigis liikmesriikides.

| 1.10 | Komitee leiab, et avatud juurdepääs võrgule ja võimalus kasutada edasiarendatud elektroonilise side teenuseid kogu ELis suurendab tarbijate ja ettevõtjate liikuvust, parandab ligipääsu kultuuriväärtustele ja soodustab loomemajanduse arengut. |
| --- | --- |

1.10

Komitee leiab, et avatud juurdepääs võrgule ja võimalus kasutada edasiarendatud elektroonilise side teenuseid kogu ELis suurendab tarbijate ja ettevõtjate liikuvust, parandab ligipääsu kultuuriväärtustele ja soodustab loomemajanduse arengut.

| 1.11 | Tulevane määrus peab pakkuma operaatoritele rohkem rahalist ja õiguskindlust. Vastukaaluks soovitab komitee tagada, et see pakuks kasutajatele rohkem õiguskindlust, kaitstes paremini nende õigusi. |
| --- | --- |

1.11

Tulevane määrus peab pakkuma operaatoritele rohkem rahalist ja õiguskindlust. Vastukaaluks soovitab komitee tagada, et see pakuks kasutajatele rohkem õiguskindlust, kaitstes paremini nende õigusi.

| 1.12 | Komitee rõhutab, kui olulised on õigus nõuetekohasele isikuandmete kaitsele, nn õigus olla unustatud ja muud elektroonilise side teenuste lõppkasutajate õigused, mis on välja toodud komitee varasemates arvamustes (1). |
| --- | --- |

1.12

Komitee rõhutab, kui olulised on õigus nõuetekohasele isikuandmete kaitsele, nn õigus olla unustatud ja muud elektroonilise side teenuste lõppkasutajate õigused, mis on välja toodud komitee varasemates arvamustes (1).

1

| 1.13 | Komitee märgib, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogiad (IKT) on jätkusuutliku majanduskasvu allikas, tõstes tootlikkust 50 % võrra kõigis majandusharudes, kus neid kasutatakse. Isegi kui IKT kasutamine viib teatud ametikohtade kaotamiseni, kompenseeritakse iga kahe töökoha kadumine viie uue töökoha loomisega (vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepanek, COM(2013) 627 final 2013/0309 (COD), lk 2). Komitee rõhutab, et uusi õpetamismehhanisme kasutades tuleb pakkuda haridust, ümberõpet ja elukestvat õpet kõigile. |
| --- | --- |

1.13

Komitee märgib, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogiad (IKT) on jätkusuutliku majanduskasvu allikas, tõstes tootlikkust 50 % võrra kõigis majandusharudes, kus neid kasutatakse. Isegi kui IKT kasutamine viib teatud ametikohtade kaotamiseni, kompenseeritakse iga kahe töökoha kadumine viie uue töökoha loomisega (vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepanek, COM(2013) 627 final 2013/0309 (COD), lk 2). Komitee rõhutab, et uusi õpetamismehhanisme kasutades tuleb pakkuda haridust, ümberõpet ja elukestvat õpet kõigile.

| 1.14 | Komitee rõhutab konkurentsieeskirjadest ja võrgu neutraalsuse põhimõttest kinnipidamise tähtsust, eelkõige seoses VKEde sektorisse kuuluvate elektroonilise side pakkujatega, kuna suurimate elektroonilise side teenuste pakkujate tugevdamine ja spektriressursside konsolideerimine võib ohustada konkurentsivõimet liikmesriikide turgudel. |
| --- | --- |

1.14

Komitee rõhutab konkurentsieeskirjadest ja võrgu neutraalsuse põhimõttest kinnipidamise tähtsust, eelkõige seoses VKEde sektorisse kuuluvate elektroonilise side pakkujatega, kuna suurimate elektroonilise side teenuste pakkujate tugevdamine ja spektriressursside konsolideerimine võib ohustada konkurentsivõimet liikmesriikide turgudel.

| 1.15 | Virtuaalse lairibaühenduse toodete (hulgi-juurdepääs lairibavõrgule, mis realiseeritakse virtuaalse juurdepääsulingina mistahes püsiliini või traadita võrgu struktuuris (v.a kliendiliini füüsiline vabastamine) ja edastusteenustena määratud juurdepääsupunktideni koos võrgu erielementide ja -funktsioonidega ning abi-infosüsteemidega) reguleerimine näib enneaegne. Komitee leiab, et parem oleks oodata, kuni turg on nende teenuste osutamise tingimusi ja hindu korrastanud. Seevastu tagatud teenusekvaliteedi (ASQ – Assured Service Quality) ühenduvust võimaldavate toodete pakkumise kohustust tuleks reguleerida viisil, mis tagaks koormuse tasakaalustatud jagamise suurte teenusepakkujate ja väiksemate, VKEde sektori teenusepakkujate vahel. |
| --- | --- |

1.15

Virtuaalse lairibaühenduse toodete (hulgi-juurdepääs lairibavõrgule, mis realiseeritakse virtuaalse juurdepääsulingina mistahes püsiliini või traadita võrgu struktuuris (v.a kliendiliini füüsiline vabastamine) ja edastusteenustena määratud juurdepääsupunktideni koos võrgu erielementide ja -funktsioonidega ning abi-infosüsteemidega) reguleerimine näib enneaegne. Komitee leiab, et parem oleks oodata, kuni turg on nende teenuste osutamise tingimusi ja hindu korrastanud. Seevastu tagatud teenusekvaliteedi (ASQ – Assured Service Quality) ühenduvust võimaldavate toodete pakkumise kohustust tuleks reguleerida viisil, mis tagaks koormuse tasakaalustatud jagamise suurte teenusepakkujate ja väiksemate, VKEde sektori teenusepakkujate vahel.

| 1.16 | Komitee on tõsiselt mures kohalike raadio juurdepääsuvõrkude üksikasjalike lahenduste pärast, eelkõige seoses lõppkasutajate võimalusega muuta raadiovõrgud juurdepääsetavaks teistele, tundmatutele ja anonüümsetele kasutajatele. |
| --- | --- |

1.16

Komitee on tõsiselt mures kohalike raadio juurdepääsuvõrkude üksikasjalike lahenduste pärast, eelkõige seoses lõppkasutajate võimalusega muuta raadiovõrgud juurdepääsetavaks teistele, tundmatutele ja anonüümsetele kasutajatele.

| 1.17 | Komitee hoiatab, et kavandatavas määruses seatakse väga kaugeleulatuvaid eesmärke. Lühike rakendamisperiood (alates 1. juulist 2014) nõuab väga suuri pingutusi peamistelt sidusrühmadelt: Euroopa Komisjonilt, liimesriikide elektroonilist sidet reguleerivatelt asutustelt, konkurentsiametitelt ja Euroopa elektroonilise side teenuse pakkujatelt. |
| --- | --- |

1.17

Komitee hoiatab, et kavandatavas määruses seatakse väga kaugeleulatuvaid eesmärke. Lühike rakendamisperiood (alates 1. juulist 2014) nõuab väga suuri pingutusi peamistelt sidusrühmadelt: Euroopa Komisjonilt, liimesriikide elektroonilist sidet reguleerivatelt asutustelt, konkurentsiametitelt ja Euroopa elektroonilise side teenuse pakkujatelt.

| 1.18 | Pidades silmas vajadust kooskõlastada ELi lubade väljastamise ning raadiosageduste reserveerimise ja kasutamise ulatust ja tingimusi, soovitab komitee tugevdada BERECi rolli seni, kuni on tehtud otsus ühtse Euroopa reguleeriva asutuse loomise kohta. |
| --- | --- |

1.18

Pidades silmas vajadust kooskõlastada ELi lubade väljastamise ning raadiosageduste reserveerimise ja kasutamise ulatust ja tingimusi, soovitab komitee tugevdada BERECi rolli seni, kuni on tehtud otsus ühtse Euroopa reguleeriva asutuse loomise kohta.

2.   Sissejuhatus ja taustteave

Sissejuhatus ja taustteave

| 2.1 | USA, Jaapani ja Lõuna-Korea peamised teenusepakkujad on teinud väga suuri investeeringuid kiirete püsivõrgu ja traadita lairiba internetiühenduste taristutesse. Euroopa Liidu jaoks on äärmiselt oluline säilitada elektroonilise side valdkonnas üleilmne konkurentsivõime. |
| --- | --- |

2.1

USA, Jaapani ja Lõuna-Korea peamised teenusepakkujad on teinud väga suuri investeeringuid kiirete püsivõrgu ja traadita lairiba internetiühenduste taristutesse. Euroopa Liidu jaoks on äärmiselt oluline säilitada elektroonilise side valdkonnas üleilmne konkurentsivõime.

| 2.2 | Toimiv ja kiire lairibaühendus on eriti oluline innovaatiliste elektroonilise side teenuste, sh pilvandmetöötluse teenuste osutamiseks. Seega on ELi strateegilistes huvides elektroonilise side sektori hea seis ja kodanikele tänapäevaste teenuste osutamine ning elektrooniliste seadmete, lahenduste ja teenuste tootmisvõime säilitamise võimalus. |
| --- | --- |

2.2

Toimiv ja kiire lairibaühendus on eriti oluline innovaatiliste elektroonilise side teenuste, sh pilvandmetöötluse teenuste osutamiseks. Seega on ELi strateegilistes huvides elektroonilise side sektori hea seis ja kodanikele tänapäevaste teenuste osutamine ning elektrooniliste seadmete, lahenduste ja teenuste tootmisvõime säilitamise võimalus.

| 2.3 | Digitaalmajandus ja selle tooted moodustavad SKPst aina suurema osa, elektroonilise side teenused on aga olulised tootlikkuse tõstmiseks kõigis majandussektorites alates tervishoiust kuni energeetika ja avalike teenusteni. Arengu oluline tegur on ka võimalus investeerida traadita ühenduse (mobiilsidetehnoloogia neljanda põlvkonna ja edasised tehnoloogiad, mis pakuvad kiiret mobiilset internetiühendust) võrkudesse ja kiiretesse püsiliinivõrkudesse (nt FTTH – kiud koju – kiudoptilised võrgud). |
| --- | --- |

2.3

Digitaalmajandus ja selle tooted moodustavad SKPst aina suurema osa, elektroonilise side teenused on aga olulised tootlikkuse tõstmiseks kõigis majandussektorites alates tervishoiust kuni energeetika ja avalike teenusteni. Arengu oluline tegur on ka võimalus investeerida traadita ühenduse (mobiilsidetehnoloogia neljanda põlvkonna ja edasised tehnoloogiad, mis pakuvad kiiret mobiilset internetiühendust) võrkudesse ja kiiretesse püsiliinivõrkudesse (nt FTTH – kiud koju – kiudoptilised võrgud).

| 2.4 | Elektroonilise side võrgu kõrge kasumlikkuse tagamiseks on vaja saavutada üsna suur tegevusulatus. ELi riikide elektroonilise side turg on aga väga killustunud. Turul tegutseb üle 1 000 püsiliiniteenuse pakkuja ja mitusada mobiilivõrguoperaatorit. Ka kõige suuremad operaatorite rühmad pakuvad teenuseid eri riikides, pakkumata tarbijatele ja väiksematele lõppkasutajatele piiriüleseid teenuseid (piiriüleseid teenuseid pakutakse vaid kõige suurematele äriklientidele). Mitte ükski teenusepakkuja ei tegutse rohkem kui poolte liikmesriikide territooriumil. Ka kaabeltelevisioonivõrgu turg on killustunud – turul tegutseb üle 1 500 teenusepakkuja. |
| --- | --- |

2.4

Elektroonilise side võrgu kõrge kasumlikkuse tagamiseks on vaja saavutada üsna suur tegevusulatus. ELi riikide elektroonilise side turg on aga väga killustunud. Turul tegutseb üle 1 000 püsiliiniteenuse pakkuja ja mitusada mobiilivõrguoperaatorit. Ka kõige suuremad operaatorite rühmad pakuvad teenuseid eri riikides, pakkumata tarbijatele ja väiksematele lõppkasutajatele piiriüleseid teenuseid (piiriüleseid teenuseid pakutakse vaid kõige suurematele äriklientidele). Mitte ükski teenusepakkuja ei tegutse rohkem kui poolte liikmesriikide territooriumil. Ka kaabeltelevisioonivõrgu turg on killustunud – turul tegutseb üle 1 500 teenusepakkuja.

| 2.5 | Turu killustatus viib kõrgete hindadeni, eelkõige ELi eri liikmesriikide vaheliste kõnede puhul (rändlus mobiilivõrkudes ja rahvusvahelised püsiliinikõned). |
| --- | --- |

2.5

Turu killustatus viib kõrgete hindadeni, eelkõige ELi eri liikmesriikide vaheliste kõnede puhul (rändlus mobiilivõrkudes ja rahvusvahelised püsiliinikõned).

| 2.6 | Raadiospekter on piiratud ressurss. Selle tõhus kasutamine mõjutab tugevalt Euroopa digitaalarengu tegevuskava elluviimist ja teenusepakkujate tegutsemistingimusi. Seejuures on spektri kasutamise tingimused (nagu eraldamise eeskirjad, reserveerimise kestus, spektri ümberjaotamise võimalused (spektrihalduse muutmine muu hulgas turunõuetele vastamiseks või spektri kasutamise tõhususe suurendamiseks) ja spektri jagamine) praegu eri liikmesriikides väga erinevad. Esineb erinevusi spektri eraldamise tingimustes, kestuses ja reserveerimise uuendamise võimalustes. Need erinevused raskendavad investeeringute tegemist ja integreeritud piiriüleste traadita side võrkude loomist. |
| --- | --- |

2.6

Raadiospekter on piiratud ressurss. Selle tõhus kasutamine mõjutab tugevalt Euroopa digitaalarengu tegevuskava elluviimist ja teenusepakkujate tegutsemistingimusi. Seejuures on spektri kasutamise tingimused (nagu eraldamise eeskirjad, reserveerimise kestus, spektri ümberjaotamise võimalused (spektrihalduse muutmine muu hulgas turunõuetele vastamiseks või spektri kasutamise tõhususe suurendamiseks) ja spektri jagamine) praegu eri liikmesriikides väga erinevad. Esineb erinevusi spektri eraldamise tingimustes, kestuses ja reserveerimise uuendamise võimalustes. Need erinevused raskendavad investeeringute tegemist ja integreeritud piiriüleste traadita side võrkude loomist.

| 2.7 | Kuigi 1990. aastatel oli Euroopa maailmas liider GSM-mobiilside, on ta praegu võrreldes eelnimetatud riikidega uusimate mobiilsidetehnoloogiate rakendamisel maha jäänud. |
| --- | --- |

2.7

Kuigi 1990. aastatel oli Euroopa maailmas liider GSM-mobiilside, on ta praegu võrreldes eelnimetatud riikidega uusimate mobiilsidetehnoloogiate rakendamisel maha jäänud.

| 2.8 | Viimastel aastatel on Euroopa info- ja kommunikatsioonitehnoloogia sektori arengumäär olnud väga madal (0,3 % aastas), eriti võrreldes USAga (15 %) ja juhtivate Aasia riikidega (26 %). |
| --- | --- |

2.8

Viimastel aastatel on Euroopa info- ja kommunikatsioonitehnoloogia sektori arengumäär olnud väga madal (0,3 % aastas), eriti võrreldes USAga (15 %) ja juhtivate Aasia riikidega (26 %).

| 2.9 | Muudatusettepanekud on seotud valdkondadega, mida reguleerivad ELi elektroonilise side määruse aluseks olevad õigusaktid, nimelt direktiivid 2002/20/EÜ (loadirektiiv), 2002/21/EÜ (raamdirektiiv), 2002/22/EÜ (universaalteenuse ja tarbijate õiguste direktiiv), 2002/58/EÜ (eraelu puutumatuse ja elektroonilise side direktiiv), määrused (EÜ) nr 1211/2009 (BERECi loomise kohta), nr 531/2012 (rändluse kohta) ja otsus 243/2012/EL (raadiospektripoliitika programm) (2). |
| --- | --- |

2.9

Muudatusettepanekud on seotud valdkondadega, mida reguleerivad ELi elektroonilise side määruse aluseks olevad õigusaktid, nimelt direktiivid 2002/20/EÜ (loadirektiiv), 2002/21/EÜ (raamdirektiiv), 2002/22/EÜ (universaalteenuse ja tarbijate õiguste direktiiv), 2002/58/EÜ (eraelu puutumatuse ja elektroonilise side direktiiv), määrused (EÜ) nr 1211/2009 (BERECi loomise kohta), nr 531/2012 (rändluse kohta) ja otsus 243/2012/EL (raadiospektripoliitika programm) (2).

2

3.   Euroopa Komisjoni määruse üldeesmärk

Euroopa Komisjoni määruse üldeesmärk

| 3.1 | Euroopa Komisjoni määruse peamine eesmärk on luua elektroonilise side ühtne turg, kus






  — | inimestel, institutsioonidel ja ettevõtjatel on juurdepääs elektroonilise side teenustele kogu ELis võrdsetel tingimustel, piiranguteta ja lisakuludeta, |
| --- | --- | --- |

3.1

Euroopa Komisjoni määruse peamine eesmärk on luua elektroonilise side ühtne turg, kus

—

inimestel, institutsioonidel ja ettevõtjatel on juurdepääs elektroonilise side teenustele kogu ELis võrdsetel tingimustel, piiranguteta ja lisakuludeta,

| — | elektroonilise side teenuste operaatorid ja teenusepakkujad saavad konkurentsivõimelistel tingimustel teenuseid osutada väljaspool oma asukohaliikmesriiki ja jõuda nii tarbijateni kogu ELis, |
| --- | --- |

—

elektroonilise side teenuste operaatorid ja teenusepakkujad saavad konkurentsivõimelistel tingimustel teenuseid osutada väljaspool oma asukohaliikmesriiki ja jõuda nii tarbijateni kogu ELis,

| — | luuakse majanduse digitaalse ülemineku alus, mis peaks viima majanduskasvu taastamise ja säilitamiseni, ELi riikide üleilmse konkurentsivõime kasvuni ning uute töökohtade loomiseni digitaalmajanduses, loomemajanduses ja kõigis majandusvaldkondades, kus elektroonilisel sidel on suur roll. |
| --- | --- |

—

luuakse majanduse digitaalse ülemineku alus, mis peaks viima majanduskasvu taastamise ja säilitamiseni, ELi riikide üleilmse konkurentsivõime kasvuni ning uute töökohtade loomiseni digitaalmajanduses, loomemajanduses ja kõigis majandusvaldkondades, kus elektroonilisel sidel on suur roll.

| 3.2 | Määruse ettepanekus pakkus Euroopa Komisjon välja järgmised lahendused:






  — | Euroopa elektroonilise side teenuse pakkujate ühtsete lubade süsteem, mille puhul tuleb taotlus esitada vaid taotleja asukohaliikmesriigis; |
| --- | --- | --- |

3.2

Määruse ettepanekus pakkus Euroopa Komisjon välja järgmised lahendused:

—

Euroopa elektroonilise side teenuse pakkujate ühtsete lubade süsteem, mille puhul tuleb taotlus esitada vaid taotleja asukohaliikmesriigis;

| — | juurdepääsutingimuste, spektriressursside kasutusõiguse andmise tingimuste ja kestuse ühtlustamine; |
| --- | --- |

—

juurdepääsutingimuste, spektriressursside kasutusõiguse andmise tingimuste ja kestuse ühtlustamine;

| — | virtuaalse lairibaühenduse toodete ja tagatud teenusekvaliteediga (ASQ) elektroonilise side ühtlustatud toodete loomine; |
| --- | --- |

—

virtuaalse lairibaühenduse toodete ja tagatud teenusekvaliteediga (ASQ) elektroonilise side ühtlustatud toodete loomine;

| — | lõppkasutajate/tarbijate õigusi (teabe ja lepingute läbipaistvuse nõue, lepingute sõlmimise ja lõpetamise tingimuste täpne määratlemine, võrgu neutraalsus, tagatud teenusekvaliteedi hoidmise kohustus, teenusepakkuja vahetamise lihtsustamine ja numbrite üleviimise võimalus) reguleerivate eeskirjade ühtlustamine; |
| --- | --- |

—

lõppkasutajate/tarbijate õigusi (teabe ja lepingute läbipaistvuse nõue, lepingute sõlmimise ja lõpetamise tingimuste täpne määratlemine, võrgu neutraalsus, tagatud teenusekvaliteedi hoidmise kohustus, teenusepakkuja vahetamise lihtsustamine ja numbrite üleviimise võimalus) reguleerivate eeskirjade ühtlustamine;

| — | liikmesriikide ametiasutuste volitamine määrama karistusi ja kehtestama eeskirju seoses komisjoni volitusega võtta vastu delegeeritud õigusakte ja rakendusakte; |
| --- | --- |

—

liikmesriikide ametiasutuste volitamine määrama karistusi ja kehtestama eeskirju seoses komisjoni volitusega võtta vastu delegeeritud õigusakte ja rakendusakte;

| — | mobiilsidevõrkude rändlust käsitlevad eeskirjad; |
| --- | --- |

—

mobiilsidevõrkude rändlust käsitlevad eeskirjad;

| — | piirangud ELi-siseste püsiliinikõnede hindadele, mis ei tohiks ületada liikmesriigisiseste kaugekõnede hindu; |
| --- | --- |

—

piirangud ELi-siseste püsiliinikõnede hindadele, mis ei tohiks ületada liikmesriigisiseste kaugekõnede hindu;

| — | BERECi kui Euroopa Komisjoni elektroonilise side valdkonna nõuandeorgani töö stabiilsemaks muutmine. |
| --- | --- |

—

BERECi kui Euroopa Komisjoni elektroonilise side valdkonna nõuandeorgani töö stabiilsemaks muutmine.

| 3.3 | Nagu rõhutas ka Euroopa Ülemkogu 24.–25. oktoobri 2013. aasta kohtumise järeldustes, on liikmesriikide majanduslikuks ja sotsiaalseks arenguks esmatähtis saada üle killustatusest, edendada tõhusat konkurentsi ning meelitada ligi erasektori investeeringuid, kasutades selleks paremini integreeritud ja stabiilset kogu ELi hõlmavat õigusraamistikku, tagades kõrge tarbijakaitse taseme ja lubades liikmesriikidele teatavat paindlikkust täiendavate tarbijakaitsemeetmete võtmisel (Euroopa Ülemkogu 25. oktoobri 2013. aasta dokument (EUCO 169/13, CO EUR 13 CONCL 7), punktid 5 ja 9). |
| --- | --- |

3.3

Nagu rõhutas ka Euroopa Ülemkogu 24.–25. oktoobri 2013. aasta kohtumise järeldustes, on liikmesriikide majanduslikuks ja sotsiaalseks arenguks esmatähtis saada üle killustatusest, edendada tõhusat konkurentsi ning meelitada ligi erasektori investeeringuid, kasutades selleks paremini integreeritud ja stabiilset kogu ELi hõlmavat õigusraamistikku, tagades kõrge tarbijakaitse taseme ja lubades liikmesriikidele teatavat paindlikkust täiendavate tarbijakaitsemeetmete võtmisel (Euroopa Ülemkogu 25. oktoobri 2013. aasta dokument (EUCO 169/13, CO EUR 13 CONCL 7), punktid 5 ja 9).

| 3.4 | Kiire side kättesaadavuse paranemine ja selle kasutustasu vähenemine võimaldab kõigil teenusepakkujatel, sh Euroopa VKEdel luua ja pakkuda maailmaturul innovaatilisi tooteid ja teenuseid. |
| --- | --- |

3.4

Kiire side kättesaadavuse paranemine ja selle kasutustasu vähenemine võimaldab kõigil teenusepakkujatel, sh Euroopa VKEdel luua ja pakkuda maailmaturul innovaatilisi tooteid ja teenuseid.

4.   Konkreetsed märkused Euroopa Komisjoni määruse kohta

Konkreetsed märkused Euroopa Komisjoni määruse kohta

4.1   ELi ühtne luba

ELi ühtne luba

| 4.1.1 | Komitee leiab, et piiriüleste teenuste osutamist raskendab praegu bürokraatia, mis tuleneb lubade andmise, raadiospektri eraldamise süsteemide, juurdepääsutoodete reguleerimise ja tarbijate õigusi käsitlevate eeskirjade erinevustest liikmesriikides. |
| --- | --- |

4.1.1

Komitee leiab, et piiriüleste teenuste osutamist raskendab praegu bürokraatia, mis tuleneb lubade andmise, raadiospektri eraldamise süsteemide, juurdepääsutoodete reguleerimise ja tarbijate õigusi käsitlevate eeskirjade erinevustest liikmesriikides.

| 4.1.2 | Teenusepakkujad kasutavad turu killustatust ära lõppkasutajate arvelt, pakkudes kallimaid piiriüleseid teenuseid. |
| --- | --- |

4.1.2

Teenusepakkujad kasutavad turu killustatust ära lõppkasutajate arvelt, pakkudes kallimaid piiriüleseid teenuseid.

| 4.1.3 | Komitee on seisukohal, et määruse ettepanek soosib operaatorite konsolideerimist ja üleeuroopaliste teenusepakkujate esilekerkimist. See protsess on soodne ELi riikide majanduse konkurentsivõimele maailmaturul. |
| --- | --- |

4.1.3

Komitee on seisukohal, et määruse ettepanek soosib operaatorite konsolideerimist ja üleeuroopaliste teenusepakkujate esilekerkimist. See protsess on soodne ELi riikide majanduse konkurentsivõimele maailmaturul.

| 4.1.4 | Elektroonilise side teenuste pakkujate konsolideerimine ja ühtsed õigustingimused muudavad Euroopa teenusepakkujad atraktiivsemaks institutsioonilistele investoritele, sh erakapitali investeerimisfondidele. Operaatoritele täiendava kapitali pakkumine suurendab nende investeerimisvõimekust. |
| --- | --- |

4.1.4

Elektroonilise side teenuste pakkujate konsolideerimine ja ühtsed õigustingimused muudavad Euroopa teenusepakkujad atraktiivsemaks institutsioonilistele investoritele, sh erakapitali investeerimisfondidele. Operaatoritele täiendava kapitali pakkumine suurendab nende investeerimisvõimekust.

| 4.1.5 | Komitee tervitab ELi ühtse loa kehtestamist kui süsteemi toimimise parandamise põhitingimust. Koostöö kord ja põhimõtted tuleb selgelt kindlaks määrata. |
| --- | --- |

4.1.5

Komitee tervitab ELi ühtse loa kehtestamist kui süsteemi toimimise parandamise põhitingimust. Koostöö kord ja põhimõtted tuleb selgelt kindlaks määrata.

| 4.1.6 | Komitee oleks soovinud näha ka ettepanekut, milles toetataks ühtse Euroopa reguleeriva asutuse loomist, nagu komitee on oma mitmes arvamuses soovitanud ja pooldanud. |
| --- | --- |

4.1.6

Komitee oleks soovinud näha ka ettepanekut, milles toetataks ühtse Euroopa reguleeriva asutuse loomist, nagu komitee on oma mitmes arvamuses soovitanud ja pooldanud.

4.2   Raadiospektri kasutamise kooskõlastamine

Raadiospektri kasutamise kooskõlastamine

| 4.2.1 | Spektrihalduse ühtlustamine, mis seisneb spektri kasutamise tingimuste ühtlustamises (eraldamise eeskirjad, reserveerimise kestus, spektri ümberjaotamise ja jagamise võimalused) lihtsustab lairibaühenduse uute tehnoloogiate rakendamist (4G ja järgnevad tehnoloogiad). |
| --- | --- |

4.2.1

Spektrihalduse ühtlustamine, mis seisneb spektri kasutamise tingimuste ühtlustamises (eraldamise eeskirjad, reserveerimise kestus, spektri ümberjaotamise ja jagamise võimalused) lihtsustab lairibaühenduse uute tehnoloogiate rakendamist (4G ja järgnevad tehnoloogiad).

| 4.2.2 | Komitee leiab, et määrusega ennetatakse kehtivate rändluse eeskirjade tõhususe läbivaatamist, mis on kavas 2016. aastal, ja sagedusalade jaotamise otsuseid, mis on kavas vastu võtta ülemaailmsel raadiosidekonverentsil ITU-R (ITU-R (International Telecommunication Union Radiocommunication Sector) – üks Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu (ITU) kolmest sektorist (osakonnast), mis vastutab raadioside eest) 2015. aastal (WRC-2015). |
| --- | --- |

4.2.2

Komitee leiab, et määrusega ennetatakse kehtivate rändluse eeskirjade tõhususe läbivaatamist, mis on kavas 2016. aastal, ja sagedusalade jaotamise otsuseid, mis on kavas vastu võtta ülemaailmsel raadiosidekonverentsil ITU-R (ITU-R (International Telecommunication Union Radiocommunication Sector) – üks Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu (ITU) kolmest sektorist (osakonnast), mis vastutab raadioside eest) 2015. aastal (WRC-2015).

4.3   Euroopa virtuaalse juurdepääsu tooted

Euroopa virtuaalse juurdepääsu tooted

| 4.3.1 | Komitee leiab, et virtuaalse lairibaühenduse reguleerimise ettepanekud on tehtud tingimustes, kus valitseb ebakindlus NGN-/NGA-võrkude osas (Next Generation Networks/Next Generation Access – järgmise põlvkonna kiired võrgud/juurdepääs järgmise põlvkonna võrkudele) ja eri liikmesriikides järgitakse eri reguleerimistavasid. Stabiilsed reguleerimispõhimõtted, mis julgustavad operaatoreid investeerima kulukatesse NGN-/NGA-võrkude taristutesse, tuleb kasutusele võtta väga ettevaatlikult, sest nende teemade reguleerimistavad on alles kujunemisjärgus. Hulgitoodete väljatöötamisel tuleb silmas pidada klientide vajadusi eri liikmesriikide turgudel ja neid ei tohiks luua nn keskmisele Euroopa riigile. |
| --- | --- |

4.3.1

Komitee leiab, et virtuaalse lairibaühenduse reguleerimise ettepanekud on tehtud tingimustes, kus valitseb ebakindlus NGN-/NGA-võrkude osas (Next Generation Networks/Next Generation Access – järgmise põlvkonna kiired võrgud/juurdepääs järgmise põlvkonna võrkudele) ja eri liikmesriikides järgitakse eri reguleerimistavasid. Stabiilsed reguleerimispõhimõtted, mis julgustavad operaatoreid investeerima kulukatesse NGN-/NGA-võrkude taristutesse, tuleb kasutusele võtta väga ettevaatlikult, sest nende teemade reguleerimistavad on alles kujunemisjärgus. Hulgitoodete väljatöötamisel tuleb silmas pidada klientide vajadusi eri liikmesriikide turgudel ja neid ei tohiks luua nn keskmisele Euroopa riigile.

4.4   Tagatud teenusekvaliteediga ühenduvust võimaldav toode (ASQ)

Tagatud teenusekvaliteediga ühenduvust võimaldav toode (ASQ)

| 4.4.1 | Tagatud teenusekvaliteediga ühenduvust võimaldav toode (ASQ) võib olla väga kasulik eriotstarbeliste, edasiarendatud digitaalteenuste loomisel ja pakkumisel. |
| --- | --- |

4.4.1

Tagatud teenusekvaliteediga ühenduvust võimaldav toode (ASQ) võib olla väga kasulik eriotstarbeliste, edasiarendatud digitaalteenuste loomisel ja pakkumisel.

| 4.4.2 | Komitee arvates tuleb ASQ pakkumise kohustust reguleerida viisil, mis tagaks koormuse tasakaalustatud jagamise suurte operaatorite ja väiksemate, VKEdest teenusepakkujate vahel. |
| --- | --- |

4.4.2

Komitee arvates tuleb ASQ pakkumise kohustust reguleerida viisil, mis tagaks koormuse tasakaalustatud jagamise suurte operaatorite ja väiksemate, VKEdest teenusepakkujate vahel.

4.5   Lõppkasutajate ühtlustatud õigused

Lõppkasutajate ühtlustatud õigused

| 4.5.1 | Komitee hinnangul on lõppkasutajate õiguste (läbipaistvuse nõue, tarbija selge teavitamise nõue seoses tingimuste, kvaliteedi, õiguste, hindade ja teenusepakkuja vahetamise eeskirjadega) ühtlustamine elektroonilise side teenuste tarbijatele väga kasulik. See tugevdab suhtluses teenusepakkujatega nende positsiooni ja vähendab teabe ebaühtlust. |
| --- | --- |

4.5.1

Komitee hinnangul on lõppkasutajate õiguste (läbipaistvuse nõue, tarbija selge teavitamise nõue seoses tingimuste, kvaliteedi, õiguste, hindade ja teenusepakkuja vahetamise eeskirjadega) ühtlustamine elektroonilise side teenuste tarbijatele väga kasulik. See tugevdab suhtluses teenusepakkujatega nende positsiooni ja vähendab teabe ebaühtlust.

| 4.5.2 | Komitee kiidab heaks konkreetse teabe andmise ja lepingukohustuste sätestamise, hõlmates






  — | teenuste pakkumist puuetega lõppkasutajatele, sh toodete ja teenuste üksikasjad; |
| --- | --- | --- |

4.5.2

Komitee kiidab heaks konkreetse teabe andmise ja lepingukohustuste sätestamise, hõlmates

—

teenuste pakkumist puuetega lõppkasutajatele, sh toodete ja teenuste üksikasjad;

| — | täpsustust, millist liiki meetmeid võib teenusepakkuja võtta turvaintsidentide, terviklikkuse rikkumise või turvaohtude puhul, |
| --- | --- |

—

täpsustust, millist liiki meetmeid võib teenusepakkuja võtta turvaintsidentide, terviklikkuse rikkumise või turvaohtude puhul,

| — | lõppkasutajate võimalust kontrollida oma elektrooniliste teenuste tarbimist. |
| --- | --- |

—

lõppkasutajate võimalust kontrollida oma elektrooniliste teenuste tarbimist.

| 4.5.3 | Komitee nõustub ettepanekuga kohustada elektroonilise side teenuste pakkujaid jagama üldhuvi pakkuvat teavet muu hulgas järgmise kohta:






  — | kõige levinumad viisid elektroonilise side teenuste kasutamiseks ebaseaduslikuks tegevuseks või kahjuliku sisu levitamiseks ning sellise tegevuse õiguslikud tagajärjed; |
| --- | --- | --- |

4.5.3

Komitee nõustub ettepanekuga kohustada elektroonilise side teenuste pakkujaid jagama üldhuvi pakkuvat teavet muu hulgas järgmise kohta:

—

kõige levinumad viisid elektroonilise side teenuste kasutamiseks ebaseaduslikuks tegevuseks või kahjuliku sisu levitamiseks ning sellise tegevuse õiguslikud tagajärjed;

| — | elektroonilise side teenuste kasutamisega kaasneva isikute turvalisuse ja isikuandmetele ebaseadusliku juurdepääsu vastased kaitsevahendid. |
| --- | --- |

—

elektroonilise side teenuste kasutamisega kaasneva isikute turvalisuse ja isikuandmetele ebaseadusliku juurdepääsu vastased kaitsevahendid.

| 4.5.4 | Komitee avaldab siiski kahetsust kavandatava määruse peatükkide IV ja V mitmetimõistetava sõnastuse pärast, eelkõige seoses subjektiivsete teguritega, millest teatud tarbijaõigused endiselt sõltuvad. Loodeti, et need muudetakse siduvateks tagatisteks, eriti ettepaneku artikli 23 lõikes 3 ja artiklites 27, 28 ja 30. |
| --- | --- |

4.5.4

Komitee avaldab siiski kahetsust kavandatava määruse peatükkide IV ja V mitmetimõistetava sõnastuse pärast, eelkõige seoses subjektiivsete teguritega, millest teatud tarbijaõigused endiselt sõltuvad. Loodeti, et need muudetakse siduvateks tagatisteks, eriti ettepaneku artikli 23 lõikes 3 ja artiklites 27, 28 ja 30.

4.6   Rändlus ja rahvusvahelised kõned

Rändlus ja rahvusvahelised kõned

| 4.6.1 | Euroopa mobiilside rändlusteenuste hinnad on ikka liiga kõrged ja ületavad oluliselt sama teenuse eest riigi sees makstavaid hindu, kuigi Euroopa digitaalse tegevuskava järgi on lõppeesmärk riigisiseste hindade ja rändlustasude erinevuse kaotamine, et luua sellega mobiilsideteenuste siseturg. |
| --- | --- |

4.6.1

Euroopa mobiilside rändlusteenuste hinnad on ikka liiga kõrged ja ületavad oluliselt sama teenuse eest riigi sees makstavaid hindu, kuigi Euroopa digitaalse tegevuskava järgi on lõppeesmärk riigisiseste hindade ja rändlustasude erinevuse kaotamine, et luua sellega mobiilsideteenuste siseturg.

| 4.6.2 | Kuigi ELi tasandil on tasudele kehtestatud ülempiirid, erinevad operaatorite keskmised hinnad vaid pisut reguleeritud piirmääradest ja takistavad elutervet konkurentsi. Sellest tulenevalt tunneb komisjon kohustust teha uue õigusaktide paketi raames ettepanek kaotada alates 2014. aastast välismaal vastuvõetavate rändluskõnede lisatasud, samas kui teised rändlustasud peaksid kaduma järk-järgult tänu operaatorite või vähemalt operaatorite liitude vahelise konkurentsi ergutamisele. |
| --- | --- |

4.6.2

Kuigi ELi tasandil on tasudele kehtestatud ülempiirid, erinevad operaatorite keskmised hinnad vaid pisut reguleeritud piirmääradest ja takistavad elutervet konkurentsi. Sellest tulenevalt tunneb komisjon kohustust teha uue õigusaktide paketi raames ettepanek kaotada alates 2014. aastast välismaal vastuvõetavate rändluskõnede lisatasud, samas kui teised rändlustasud peaksid kaduma järk-järgult tänu operaatorite või vähemalt operaatorite liitude vahelise konkurentsi ergutamisele.

| 4.6.3 | Komitee pooldab põhimõtteliselt kõigi (kõnede, SMSide, andmeside), mitte ainult vastuvõetavate kõnede rändlustasude kaotamist. Lisaks leiab komitee, et tõelise Euroopa elektroonilise mobiilside siseturu loomiseks tuleks üle vaadata ka ELi läbivale mobiilsidele kehtestatud hinnad. |
| --- | --- |

4.6.3

Komitee pooldab põhimõtteliselt kõigi (kõnede, SMSide, andmeside), mitte ainult vastuvõetavate kõnede rändlustasude kaotamist. Lisaks leiab komitee, et tõelise Euroopa elektroonilise mobiilside siseturu loomiseks tuleks üle vaadata ka ELi läbivale mobiilsidele kehtestatud hinnad.

| 4.6.4 | Kuna asjaomases 2012. aasta määruses ette nähtud struktuurireformid viiakse läbi alles 2014. aasta juulis, siis leiab komitee, et rändlustasude kaotamise kuupäev tuleks kindlaks määrata eelpool mainitud struktuurireformide tulemuste alusel pärast seda, kui need on täielikult ellu viidud. |
| --- | --- |

4.6.4

Kuna asjaomases 2012. aasta määruses ette nähtud struktuurireformid viiakse läbi alles 2014. aasta juulis, siis leiab komitee, et rändlustasude kaotamise kuupäev tuleks kindlaks määrata eelpool mainitud struktuurireformide tulemuste alusel pärast seda, kui need on täielikult ellu viidud.

| 4.6.5 | See ajakava peaks võimaldama reguleerivatel asutustel võtta ennetavaid meetmeid, et operaatorid ei kompenseeriks rändlustasude kaotamisega kaasnenud tulude vähenemist riigisiseste tasude tõstmisega. Selline kompenseerimine tekitaks kahju kõigile tarbijatele, kuid eelkõige neile, kes ükskõik mis põhjustel ei liigu oma elukohariigist välja ega kasuta rändlusteenuseid. |
| --- | --- |

4.6.5

See ajakava peaks võimaldama reguleerivatel asutustel võtta ennetavaid meetmeid, et operaatorid ei kompenseeriks rändlustasude kaotamisega kaasnenud tulude vähenemist riigisiseste tasude tõstmisega. Selline kompenseerimine tekitaks kahju kõigile tarbijatele, kuid eelkõige neile, kes ükskõik mis põhjustel ei liigu oma elukohariigist välja ega kasuta rändlusteenuseid.

| 4.6.6 | Komitee teeb ka ettepaneku, et hindade ja eelkõige pakettide läbipaistvamaks muutmiseks kujundaksid reguleerivad asutused koos tarbijaorganisatsioonidega välja standardvormi hinnakomponentide esitamiseks, et eri pakkumisi saaks võrrelda ja oleks lihtsam leida majanduslikult kõige soodsam pakkumine. |
| --- | --- |

4.6.6

Komitee teeb ka ettepaneku, et hindade ja eelkõige pakettide läbipaistvamaks muutmiseks kujundaksid reguleerivad asutused koos tarbijaorganisatsioonidega välja standardvormi hinnakomponentide esitamiseks, et eri pakkumisi saaks võrrelda ja oleks lihtsam leida majanduslikult kõige soodsam pakkumine.

| 4.6.7 | Lõpuks peaks komisjon tähelepanelikult jälgima, et operaatorite partnerlused, mida ta nii kindlalt pooldab, ei viiks kokkulepete või oligopolideni, mille tagajärjel kuritarvitataks turul valitsevat seisundit. |
| --- | --- |

4.6.7

Lõpuks peaks komisjon tähelepanelikult jälgima, et operaatorite partnerlused, mida ta nii kindlalt pooldab, ei viiks kokkulepete või oligopolideni, mille tagajärjel kuritarvitataks turul valitsevat seisundit.

4.7   BERECi staatuse muutmine

BERECi staatuse muutmine

| 4.7.1 | Komitee leiab, et BERECi staatuse muutmist käsitlevad ettepanekud, näiteks täistööajaga positsioon reguleerivate asutuste nõukogu juhatajana, ei pruugi olla piisavad, kui arvestada konkurentsivõimega seotud väljakutseid ja investeerimisstiimulite loomise vajadust, eelkõige seoses lairibaühenduse ja NGN-/NGA-võrkudega. |
| --- | --- |

4.7.1

Komitee leiab, et BERECi staatuse muutmist käsitlevad ettepanekud, näiteks täistööajaga positsioon reguleerivate asutuste nõukogu juhatajana, ei pruugi olla piisavad, kui arvestada konkurentsivõimega seotud väljakutseid ja investeerimisstiimulite loomise vajadust, eelkõige seoses lairibaühenduse ja NGN-/NGA-võrkudega.

Brüssel, 21. jaanuar 2014.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Henri MALOSSE

---

(1)  ELT C 271, 19.9.2013, lk 133-137; ELT C 229, 31.7.2012, lk 1-6; ELT C 351, 15.11.2012, lk 31-35.

1

(2)  ELT C 123, 25.4.2001, lk 55-56; ELT C 123, 25.4.2001, lk 56-61; ELT C 123, 25.4.2001, lk 53-54; ELT C 24, 28.1.2012, lk 131-133; ELT C 133, 9.5.2013, lk 22-26.

2

---

| 11.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 177/71 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 177/71

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Euroopa kõrgharidus maailmas”

COM(2013) 499 final

(2014/C 177/13)

Raportöör: Mário SOARES

11. juulil 2013 otsustas nõukogu vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 304 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Euroopa kõrgharidus maailmas”

COM(2013) 499 final.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav välissuhete sektsioon võttis arvamuse vastu 17. detsembril 2013. Raportöör oli Mário Soares.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 495. istungjärgul 21.–22. jaanuaril 2014 (21. jaanuari istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 158, erapooletuks jäi 3.

1.   Järeldused ja soovitused

Järeldused ja soovitused

| 1.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee peab olulisteks ja jagab komisjoni teatises kõrghariduse rahvusvahelisemaks muutmise kohta esitatud strateegilisi prioriteete, sealhulgas üliõpilaste, õppejõudude ja teadlaste liikuvus ning sisemine rahvusvahelistumine maailmas toimuvaga seotud teemade õppekavadesse lisamise kaudu, ja seda, kui tähtis on tugevdada rahvusvahelisi ühendusi ja liite kõrgharidusasutuste vahel ajal, mil tasuta ja massiline kursuste pakkumine interneti teel muudab oluliselt teadmistele juurdepääsu. |
| --- | --- |

1.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee peab olulisteks ja jagab komisjoni teatises kõrghariduse rahvusvahelisemaks muutmise kohta esitatud strateegilisi prioriteete, sealhulgas üliõpilaste, õppejõudude ja teadlaste liikuvus ning sisemine rahvusvahelistumine maailmas toimuvaga seotud teemade õppekavadesse lisamise kaudu, ja seda, kui tähtis on tugevdada rahvusvahelisi ühendusi ja liite kõrgharidusasutuste vahel ajal, mil tasuta ja massiline kursuste pakkumine interneti teel muudab oluliselt teadmistele juurdepääsu.

| 1.2 | Komiteel on heameel, et teatises tunnistatakse, kui tähtis on koostada üldine Euroopa kõrghariduse rahvusvaheliseks muutmise strateegia, ent ei saa jätta avaldamata kahetsust, et strateegias viidatakse üksnes Euroopa Liidus juba käivitatud meetmetele, lisamata ühtegi olulist uuendust, ja seda ei ole kohandatud praegustele konkurentsitingimustele selles sektoris. |
| --- | --- |

1.2

Komiteel on heameel, et teatises tunnistatakse, kui tähtis on koostada üldine Euroopa kõrghariduse rahvusvaheliseks muutmise strateegia, ent ei saa jätta avaldamata kahetsust, et strateegias viidatakse üksnes Euroopa Liidus juba käivitatud meetmetele, lisamata ühtegi olulist uuendust, ja seda ei ole kohandatud praegustele konkurentsitingimustele selles sektoris.

| 1.3 | Samuti on komiteel heameel tõdemuse üle, et tegemist ei ole puhtalt teadusliku või tehnilise küsimusega, vaid et see on tihedalt seotud poliitika-, majandus- ja sotsiaalvaldkonnaga, olgu siis riikide, Euroopa või maailma tasandil. |
| --- | --- |

1.3

Samuti on komiteel heameel tõdemuse üle, et tegemist ei ole puhtalt teadusliku või tehnilise küsimusega, vaid et see on tihedalt seotud poliitika-, majandus- ja sotsiaalvaldkonnaga, olgu siis riikide, Euroopa või maailma tasandil.

| 1.4 | Komitee loodab, et komisjon esitab ettepanekud ja meetmed, mis aitaksid tõhusamalt edendada Euroopa ülikoolide kohalolu rahvusvahelisel areenil ja kaotada kõik takistused, mis raskendavad teadmiste vahetamist ning üliõpilaste ja õppejõudude vahetust kolmandate riikide kõrgharidusasutustega, eelkõige seoses viisade saamisega ja sisserändepoliitikaga üldiselt. |
| --- | --- |

1.4

Komitee loodab, et komisjon esitab ettepanekud ja meetmed, mis aitaksid tõhusamalt edendada Euroopa ülikoolide kohalolu rahvusvahelisel areenil ja kaotada kõik takistused, mis raskendavad teadmiste vahetamist ning üliõpilaste ja õppejõudude vahetust kolmandate riikide kõrgharidusasutustega, eelkõige seoses viisade saamisega ja sisserändepoliitikaga üldiselt.

| 1.5 | Üliõpilaste, õppejõudude ja teadlaste liikuvus pakub lisaväärtust nii päritoluriikide kui ka vastuvõtvate riikide jaoks, mistõttu on oluline edendada liikuvust mõlemas suunas, et vältida ühiskonna arengu jaoks tingimata vajalike kvalifitseeritud inimressursside kaotamist. |
| --- | --- |

1.5

Üliõpilaste, õppejõudude ja teadlaste liikuvus pakub lisaväärtust nii päritoluriikide kui ka vastuvõtvate riikide jaoks, mistõttu on oluline edendada liikuvust mõlemas suunas, et vältida ühiskonna arengu jaoks tingimata vajalike kvalifitseeritud inimressursside kaotamist.

| 1.6 | Komitee soovitab kaaluda võimalust luua tõeline Euroopa kool, mis rajaneks erinevate Euroopa ülikoolide vahel juba välja arendatud koostööle ja mis võiks olla akadeemiliste ja teadusalaste tippsaavutuste keskus. |
| --- | --- |

1.6

Komitee soovitab kaaluda võimalust luua tõeline Euroopa kool, mis rajaneks erinevate Euroopa ülikoolide vahel juba välja arendatud koostööle ja mis võiks olla akadeemiliste ja teadusalaste tippsaavutuste keskus.

| 1.7 | Komitee kordab oma varasemates arvamustes väljendatud soovitust säilitada ja levitada kõrghariduse rahvusvaheliseks muutmise protsessis väärtusi, mis iseloomustavad Euroopa kõrgharidust, tunnustada kõikide osapoolte panust, erinevusi ja mitmekesisust, ning võtta arvesse, et mängus on mitte ainult akadeemilised, vaid ka poliitilised, majanduslikud ja kultuurilised huvid. |
| --- | --- |

1.7

Komitee kordab oma varasemates arvamustes väljendatud soovitust säilitada ja levitada kõrghariduse rahvusvaheliseks muutmise protsessis väärtusi, mis iseloomustavad Euroopa kõrgharidust, tunnustada kõikide osapoolte panust, erinevusi ja mitmekesisust, ning võtta arvesse, et mängus on mitte ainult akadeemilised, vaid ka poliitilised, majanduslikud ja kultuurilised huvid.

| 1.8 | Selleks kinnitab komitee üle, et kuna see on strateegiline eesmärk, siis peavad selleks olemas olema rahalised ja inimressursid, millega saab toetada kõikide osapoolte sotsiaal- ja majandusarengut ning heaolu. |
| --- | --- |

1.8

Selleks kinnitab komitee üle, et kuna see on strateegiline eesmärk, siis peavad selleks olemas olema rahalised ja inimressursid, millega saab toetada kõikide osapoolte sotsiaal- ja majandusarengut ning heaolu.

| 1.9 | Komitee väljendab suurt muret selle üle, millist negatiivset mõju võib kokkuhoiupoliitika tõenäoliselt haridussektoris põhjustada; sellele on korduvalt osutanud ka paljud kõrgharidusasutused. Komitee peab enda kohuseks rõhutada, et kärpemeetmed haridussektoris seavad ohtu komisjoni teatises püstitatud eesmärgid. |
| --- | --- |

1.9

Komitee väljendab suurt muret selle üle, millist negatiivset mõju võib kokkuhoiupoliitika tõenäoliselt haridussektoris põhjustada; sellele on korduvalt osutanud ka paljud kõrgharidusasutused. Komitee peab enda kohuseks rõhutada, et kärpemeetmed haridussektoris seavad ohtu komisjoni teatises püstitatud eesmärgid.

| 1.10 | Komitee leiab, et rahvusvahelistumise protsessis tuleb edendada koostööd kõrgharidusasutuste ja ettevõtete vahel, luues koostoimet, mis arendab üliõpilaste ja õppejõudude ettevõtlikkust ja loovust ning toetab innovatsioonikeskkonda, mida praegune ühiskond nii väga vajab. |
| --- | --- |

1.10

Komitee leiab, et rahvusvahelistumise protsessis tuleb edendada koostööd kõrgharidusasutuste ja ettevõtete vahel, luues koostoimet, mis arendab üliõpilaste ja õppejõudude ettevõtlikkust ja loovust ning toetab innovatsioonikeskkonda, mida praegune ühiskond nii väga vajab.

| 1.11 | Uute tasuta tehnoloogialahenduste massiline kasutamine rahvusvahelistes õppekavades on juurdepääsu teadmistele oluliselt muutnud ja võimaldab muuta liikuvateks miljoneid üliõpilasi, kellel muidu selleks võimalused puuduksid. Komitee hoiatab siiski tehniliste, pedagoogiliste ja eetiliste probleemide eest, mis võivad nende lahenduste kasutamisel tekkida, nagu kursusi väljatöötavate õppejõudude ja teadlaste intellektuaalomandi austamine, või kaks eri tunnustamisviisi, sõltuvalt sellest, kas rahvusvaheline liikumine toimub füüsiliselt või virtuaalselt. |
| --- | --- |

1.11

Uute tasuta tehnoloogialahenduste massiline kasutamine rahvusvahelistes õppekavades on juurdepääsu teadmistele oluliselt muutnud ja võimaldab muuta liikuvateks miljoneid üliõpilasi, kellel muidu selleks võimalused puuduksid. Komitee hoiatab siiski tehniliste, pedagoogiliste ja eetiliste probleemide eest, mis võivad nende lahenduste kasutamisel tekkida, nagu kursusi väljatöötavate õppejõudude ja teadlaste intellektuaalomandi austamine, või kaks eri tunnustamisviisi, sõltuvalt sellest, kas rahvusvaheline liikumine toimub füüsiliselt või virtuaalselt.

| 1.12 | Komitee kinnitab oma veendumust, et Euroopa kõrghariduse rahvusvahelistumine peab kaasa aitama selliste oluliste Euroopa kultuuriväärtuste kinnistamisele nagu inimõiguste kaitse, eri ühiskondade kultuuripärandi tunnustamine ja suurema sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamine. |
| --- | --- |

1.12

Komitee kinnitab oma veendumust, et Euroopa kõrghariduse rahvusvahelistumine peab kaasa aitama selliste oluliste Euroopa kultuuriväärtuste kinnistamisele nagu inimõiguste kaitse, eri ühiskondade kultuuripärandi tunnustamine ja suurema sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamine.

| 1.13 | Komitee nõuab tungivalt, et komisjon annaks regulaarselt üksikasjalikku teavet teatises võetud kohustuste täitmise kohta, ja on seisukohal, et see küsimus peaks kajastuma Euroopa poolaasta raames eri riikidele tehtavates soovitustes. |
| --- | --- |

1.13

Komitee nõuab tungivalt, et komisjon annaks regulaarselt üksikasjalikku teavet teatises võetud kohustuste täitmise kohta, ja on seisukohal, et see küsimus peaks kajastuma Euroopa poolaasta raames eri riikidele tehtavates soovitustes.

| 1.14 | Lõpuks soovitab komitee oluliselt suurendada järgmistes ELi eelarvetes sellele teemale ettenähtud vahendeid, võttes erilise tähelepanu alla teadustöö vajadused. |
| --- | --- |

1.14

Lõpuks soovitab komitee oluliselt suurendada järgmistes ELi eelarvetes sellele teemale ettenähtud vahendeid, võttes erilise tähelepanu alla teadustöö vajadused.

2.   Sissejuhatus

Sissejuhatus

| 2.1 | Globaliseerunud ja konkurentsivõimelises ühiskonnas, nagu on tänapäeva ühiskond, on inimkonna arengu jaoks väga oluliseks vahendiks teadmised ja nende iga aspekt – sotsiaalne, majanduslik ja heaolu. Loomulikult tunnustatakse kõrgharidust jätkuvalt uute teadmise loomise ja levitamise põhielemendi ja innovatsiooni tegurina, mis saab anda panuse üksikisikute ja kogu ühiskonna arengusse. Innovatsioon ja teadmised on määrava tähtsusega tegurid majanduskasvu, aga ka sotsiaalse arengu ja ühiskondade ühtekuuluvuse jaoks. |
| --- | --- |

2.1

Globaliseerunud ja konkurentsivõimelises ühiskonnas, nagu on tänapäeva ühiskond, on inimkonna arengu jaoks väga oluliseks vahendiks teadmised ja nende iga aspekt – sotsiaalne, majanduslik ja heaolu. Loomulikult tunnustatakse kõrgharidust jätkuvalt uute teadmise loomise ja levitamise põhielemendi ja innovatsiooni tegurina, mis saab anda panuse üksikisikute ja kogu ühiskonna arengusse. Innovatsioon ja teadmised on määrava tähtsusega tegurid majanduskasvu, aga ka sotsiaalse arengu ja ühiskondade ühtekuuluvuse jaoks.

| 2.2 | Loomulikult on teadmiste ja tarkuse omandamise viisid ja meetodid olnud alati väga erinevad, aga tänapäeval on need omandanud täiesti uue mõõtme mitte ainult seetõttu, et kohustuslik haridus laieneb üha rohkematele kodanikele, vaid eriti tänu uute tehnoloogialahenduste üha agaramale kasutamisele, mis on Euroopa kõrgharidusasutustele suur väljakutse. |
| --- | --- |

2.2

Loomulikult on teadmiste ja tarkuse omandamise viisid ja meetodid olnud alati väga erinevad, aga tänapäeval on need omandanud täiesti uue mõõtme mitte ainult seetõttu, et kohustuslik haridus laieneb üha rohkematele kodanikele, vaid eriti tänu uute tehnoloogialahenduste üha agaramale kasutamisele, mis on Euroopa kõrgharidusasutustele suur väljakutse.

| 2.3 | Ülikoolid on (või peaksid olema) mitte üksnes teadusuuringute ja tehnoloogilise innovatsiooni poliitika keskmes, vaid ka sellise teadustöö keskmes, mis saaks aidata välja töötada uuenduslikke sotsiaalpoliitikameetmeid, suurendada sotsiaalset ühtekuuluvust ning edendada tõhusamaid, konkurentsivõimelisemaid ja jätkusuutlikumaid ettevõtlusstrateegiad. |
| --- | --- |

2.3

Ülikoolid on (või peaksid olema) mitte üksnes teadusuuringute ja tehnoloogilise innovatsiooni poliitika keskmes, vaid ka sellise teadustöö keskmes, mis saaks aidata välja töötada uuenduslikke sotsiaalpoliitikameetmeid, suurendada sotsiaalset ühtekuuluvust ning edendada tõhusamaid, konkurentsivõimelisemaid ja jätkusuutlikumaid ettevõtlusstrateegiad.

| 2.4 | Euroopas on ligikaudu 4 000 kõrgharidusasutust üle 19 miljoni üliõpilase ja 1,5 miljoni töötajaga (õppejõud ja teised töötajad), kes teevad koostööd ja konkureerivad teiste piirkondade ja mandrite ülikoolidega nii tarkuse loomisel ja jagamisel kui ka innovatsioonis ja väärtuse loomisel ühiskondades, kuhu nad kuuluvad. |
| --- | --- |

2.4

Euroopas on ligikaudu 4 000 kõrgharidusasutust üle 19 miljoni üliõpilase ja 1,5 miljoni töötajaga (õppejõud ja teised töötajad), kes teevad koostööd ja konkureerivad teiste piirkondade ja mandrite ülikoolidega nii tarkuse loomisel ja jagamisel kui ka innovatsioonis ja väärtuse loomisel ühiskondades, kuhu nad kuuluvad.

| 2.5 | Praegu on maailmas 99 miljonit üliõpilast, kelle arv peaks 2030. aastaks kasvama 414 miljonini. Üha rohkem üliõpilasi püüavad alustada või lõpetada oma õpinguid mujal kui oma koduriigis, kusjuures Euroopasse koondub ligi 45 % välisüliõpilastest, kelle arv suureneb komisjoni hinnangute kohaselt käesoleva kümnendi lõpuks 4 miljonilt 7 miljonile. Nendele suurtele arvudele vaatamata on võimalik ja soovitav teha rohkem ja paremini (1). |
| --- | --- |

2.5

Praegu on maailmas 99 miljonit üliõpilast, kelle arv peaks 2030. aastaks kasvama 414 miljonini. Üha rohkem üliõpilasi püüavad alustada või lõpetada oma õpinguid mujal kui oma koduriigis, kusjuures Euroopasse koondub ligi 45 % välisüliõpilastest, kelle arv suureneb komisjoni hinnangute kohaselt käesoleva kümnendi lõpuks 4 miljonilt 7 miljonile. Nendele suurtele arvudele vaatamata on võimalik ja soovitav teha rohkem ja paremini (1).

1

| 2.6 | Haridusel ja eriti kõrgharidusel on keskne koht strateegias „Euroopa 2020” ja Euroopa eesmärgis saavutada jätkusuutlik, arukas ja kaasav majandus. Üks sellise majanduse saavutamise eeltingimus on taaskäivitada tõeline tööstuspoliitika, mis tunnistaks inimkapitali harimise eluliselt tähtsaks. See on veel üks põhjus, miks ülikoolide roll suureneb veelgi. |
| --- | --- |

2.6

Haridusel ja eriti kõrgharidusel on keskne koht strateegias „Euroopa 2020” ja Euroopa eesmärgis saavutada jätkusuutlik, arukas ja kaasav majandus. Üks sellise majanduse saavutamise eeltingimus on taaskäivitada tõeline tööstuspoliitika, mis tunnistaks inimkapitali harimise eluliselt tähtsaks. See on veel üks põhjus, miks ülikoolide roll suureneb veelgi.

| 2.7 | Rahvusvaheline koostöö muutub uute talentide harimisel ja rakendamisel erakordselt oluliseks, sest neil on määrav tähtsus praegu suurtest muutustest haaratud maailmas. |
| --- | --- |

2.7

Rahvusvaheline koostöö muutub uute talentide harimisel ja rakendamisel erakordselt oluliseks, sest neil on määrav tähtsus praegu suurtest muutustest haaratud maailmas.

| 2.8 | Selle taustal ongi esitatud komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa kõrgharidus maailmas”. |
| --- | --- |

2.8

Selle taustal ongi esitatud komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa kõrgharidus maailmas”.

3.   Komisjoni teatise kokkuvõte

Komisjoni teatise kokkuvõte

| 3.1 | Komisjon väidab oma teatises, et kõrgharidusasutuste ja liikmesriikide jaoks on globaalse rahvusvahelistumise strateegia kinnitamiseks vaja kindlaks määrata kolm järgmist strateegilist prioriteeti (2):






  — | liikuvuse küsimustes: suunata rahvusvahelistumise strateegiaid rangelt selles suunas, et neis seataks kesksele kohale üliõpilaste, teadlaste ja õppejõudude liikuvuse komponent, mida toetavad kvaliteetsed juhised ja nõustamisteenused; arendada kahesuunalisi liikuvuskavasid kolmandate riikidega; tagada rahvusvahelises liikuvuses osalevatele õpilastele, teadlastele ja töötajatele välisriigis omandatud teadmiste õiglane ja ametlik tunnustamine; |
| --- | --- | --- |

3.1

Komisjon väidab oma teatises, et kõrgharidusasutuste ja liikmesriikide jaoks on globaalse rahvusvahelistumise strateegia kinnitamiseks vaja kindlaks määrata kolm järgmist strateegilist prioriteeti (2):

2

—

liikuvuse küsimustes: suunata rahvusvahelistumise strateegiaid rangelt selles suunas, et neis seataks kesksele kohale üliõpilaste, teadlaste ja õppejõudude liikuvuse komponent, mida toetavad kvaliteetsed juhised ja nõustamisteenused; arendada kahesuunalisi liikuvuskavasid kolmandate riikidega; tagada rahvusvahelises liikuvuses osalevatele õpilastele, teadlastele ja töötajatele välisriigis omandatud teadmiste õiglane ja ametlik tunnustamine;

| — | nn sisemise rahvusvahelistumise (ülemaailmse komponendi integreerimine kursuseprogrammide vormi ja sisusse ning õpetamis- ja õppeprotsessi) ja digitaalse õppe vallas: kasutada ära kõrgharidusasutuste töötajate rahvusvahelisi kogemusi ja pädevusi, et töötada välja rahvusvahelised õppekavad ja kursused, mis on kasulikud nii liikuvuses mitteosalevatele kui ka selles osalevatele õppijatele; pakkuda õpilastele, teadlastele ja õppejõududele võimalust täiendada oma keeleoskust, eelkõige pakkudes neile kohaliku keele õppe kursusi, eesmärgiga maksimeerida Euroopa keelelisest mitmekesisusest saadavat kasu; edendada rahvusvahelist koostööd IKT ja avatud haridusvahendite kasutamise kaudu; |
| --- | --- |

—

nn sisemise rahvusvahelistumise (ülemaailmse komponendi integreerimine kursuseprogrammide vormi ja sisusse ning õpetamis- ja õppeprotsessi) ja digitaalse õppe vallas: kasutada ära kõrgharidusasutuste töötajate rahvusvahelisi kogemusi ja pädevusi, et töötada välja rahvusvahelised õppekavad ja kursused, mis on kasulikud nii liikuvuses mitteosalevatele kui ka selles osalevatele õppijatele; pakkuda õpilastele, teadlastele ja õppejõududele võimalust täiendada oma keeleoskust, eelkõige pakkudes neile kohaliku keele õppe kursusi, eesmärgiga maksimeerida Euroopa keelelisest mitmekesisusest saadavat kasu; edendada rahvusvahelist koostööd IKT ja avatud haridusvahendite kasutamise kaudu;

| — | partnerluse alal: tugevdada kõrghariduse ja teadustöö võimet tuvastada ülemaailmseid probleeme ning luua rahvusvahelisi innovatsioonipõhiseid partnerlusi ja liite; ületada takistused, mis segavad ühis- ja topeltkraadiõppe tunnustamist; pakkuda välja uuenduslikke õppekavasid, mis stimuleerivad ettevõtlusvaimu, sealhulgas rahvusvahelise koolituse võimalus koostöös ELi ja kolmandate riikide tööandjatega; säilitada kooskõla rahvusvahelistumise strateegiate ja ELi arengukoostöö poliitikate vahel. |
| --- | --- |

—

partnerluse alal: tugevdada kõrghariduse ja teadustöö võimet tuvastada ülemaailmseid probleeme ning luua rahvusvahelisi innovatsioonipõhiseid partnerlusi ja liite; ületada takistused, mis segavad ühis- ja topeltkraadiõppe tunnustamist; pakkuda välja uuenduslikke õppekavasid, mis stimuleerivad ettevõtlusvaimu, sealhulgas rahvusvahelise koolituse võimalus koostöös ELi ja kolmandate riikide tööandjatega; säilitada kooskõla rahvusvahelistumise strateegiate ja ELi arengukoostöö poliitikate vahel.

| 3.2 | Komisjon märgib õigesti, et üleilmastumine ja tehnoloogia areng on toonud kõrgharidusse uusi osalisi, nagu tärkava turumajandusega riigid Hiina, India, Brasiilia. |
| --- | --- |

3.2

Komisjon märgib õigesti, et üleilmastumine ja tehnoloogia areng on toonud kõrgharidusse uusi osalisi, nagu tärkava turumajandusega riigid Hiina, India, Brasiilia.

| 3.3 | Samuti rõhutab komisjon mitmete käimasolevate algatuste tulemusi (Bologna protsess, sellised programmid nagu Erasmus, Tempus, Erasmus Mundus ja Marie Curie, ning läbipaistvuse tagamise vahendid, nagu Euroopa ainepunktisüsteem (ECTS) ja Euroopa kvalifikatsiooniraamistik (EQF)), mis aitavad saavutada olulise Euroopa-sisese rahvusvahelistumise määra. |
| --- | --- |

3.3

Samuti rõhutab komisjon mitmete käimasolevate algatuste tulemusi (Bologna protsess, sellised programmid nagu Erasmus, Tempus, Erasmus Mundus ja Marie Curie, ning läbipaistvuse tagamise vahendid, nagu Euroopa ainepunktisüsteem (ECTS) ja Euroopa kvalifikatsiooniraamistik (EQF)), mis aitavad saavutada olulise Euroopa-sisese rahvusvahelistumise määra.

| 3.4 | Komitee kordab teatises „ELis tehtava rahvusvahelise teadus- ja innovatsioonikoostöö parandamine ja keskendamine: strateegiline lähenemisviis” (3) juba kinnitatud seisukohta, et rahvusvaheline liikuvus pakub kõrgharidusasutustele uusi võimalusi strateegiliste ühenduste loomiseks. |
| --- | --- |

3.4

Komitee kordab teatises „ELis tehtava rahvusvahelise teadus- ja innovatsioonikoostöö parandamine ja keskendamine: strateegiline lähenemisviis” (3) juba kinnitatud seisukohta, et rahvusvaheline liikuvus pakub kõrgharidusasutustele uusi võimalusi strateegiliste ühenduste loomiseks.

3

| 3.5 | Selleks et toetada rahvusvahelistumise strateegiaid rahaliselt, annab komisjon uue programmi Erasmus+ ja Maria Skłodowska-Curie’ meetmete kaudu täiendavaid rahastamisvahendeid, mis võimaldaksid 135 000 üliõpilase ja õppejõu liikuvust, 15 000 teadlase karjääri jätkamist, 60 000 kõrgetasemelise stipendiumi andmist ja toetust 1 000 partnerlusele ELi ja kolmandate riikide kõrgharidusasutuste suutlikkuse suurendamiseks. |
| --- | --- |

3.5

Selleks et toetada rahvusvahelistumise strateegiaid rahaliselt, annab komisjon uue programmi Erasmus+ ja Maria Skłodowska-Curie’ meetmete kaudu täiendavaid rahastamisvahendeid, mis võimaldaksid 135 000 üliõpilase ja õppejõu liikuvust, 15 000 teadlase karjääri jätkamist, 60 000 kõrgetasemelise stipendiumi andmist ja toetust 1 000 partnerlusele ELi ja kolmandate riikide kõrgharidusasutuste suutlikkuse suurendamiseks.

4.   Üldised märkused

Üldised märkused

| 4.1 | Komitee avaldab kahetsust, et vaatlusalune teatis ei too tegelikkuses mingeid olulisi uuendusi rahvusvahelistumise strateegiasse, mida on paljud ELi kõrgharidusasutused järginud juba aastaid. Sellegipoolest väärtustab ja toetab komitee asjaolu, et komisjon teeb selle teatisega kokkuvõtte, milles tunnustatakse, kui tähtis on põhjalik rahvusvahelistumise strateegia Euroopa kõrgharidusasutuste jaoks, ning stimuleerib kõrgharidusasutusi ja liikmesriike seda strateegiat jätkama ja tugevdama. |
| --- | --- |

4.1

Komitee avaldab kahetsust, et vaatlusalune teatis ei too tegelikkuses mingeid olulisi uuendusi rahvusvahelistumise strateegiasse, mida on paljud ELi kõrgharidusasutused järginud juba aastaid. Sellegipoolest väärtustab ja toetab komitee asjaolu, et komisjon teeb selle teatisega kokkuvõtte, milles tunnustatakse, kui tähtis on põhjalik rahvusvahelistumise strateegia Euroopa kõrgharidusasutuste jaoks, ning stimuleerib kõrgharidusasutusi ja liikmesriike seda strateegiat jätkama ja tugevdama.

| 4.2 | Komitee avaldas juba oma varasemas arvamuses huvi selle teema vastu, väites, et „komitee arvates on eesmärk muuta Euroopa ülikoolid tippkeskusteks, mis tõmbavad ligi üliõpilasi kogu maailmast, äärmiselt oluline ning peaks aitama näidata Euroopa kõrghariduse ja teadustöö kõrget kvaliteeti” (4). |
| --- | --- |

4.2

Komitee avaldas juba oma varasemas arvamuses huvi selle teema vastu, väites, et „komitee arvates on eesmärk muuta Euroopa ülikoolid tippkeskusteks, mis tõmbavad ligi üliõpilasi kogu maailmast, äärmiselt oluline ning peaks aitama näidata Euroopa kõrghariduse ja teadustöö kõrget kvaliteeti” (4).

4

| 4.3 | Tänapäeval on majanduse elavdamiseks ja ühiskonna jätkusuutliku kasvu jaoks väga oluline tõmmata ligi uusi talente. Selleks peavad Euroopa ülikoolid tugevdama omavahelist koostööd, nii et Euroopa kõrghariduse rahvusvahelistumine oleks jätkuvalt väga konkurentsivõimeline ja saaks kasu tuua nii Euroopa Liidule tervikuna kui ka kõikidele selles osalejatele (5). |
| --- | --- |

4.3

Tänapäeval on majanduse elavdamiseks ja ühiskonna jätkusuutliku kasvu jaoks väga oluline tõmmata ligi uusi talente. Selleks peavad Euroopa ülikoolid tugevdama omavahelist koostööd, nii et Euroopa kõrghariduse rahvusvahelistumine oleks jätkuvalt väga konkurentsivõimeline ja saaks kasu tuua nii Euroopa Liidule tervikuna kui ka kõikidele selles osalejatele (5).

5

| 4.4 | Seda koostööd saab tugevdada ka mitmete, maailmas mujalgi esindatud Euroopa riikide kõrgharidusasutuste vahelise suurema ja parema koordineerimise kaudu. Tõelise Euroopa kooli loomine selle koostöö tulemusena olla oluliseks märguandeks ELi positsioonist tippkeskusena. |
| --- | --- |

4.4

Seda koostööd saab tugevdada ka mitmete, maailmas mujalgi esindatud Euroopa riikide kõrgharidusasutuste vahelise suurema ja parema koordineerimise kaudu. Tõelise Euroopa kooli loomine selle koostöö tulemusena olla oluliseks märguandeks ELi positsioonist tippkeskusena.

| 4.5 | Rahvusvahelistumise strateegias on oluline tunnustada geograafilist mitmekesisust ja võimalike käsitlusviiside paljusust, samuti mängus olevaid poliitilisi, majanduslikke või teaduslikke huvisid. Kõrghariduse rahvusvahelistumises tuleb arvesse võtta ka teaduskonna või koguni konkreetse osakonna huve, kuivõrd see võib kaasa aidata nende teadus- ja innovatsioonistrateegiale. |
| --- | --- |

4.5

Rahvusvahelistumise strateegias on oluline tunnustada geograafilist mitmekesisust ja võimalike käsitlusviiside paljusust, samuti mängus olevaid poliitilisi, majanduslikke või teaduslikke huvisid. Kõrghariduse rahvusvahelistumises tuleb arvesse võtta ka teaduskonna või koguni konkreetse osakonna huve, kuivõrd see võib kaasa aidata nende teadus- ja innovatsioonistrateegiale.

| 4.6 | Samas võttes arvesse hiljutisi püüdeid kehtestada näilisi pingeridu teadusharude vahel, on oluline vältida sotsiaal- ja humanitaarteaduste marginaliseerimist ja nende seadmist teistest teadusvaldkondadest madalamale kohale. |
| --- | --- |

4.6

Samas võttes arvesse hiljutisi püüdeid kehtestada näilisi pingeridu teadusharude vahel, on oluline vältida sotsiaal- ja humanitaarteaduste marginaliseerimist ja nende seadmist teistest teadusvaldkondadest madalamale kohale.

| 4.7 | Kui tahetakse saavutada terviklikku visiooni rahvusvahelistumisest, siis tuleb arvesse võtta ka üliõpilaste ja õppejõudude huve. Selleks on põhitähtis ületada erinevad tõkked, mis tegelikult takistavad nende kõigi liikuvust, mistõttu tuleb pöörata erilist tähelepanu teadus-, õpetamis- ja koolitustöös omandatud teadmiste tunnustamisele ja väärtustamisele. |
| --- | --- |

4.7

Kui tahetakse saavutada terviklikku visiooni rahvusvahelistumisest, siis tuleb arvesse võtta ka üliõpilaste ja õppejõudude huve. Selleks on põhitähtis ületada erinevad tõkked, mis tegelikult takistavad nende kõigi liikuvust, mistõttu tuleb pöörata erilist tähelepanu teadus-, õpetamis- ja koolitustöös omandatud teadmiste tunnustamisele ja väärtustamisele.

| 4.8 | Selleks on põhitähtis tugevdada kvalifikatsioonide ja diplomite tunnustamise kahepoolsete lepingute rakendamist ning analüüsida neid küsimusi ja lisada need erinevatesse kultuuri- ja haridusalase vahetuse lepingutesse, mis sõlmitakse kolmandate riikide ja nende ülikoolidega. Neid lepinguid tuleks perioodiliselt hinnata haridusringkondade esindajate osalusel. |
| --- | --- |

4.8

Selleks on põhitähtis tugevdada kvalifikatsioonide ja diplomite tunnustamise kahepoolsete lepingute rakendamist ning analüüsida neid küsimusi ja lisada need erinevatesse kultuuri- ja haridusalase vahetuse lepingutesse, mis sõlmitakse kolmandate riikide ja nende ülikoolidega. Neid lepinguid tuleks perioodiliselt hinnata haridusringkondade esindajate osalusel.

| 4.9 | Samas on parimate lahenduste leidmiseks oluline tunnistada, et vastuvõtvate ja päritoluriikide haridussüsteemide vahel on erinevused, nagu on ka tähtis tunnustada panust teadusesse ja sotsiaalkultuurilisi väärtusi, mida kätkeb endas õppejõudude ja teadlaste vahetus ning mida tuleb pidada kõikide kaasatud ühiskondade jaoks rikastavaks selle kõige laiemas tähenduses. |
| --- | --- |

4.9

Samas on parimate lahenduste leidmiseks oluline tunnistada, et vastuvõtvate ja päritoluriikide haridussüsteemide vahel on erinevused, nagu on ka tähtis tunnustada panust teadusesse ja sotsiaalkultuurilisi väärtusi, mida kätkeb endas õppejõudude ja teadlaste vahetus ning mida tuleb pidada kõikide kaasatud ühiskondade jaoks rikastavaks selle kõige laiemas tähenduses.

| 4.10 | Seepärast peab komitee väga positiivseks viidet jagatud vastutusele komisjoni, nõukogu, liikmesriikide, haridussektori ning osalevate kolmandate riikide ja ülikoolide vahel. |
| --- | --- |

4.10

Seepärast peab komitee väga positiivseks viidet jagatud vastutusele komisjoni, nõukogu, liikmesriikide, haridussektori ning osalevate kolmandate riikide ja ülikoolide vahel.

| 4.11 | Kõrghariduse üleüldise rahvusvahelistumise edu jaoks on põhitähtis, et Euroopa, riikide, kõrgharidusasutuste, ettevõtete ja teiste ühiskonnasektorite rahvusvahelistumise strateegiad oma huvide kaitseks oleksid omavahel sidusad. Üleminek valdkonnakeskselt rahvusvaheliselt tegevuselt institutsioonilisele rahvusvahelistumise strateegiale on üks oluline ja vajalik samm, mida tuleb igati toetada. |
| --- | --- |

4.11

Kõrghariduse üleüldise rahvusvahelistumise edu jaoks on põhitähtis, et Euroopa, riikide, kõrgharidusasutuste, ettevõtete ja teiste ühiskonnasektorite rahvusvahelistumise strateegiad oma huvide kaitseks oleksid omavahel sidusad. Üleminek valdkonnakeskselt rahvusvaheliselt tegevuselt institutsioonilisele rahvusvahelistumise strateegiale on üks oluline ja vajalik samm, mida tuleb igati toetada.

| 4.12 | Kõrghariduse rahvusvahelistumine peab olema seotud kvaliteetse teadustööga, mis edendab ühist kasu ning sotsiaalset ja majanduslikku arengut. See nõuab ka õppejõudude ja teadlaste osalemist demokraatlikult valitud struktuuride kaudu kõikides Euroopa ja kolmandate riikide kõrgharidusasutustes ja teaduskeskustes, aga ka teiste sidusrühmade (üliõpilasühendused, ettevõtted ja nende ühendused, kohalikud ja/või piirkondlikud omavalitsused jne) osalemist. |
| --- | --- |

4.12

Kõrghariduse rahvusvahelistumine peab olema seotud kvaliteetse teadustööga, mis edendab ühist kasu ning sotsiaalset ja majanduslikku arengut. See nõuab ka õppejõudude ja teadlaste osalemist demokraatlikult valitud struktuuride kaudu kõikides Euroopa ja kolmandate riikide kõrgharidusasutustes ja teaduskeskustes, aga ka teiste sidusrühmade (üliõpilasühendused, ettevõtted ja nende ühendused, kohalikud ja/või piirkondlikud omavalitsused jne) osalemist.

| 4.13 | Lõpuks kinnitab komitee oma veendumust, et Euroopa kõrghariduse rahvusvahelistumine peab kaasa aitama selliste oluliste Euroopa kultuuriväärtuste kinnistamisele nagu inimõiguste kaitse, ühiskondade kultuuripärandi väärtustamine ja suurema sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamine. |
| --- | --- |

4.13

Lõpuks kinnitab komitee oma veendumust, et Euroopa kõrghariduse rahvusvahelistumine peab kaasa aitama selliste oluliste Euroopa kultuuriväärtuste kinnistamisele nagu inimõiguste kaitse, ühiskondade kultuuripärandi väärtustamine ja suurema sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamine.

5.   Konkreetsed märkused

Konkreetsed märkused

| 5.1 | Komitee võtab teadmiseks, et komisjon tunnistab teatises subsidiaarsuse põhimõtet (riikide vastutusala), eiramata seejuures ELi panuse tähtsust, eriti kui tegemist on Euroopa kõrghariduse rahvusvahelistumisega. |
| --- | --- |

5.1

Komitee võtab teadmiseks, et komisjon tunnistab teatises subsidiaarsuse põhimõtet (riikide vastutusala), eiramata seejuures ELi panuse tähtsust, eriti kui tegemist on Euroopa kõrghariduse rahvusvahelistumisega.

| 5.2 | Üks projektide rahastamise prioriteetide kindlaksmääramisel ELi käsutuses olevatest vahenditest on kaaluda täiendava eritoetuse andmist tööle, mida teevad riiklikud kõrghariduse rahvusvaheliseks muutmise ametid mitmetes Euroopa riikides, ning stimuleerida selliste ametite loomist riikides, kus neid veel ei ole. Komitee arvates stimuleeriks nende ametite vahelise koostöö tugevdamine koostööd Euroopa ülikoolide vahel. |
| --- | --- |

5.2

Üks projektide rahastamise prioriteetide kindlaksmääramisel ELi käsutuses olevatest vahenditest on kaaluda täiendava eritoetuse andmist tööle, mida teevad riiklikud kõrghariduse rahvusvaheliseks muutmise ametid mitmetes Euroopa riikides, ning stimuleerida selliste ametite loomist riikides, kus neid veel ei ole. Komitee arvates stimuleeriks nende ametite vahelise koostöö tugevdamine koostööd Euroopa ülikoolide vahel.

| 5.3 | Üks kõige teravamaid küsimusi, mis kerkib esile Euroopa kõrghariduse rahvusvahelistumise ja kolmandate riikide noorte talentide ligimeelitamise kontekstis, on sisserändepoliitika ning viisade andmine väljastpoolt liitu tulevatele üliõpilastele ja õppejõududele. Komitee nõuab tungivalt, et eemaldataks takistused, mis on juba ammu tuvastatud ja mis heidutavad paljusid üliõpilasi, õppejõude ja teadlasi Euroopat eelistatud sihtkohaks valimast. |
| --- | --- |

5.3

Üks kõige teravamaid küsimusi, mis kerkib esile Euroopa kõrghariduse rahvusvahelistumise ja kolmandate riikide noorte talentide ligimeelitamise kontekstis, on sisserändepoliitika ning viisade andmine väljastpoolt liitu tulevatele üliõpilastele ja õppejõududele. Komitee nõuab tungivalt, et eemaldataks takistused, mis on juba ammu tuvastatud ja mis heidutavad paljusid üliõpilasi, õppejõude ja teadlasi Euroopat eelistatud sihtkohaks valimast.

| 5.4 | Komitee on alati toetanud ideed, et üliõpilaste, õppjõudude ja teadlaste liikuvus pakub lisaväärtust nii päritoluriikide kui ka vastuvõtvate riikide jaoks. Selleks on oluline toetada liikuvust mõlemas suunas, et vältida ühiskondade arengu jaoks tingimata vajalike kvalifitseeritud inimressursside kaotamist. |
| --- | --- |

5.4

Komitee on alati toetanud ideed, et üliõpilaste, õppjõudude ja teadlaste liikuvus pakub lisaväärtust nii päritoluriikide kui ka vastuvõtvate riikide jaoks. Selleks on oluline toetada liikuvust mõlemas suunas, et vältida ühiskondade arengu jaoks tingimata vajalike kvalifitseeritud inimressursside kaotamist.

| 5.5 | Selle asemel, et pidada arvestust üliõpilaste, õppejõudude ja teadlaste liikuvuse kohta, on olulisem analüüsida tulemust. Sellest tulenevalt peaks suurem osa investeeringutest minema peamiselt koostööprogrammidele, mis hõlmavad liikuvust edendavaid stipendiume ja võimaldavad mitmekordistava mõjuga võrgustike loomist. |
| --- | --- |

5.5

Selle asemel, et pidada arvestust üliõpilaste, õppejõudude ja teadlaste liikuvuse kohta, on olulisem analüüsida tulemust. Sellest tulenevalt peaks suurem osa investeeringutest minema peamiselt koostööprogrammidele, mis hõlmavad liikuvust edendavaid stipendiume ja võimaldavad mitmekordistava mõjuga võrgustike loomist.

| 5.6 | Komitee juhib tähelepanu ka sellele, et eelkõige on vaja tugevdada naiste osalemist teadusalases liikuvuses, kuna naisteadlaste arv kõrgetel akadeemilistel ametikohtadel teadusasutuste ja ülikoolide vastutavate isikutena jääb endiselt väikeseks, vaatamata selle arvu suurenemisele viimastel aastatel. |
| --- | --- |

5.6

Komitee juhib tähelepanu ka sellele, et eelkõige on vaja tugevdada naiste osalemist teadusalases liikuvuses, kuna naisteadlaste arv kõrgetel akadeemilistel ametikohtadel teadusasutuste ja ülikoolide vastutavate isikutena jääb endiselt väikeseks, vaatamata selle arvu suurenemisele viimastel aastatel.

| 5.7 | Liikuvus peab olema nende jaoks, kes seda kasutavad, ka kultuurilise ja keelelise rikastumise võimalus, mida saab pakkuda ainult Euroopa kui paljukultuuriline ja mitmekeelne ruum. Tänu kohaliku keele kursuste lisamisele välisüliõpilaste, -õppejõudude ja -teadlaste õppekavadesse, samuti kohalikesse kogukondadesse integreerimise strateegia väljatöötamisele sel viisil saabunute jaoks, avarduvad kindlasti oluliselt nende kultuuriväljavaated ja nad saavad nautida täisväärtuslikku elu keskkonnas, kus nad oma õpingute või teadustöö ajal viibivad (6). |
| --- | --- |

5.7

Liikuvus peab olema nende jaoks, kes seda kasutavad, ka kultuurilise ja keelelise rikastumise võimalus, mida saab pakkuda ainult Euroopa kui paljukultuuriline ja mitmekeelne ruum. Tänu kohaliku keele kursuste lisamisele välisüliõpilaste, -õppejõudude ja -teadlaste õppekavadesse, samuti kohalikesse kogukondadesse integreerimise strateegia väljatöötamisele sel viisil saabunute jaoks, avarduvad kindlasti oluliselt nende kultuuriväljavaated ja nad saavad nautida täisväärtuslikku elu keskkonnas, kus nad oma õpingute või teadustöö ajal viibivad (6).

6

| 5.8 | Veel üks kõrghariduse rahvusvahelistumise edu jaoks oluline küsimus seondub omandatud kvalifikatsioonide ja teadmiste tunnustamise, sertifitseerimise ja valideerimisega. Komitee avaldas hiljuti arvamuse, kus ta väidab järgmist: „Teiste liikmesriikide kutsekvalifikatsioonide tunnustamine on oluline vahend ELi kodanike liikuvuse edendamisel ja seega siseturu lõpuleviimisel. Sellega parandatakse liikmesriikide konkurentsivõimet, toetatakse jätkusuutlikku majanduskasvu ja vähendatakse töötust. Riikide majandused saavad kasu erinevatest kutsealastest kogemustest, mida nende kodanikud eri liikmesriikides töötades koguvad” (7). |
| --- | --- |

5.8

Veel üks kõrghariduse rahvusvahelistumise edu jaoks oluline küsimus seondub omandatud kvalifikatsioonide ja teadmiste tunnustamise, sertifitseerimise ja valideerimisega. Komitee avaldas hiljuti arvamuse, kus ta väidab järgmist: „Teiste liikmesriikide kutsekvalifikatsioonide tunnustamine on oluline vahend ELi kodanike liikuvuse edendamisel ja seega siseturu lõpuleviimisel. Sellega parandatakse liikmesriikide konkurentsivõimet, toetatakse jätkusuutlikku majanduskasvu ja vähendatakse töötust. Riikide majandused saavad kasu erinevatest kutsealastest kogemustest, mida nende kodanikud eri liikmesriikides töötades koguvad” (7).

7

| 5.9 | Komisjoni teatises on märgitud tärkava turumajandusega riikide tähtsust kõrghariduse globaliseerumises ja rahvusvahelistumises. Kuigi komitee nõustub, et uusi rahvusvahelisel areenil osalejaid tuleb nõuetekohaselt arvesse võtta, ei jäta ta siiski märkimata, et vaja on pidevalt tähelepanu pöörata uutele „konkurentidele”, kes võivad tekkida, või teistele riikidele ja geograafilistele piirkondadele, kellega mõnel Euroopa riigil on juba ammu kõige erinevamatel põhjustel erilised suhted. |
| --- | --- |

5.9

Komisjoni teatises on märgitud tärkava turumajandusega riikide tähtsust kõrghariduse globaliseerumises ja rahvusvahelistumises. Kuigi komitee nõustub, et uusi rahvusvahelisel areenil osalejaid tuleb nõuetekohaselt arvesse võtta, ei jäta ta siiski märkimata, et vaja on pidevalt tähelepanu pöörata uutele „konkurentidele”, kes võivad tekkida, või teistele riikidele ja geograafilistele piirkondadele, kellega mõnel Euroopa riigil on juba ammu kõige erinevamatel põhjustel erilised suhted.

| 5.10 | Komitee märgib, et komisjoni teatises on vähe viiteid vajalikule koostööle ülikoolide ja ettevõtete vahel, mis peab austama mõlema sektori iseseisvust ja toimimisviisi, aga mille sidumine võib anda olulise panuse innovatsiooni ning majanduslikku ja sotsiaalsesse arengusse. |
| --- | --- |

5.10

Komitee märgib, et komisjoni teatises on vähe viiteid vajalikule koostööle ülikoolide ja ettevõtete vahel, mis peab austama mõlema sektori iseseisvust ja toimimisviisi, aga mille sidumine võib anda olulise panuse innovatsiooni ning majanduslikku ja sotsiaalsesse arengusse.

| 5.11 | Lisaks tuleb toetada kõrgharidusasutuste ja ettevõtete vahelist koostööd ka rahvusvahelisel areenil. Väga oluline on, et ülikoolid kasutaksid rahvusvahelises tegevuses teadustöö tulemusi, toetaksid pedagoogilises tegevuses innovatsiooni ja edendaksid üliõpilaste ja õppejõudude loovust ja uuendusvõimet. Komitee juhib siiski tähelepanu ohule, et alusuuringud jäävad vahetute teaduslike rakenduste suhtes tagaplaanile. |
| --- | --- |

5.11

Lisaks tuleb toetada kõrgharidusasutuste ja ettevõtete vahelist koostööd ka rahvusvahelisel areenil. Väga oluline on, et ülikoolid kasutaksid rahvusvahelises tegevuses teadustöö tulemusi, toetaksid pedagoogilises tegevuses innovatsiooni ja edendaksid üliõpilaste ja õppejõudude loovust ja uuendusvõimet. Komitee juhib siiski tähelepanu ohule, et alusuuringud jäävad vahetute teaduslike rakenduste suhtes tagaplaanile.

| 5.12 | Komiteel on heameel, et tunnistatakse, et tegu ei ole ainuüksi teadusliku või tehnilise küsimusega, vaid et see on tihedalt seotud nii riikide kui ka Euroopa poliitikaga. |
| --- | --- |

5.12

Komiteel on heameel, et tunnistatakse, et tegu ei ole ainuüksi teadusliku või tehnilise küsimusega, vaid et see on tihedalt seotud nii riikide kui ka Euroopa poliitikaga.

| 5.13 | Seepärast avaldab komitee sügavat muret eelarveolukorra pärast paljudes Euroopa riikides, eriti nendes, kus rakendatakse ELi ja IMFi sekkumismeetmeid, kus kõrgharidusasutustele ettenähtud eelarvelt on väga olulisel määral kärbitud, seades niiviisi võimalikku ohtu teatises avaldatud kavatsused. Tegelikult peitub Euroopa ülikoolide peamine külgetõmme selles, et nad pakuvad kvaliteeti ja tipptasemel akadeemilist haridust. |
| --- | --- |

5.13

Seepärast avaldab komitee sügavat muret eelarveolukorra pärast paljudes Euroopa riikides, eriti nendes, kus rakendatakse ELi ja IMFi sekkumismeetmeid, kus kõrgharidusasutustele ettenähtud eelarvelt on väga olulisel määral kärbitud, seades niiviisi võimalikku ohtu teatises avaldatud kavatsused. Tegelikult peitub Euroopa ülikoolide peamine külgetõmme selles, et nad pakuvad kvaliteeti ja tipptasemel akadeemilist haridust.

| 5.14 | Komitee rõhutab, et vaja on usaldusväärset ja võrreldavat Euroopa statistikat selleks, et luua kindlatel alustel dialoog kolmandate riikide partneritega, et saavutada tõelised teadmisteliidud. |
| --- | --- |

5.14

Komitee rõhutab, et vaja on usaldusväärset ja võrreldavat Euroopa statistikat selleks, et luua kindlatel alustel dialoog kolmandate riikide partneritega, et saavutada tõelised teadmisteliidud.

| 5.15 | Seoses kõrghariduse olukorra jälgimisega ja kõrghariduse rahvusvahelistumisega on komitee seisukohal, et see küsimus peab kajastuma Euroopa poolaasta raames esitatavates riigipõhistes soovitustes. |
| --- | --- |

5.15

Seoses kõrghariduse olukorra jälgimisega ja kõrghariduse rahvusvahelistumisega on komitee seisukohal, et see küsimus peab kajastuma Euroopa poolaasta raames esitatavates riigipõhistes soovitustes.

| 5.16 | Uute tehnoloogialahenduste kasutamine rahvusvahelistes programmides võib, nagu on teatises märgitud, muuta kaudses tähenduses liikuvaks miljonid üliõpilased, kellel ei ole selleks tegelikult võimalust. Nimelt muudab tasuta masskursuste pakkumine interneti teel oluliselt juurdepääsu teadmistele ja loob uusi võimalusi, aga samas ka uusi pedagoogilisi ja metodoloogilisi probleeme. |
| --- | --- |

5.16

Uute tehnoloogialahenduste kasutamine rahvusvahelistes programmides võib, nagu on teatises märgitud, muuta kaudses tähenduses liikuvaks miljonid üliõpilased, kellel ei ole selleks tegelikult võimalust. Nimelt muudab tasuta masskursuste pakkumine interneti teel oluliselt juurdepääsu teadmistele ja loob uusi võimalusi, aga samas ka uusi pedagoogilisi ja metodoloogilisi probleeme.

| 5.17 | Komitee hoiatab siiski tehniliste ja eetiliste küsimuste eest, mis võivad nende lahenduste kasutamisel tekkida, nagu kursusi väljatöötavate õppejõudude ja teadlaste intellektuaalomandi austamine või kaks eri tunnustamisviisi, sõltuvalt sellest, kas rahvusvaheline liikumine toimub füüsiliselt või virtuaalselt. |
| --- | --- |

5.17

Komitee hoiatab siiski tehniliste ja eetiliste küsimuste eest, mis võivad nende lahenduste kasutamisel tekkida, nagu kursusi väljatöötavate õppejõudude ja teadlaste intellektuaalomandi austamine või kaks eri tunnustamisviisi, sõltuvalt sellest, kas rahvusvaheline liikumine toimub füüsiliselt või virtuaalselt.

| 5.18 | Komisjon näeb ette võtta 2014. aastal kasutusele uue kõrgharidusasutuste paremusjärjestamise mudeli U-Multirank, mis kajastab eri profiilide mitmekesisust eesmärgiga saavutada suurem läbipaistvus. Kuigi komitee pooldab neid eesmärke, kahtleb ta nende tõhususes võrreldes ülejäänud tunnustatud süsteemidega ja selles, kas on sobiv kulutada nii palju vahendeid majanduslikult ja rahaliselt raskel ajal. |
| --- | --- |

5.18

Komisjon näeb ette võtta 2014. aastal kasutusele uue kõrgharidusasutuste paremusjärjestamise mudeli U-Multirank, mis kajastab eri profiilide mitmekesisust eesmärgiga saavutada suurem läbipaistvus. Kuigi komitee pooldab neid eesmärke, kahtleb ta nende tõhususes võrreldes ülejäänud tunnustatud süsteemidega ja selles, kas on sobiv kulutada nii palju vahendeid majanduslikult ja rahaliselt raskel ajal.

| 5.19 | Komitee väljendab heameelt tunnustuse üle, mida kõrghariduse ajakohastamise kõrgetasemeline töörühm avaldab, kui ta väidab, et üliõpilaste suurem kultuuriline, majanduslik ja sotsiaalne mitmekesisus osutab vajadusele õpetajate eriväljaõppe järele. Nagu EL on määratlenud arvuliselt, peaks 40 %-l noortest eurooplastest olema 2020. aastal omandatud kõrgem kraad ning ühtlasi peaks iga kõrgharidusasutuse õppejõud suutma tagada õpingute ja väljastatud diplomite kvaliteedi. |
| --- | --- |

5.19

Komitee väljendab heameelt tunnustuse üle, mida kõrghariduse ajakohastamise kõrgetasemeline töörühm avaldab, kui ta väidab, et üliõpilaste suurem kultuuriline, majanduslik ja sotsiaalne mitmekesisus osutab vajadusele õpetajate eriväljaõppe järele. Nagu EL on määratlenud arvuliselt, peaks 40 %-l noortest eurooplastest olema 2020. aastal omandatud kõrgem kraad ning ühtlasi peaks iga kõrgharidusasutuse õppejõud suutma tagada õpingute ja väljastatud diplomite kvaliteedi.

| 5.20 | ÜRO majanduslike, sotsiaalsete ja kultuurialaste õiguste rahvusvahelises paktis kohustatakse riike võtma täieliku vastutuse hariduse rahastamise eest ja sätestatakse, et „kõrgharidus peab olema kõigile, vastavalt igaühe võimetele, ühtviisi kättesaadav. Selleks tuleb rakendada kõiki vajalikke abinõusid, kaasa arvatud tasuta hariduse järkjärguline sisseseadmine”. |
| --- | --- |

5.20

ÜRO majanduslike, sotsiaalsete ja kultuurialaste õiguste rahvusvahelises paktis kohustatakse riike võtma täieliku vastutuse hariduse rahastamise eest ja sätestatakse, et „kõrgharidus peab olema kõigile, vastavalt igaühe võimetele, ühtviisi kättesaadav. Selleks tuleb rakendada kõiki vajalikke abinõusid, kaasa arvatud tasuta hariduse järkjärguline sisseseadmine”.

| 5.21 | Komisjon näeb kõrghariduse rahvusvahelistumise strateegia jaoks 2014-2020. aasta eelarveraamistikus ette rahalisi vahendeid 3 000 miljoni euro ulatuses (kokku 16 000 miljonist eurost, mis on ette nähtud programmidele Erasmus+). Selle rahastamisega võtab komisjon endale kohustuse tagada liikuvus 135 000 üliõpilasele ja haridustöötajale, 15 000 teadlasele ja 60 000 kõrgetasemelisele magistri- ja doktoriõppe üliõpilasele. Komitee loodab saada regulaarselt üksikasjalikku teavet selle lubaduse täitmise kohta ja soovitab selleks ettenähtud vahendeid tulevikus suurendada. |
| --- | --- |

5.21

Komisjon näeb kõrghariduse rahvusvahelistumise strateegia jaoks 2014-2020. aasta eelarveraamistikus ette rahalisi vahendeid 3 000 miljoni euro ulatuses (kokku 16 000 miljonist eurost, mis on ette nähtud programmidele Erasmus+). Selle rahastamisega võtab komisjon endale kohustuse tagada liikuvus 135 000 üliõpilasele ja haridustöötajale, 15 000 teadlasele ja 60 000 kõrgetasemelisele magistri- ja doktoriõppe üliõpilasele. Komitee loodab saada regulaarselt üksikasjalikku teavet selle lubaduse täitmise kohta ja soovitab selleks ettenähtud vahendeid tulevikus suurendada.

Brüssel, 21. jaanuar 2014.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Henri MALOSSE

---

(1)  UNESCO statistikainstituudi andmed.

1

(2)  Leedu eesistumise ajal peeti koos Euroopa Komisjoniga sel teemal konverents, mille järeldustega saab tutvuda aadressil http://ec.europa.eu/education/news/30082013-european-higher-education-confrence_en.htm.

2

(3)  COM(2012) 497 final.

3

(4)  ELT C 191, 29.6.2012, lk 103.

4

(5)  Euroopa Komisjoni andmetel suundub 63 % kõikidest väljastpoolt Euroopa kõrgharidusruumi pärit üliõpilastest kolme ELi liikmesriiki – Ühendkuningriik, Prantsusmaa ja Saksamaa.

5

(6)  „Igal isikul (...) on õigus ennast väljendada, luua ja levitada teoseid oma valitud keeles, ja eelkõige oma emakeeles; igal isikul on õigus kvaliteetsele haridusele ja väljaõppele, mis austab täielikult tema kultuurilist identiteeti,” UNESCO 2001. aasta kultuurilise mitmekesisuse ülddeklaratsioon.

6

(7)  ELT C 204, 9.8.2008, lk 85.

7

---

| 11.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 177/78 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 177/78

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Konsultatiivne teatis fosfori säästva kasutamise kohta””

COM(2013) 517 final

(2014/C 177/14)

Raportöör: David SEARS

8. juulil 2013 otsustas Euroopa Komisjon vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 304 konsulteerida Euroopa Majandus-ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Euroopa Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Konsultatiivne teatis fosfori säästva kasutamise kohta””

COM(2013) 517 final.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon võttis arvamuse vastu 7. jaanuaril 2014.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 495. istungjärgul 21.–22. jaanuaril 2014 (21. jaanuari istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 155, erapooletuks jäi 4.

1.   Kokkuvõte ja järeldused

Kokkuvõte ja järeldused

| 1.1 | Konsultatiivne teatis on osa laiemast arutelust selle üle, kuidas Euroopa Liit saaks säilitada kriitilise tähtsusega toorainete varud kulutõhusal ja keskkonnahoidlikul viisil nii töötlemiseks kui ka loomade ja inimelu toetamiseks üha rohkem rahvastatud ja konkureerivas globaliseerunud maailmas. Teatises esitatakse asjalik, tasakaalustatud ja piisav kokkuvõte olukorrast toiduainete tootmiseks ja muudeks elulisteks rakendusteks vajaminevate fosforipõhiste toodete impordis ja kasutuses. |
| --- | --- |

1.1

Konsultatiivne teatis on osa laiemast arutelust selle üle, kuidas Euroopa Liit saaks säilitada kriitilise tähtsusega toorainete varud kulutõhusal ja keskkonnahoidlikul viisil nii töötlemiseks kui ka loomade ja inimelu toetamiseks üha rohkem rahvastatud ja konkureerivas globaliseerunud maailmas. Teatises esitatakse asjalik, tasakaalustatud ja piisav kokkuvõte olukorrast toiduainete tootmiseks ja muudeks elulisteks rakendusteks vajaminevate fosforipõhiste toodete impordis ja kasutuses.

| 1.2 | Komisjon esitab 11 küsimust, millele Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee annab vastused ja konkreetsed soovitused. Komitee võtab teadmiseks Euroopa fosfori säästva kasutamise platvormi panuse ja Euroopa innovatsioonipartnerluse töö tõenäolise panuse põllumajanduse tootlikkuse ja jätkusuutlikkuse valdkonnas. Komitee kiidab need algatused heaks ja loodab, et nende tööd kasutatakse hästi. |
| --- | --- |

1.2

Komisjon esitab 11 küsimust, millele Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee annab vastused ja konkreetsed soovitused. Komitee võtab teadmiseks Euroopa fosfori säästva kasutamise platvormi panuse ja Euroopa innovatsioonipartnerluse töö tõenäolise panuse põllumajanduse tootlikkuse ja jätkusuutlikkuse valdkonnas. Komitee kiidab need algatused heaks ja loodab, et nende tööd kasutatakse hästi.

| 1.3 | Komitee kiidab heaks selle käsitluse, mis komisjoni sõnul ei ole tingimata mõeldud konkreetse õigusakti loomiseks. Õigete küsimuste esitamine ja õigete andmete olemasolu tagamine, aitamaks teistel teha teadlikumaid otsuseid, võib olla siinkohal otstarbekam. Leida tuleb head tavad, mida teistele tutvustada, et neid järgitaks. |
| --- | --- |

1.3

Komitee kiidab heaks selle käsitluse, mis komisjoni sõnul ei ole tingimata mõeldud konkreetse õigusakti loomiseks. Õigete küsimuste esitamine ja õigete andmete olemasolu tagamine, aitamaks teistel teha teadlikumaid otsuseid, võib olla siinkohal otstarbekam. Leida tuleb head tavad, mida teistele tutvustada, et neid järgitaks.

| 1.4 | See võib tähendada, et uutele tehnoloogiatele antakse lühiajalist turutoetust ja vajaduse korral antakse hädavajalikeks peetavate muutuste jaoks pikaajalist regulatiivset toetust. Abiks oleksid fosfori haldamise ja ringlussevõtu eesmärgid. Rakendamine liikmesriikide tasandil tuleks jätta neile, kes on asjaga tihedamalt seotud. |
| --- | --- |

1.4

See võib tähendada, et uutele tehnoloogiatele antakse lühiajalist turutoetust ja vajaduse korral antakse hädavajalikeks peetavate muutuste jaoks pikaajalist regulatiivset toetust. Abiks oleksid fosfori haldamise ja ringlussevõtu eesmärgid. Rakendamine liikmesriikide tasandil tuleks jätta neile, kes on asjaga tihedamalt seotud.

2.   Sissejuhatus

Sissejuhatus

| 2.1 | Fosfor on eluks vajalik element. Seda saab lõputult ringlusse võtta, aga seda ei saa asendada. Fosfor on maakoores laialt levinud, aga töödeldava fosforiidi varud on koondunud vaid üksikutesse riikidesse, mis kõik peale ühe (Soome) asuvad väljaspool Euroopa Liitu. |
| --- | --- |

2.1

Fosfor on eluks vajalik element. Seda saab lõputult ringlusse võtta, aga seda ei saa asendada. Fosfor on maakoores laialt levinud, aga töödeldava fosforiidi varud on koondunud vaid üksikutesse riikidesse, mis kõik peale ühe (Soome) asuvad väljaspool Euroopa Liitu.

| 2.2 | Jäätmed, sh taimedelt, loomadelt ja inimestelt pärinev reoveesete, sisaldavad kõik fosforit. Eri määral võetakse need uuesti ringlusse põllumajanduslikuks kasutuseks, et soodustada jäätmete kõrvaldamist ja väetada põllukultuure. Mõnes piirkonnas on fosforit liiga palju ja seda nähakse probleemina, mis viib veekvaliteedi halvenemiseni ja eutrofeerumiseni (taimkatte kasv liigsete toitainete tõttu). Teistes piirkondades on fosfori puudus ja seal ei suudeta jõuda suure saagikuseni. Inimeste ja loomade kontsentratsiooni muutmine võib neid probleeme süvendada. |
| --- | --- |

2.2

Jäätmed, sh taimedelt, loomadelt ja inimestelt pärinev reoveesete, sisaldavad kõik fosforit. Eri määral võetakse need uuesti ringlusse põllumajanduslikuks kasutuseks, et soodustada jäätmete kõrvaldamist ja väetada põllukultuure. Mõnes piirkonnas on fosforit liiga palju ja seda nähakse probleemina, mis viib veekvaliteedi halvenemiseni ja eutrofeerumiseni (taimkatte kasv liigsete toitainete tõttu). Teistes piirkondades on fosfori puudus ja seal ei suudeta jõuda suure saagikuseni. Inimeste ja loomade kontsentratsiooni muutmine võib neid probleeme süvendada.

| 2.3 | Eelpool nimetatud probleemidele ja võimalustele pöörati fosforiidi kasutamise esimese 50 aasta jooksul vähe tähelepanu. Varud näisid piisavad, hinnad olid stabiilsed ja madalad, põllukultuuride saagikus ja loomakasvatuse tootlikkus üha tõusis. 2008. aastal muutus see järsult. Hiina nägi oma riigis võimalikku fosforinappust ja kehtestas ekspordimaksu. Maailmaturu hinnad tõusid jõuliselt ja mõjutasid toiduhindu. Tõstatati võimalus, et fosforitootmine on juba jõudnud haripunkti. |
| --- | --- |

2.3

Eelpool nimetatud probleemidele ja võimalustele pöörati fosforiidi kasutamise esimese 50 aasta jooksul vähe tähelepanu. Varud näisid piisavad, hinnad olid stabiilsed ja madalad, põllukultuuride saagikus ja loomakasvatuse tootlikkus üha tõusis. 2008. aastal muutus see järsult. Hiina nägi oma riigis võimalikku fosforinappust ja kehtestas ekspordimaksu. Maailmaturu hinnad tõusid jõuliselt ja mõjutasid toiduhindu. Tõstatati võimalus, et fosforitootmine on juba jõudnud haripunkti.

| 2.4 | Kaks aastat hiljem hinnati maailma varud ümber, mille kohaselt need suurenesid kümnekordselt, ja probleemid näisid haihtuvat, kuigi kahtlused tegeliku olukorra suhtes süvenesid. Igal juhul oli aeg hakata esitama tõsiseid küsimusi. |
| --- | --- |

2.4

Kaks aastat hiljem hinnati maailma varud ümber, mille kohaselt need suurenesid kümnekordselt, ja probleemid näisid haihtuvat, kuigi kahtlused tegeliku olukorra suhtes süvenesid. Igal juhul oli aeg hakata esitama tõsiseid küsimusi.

3.   Vastused küsimustele

Vastused küsimustele

3.1   Kas Teie arvates on põhjust muretseda fosforiidi levikuga seotud varustuskindluse küsimuste üle? Kui jah, siis mida tuleks teha, et neid probleeme koostöös tootjariikidega lahendada?

Kas Teie arvates on põhjust muretseda fosforiidi levikuga seotud varustuskindluse küsimuste üle? Kui jah, siis mida tuleks teha, et neid probleeme koostöös tootjariikidega lahendada?

| 3.1.1 | Fosforiit on fosfori põhiallikas. Fosfori abil suurendatakse saagikust ja loomakasvatuse tootlikkust ning selle kaudu toidetakse ära üha rohkem elanikke. Teadaolevad varud on koondunud üksikutesse riikidesse. Eeldatavalt ekspordivad fosforit ainult riigid, kes toodavad märkimisväärselt üle oma vajaduse. Arvatakse, et kaubeldakse ainult väikese osaga (16 %) kaevandatud mahust (Rosemarin & Jensen, European Sustainable Phosphorus Conference, märts 2013). Mitmeid tarnijariike peetakse poliitiliselt haavatavaks. Turg ei ole täiesti läbipaistev ega toimi täiuslikult. Euroopa Liit ei suuda end ise fosforiga varustada ja on kaotanud töökohti, sest lõpptoodete (väetised ja fosforipõhised kemikaalid) tootmine on üle kandunud tarnijariikidesse. |
| --- | --- |

3.1.1

Fosforiit on fosfori põhiallikas. Fosfori abil suurendatakse saagikust ja loomakasvatuse tootlikkust ning selle kaudu toidetakse ära üha rohkem elanikke. Teadaolevad varud on koondunud üksikutesse riikidesse. Eeldatavalt ekspordivad fosforit ainult riigid, kes toodavad märkimisväärselt üle oma vajaduse. Arvatakse, et kaubeldakse ainult väikese osaga (16 %) kaevandatud mahust (Rosemarin & Jensen, European Sustainable Phosphorus Conference, märts 2013). Mitmeid tarnijariike peetakse poliitiliselt haavatavaks. Turg ei ole täiesti läbipaistev ega toimi täiuslikult. Euroopa Liit ei suuda end ise fosforiga varustada ja on kaotanud töökohti, sest lõpptoodete (väetised ja fosforipõhised kemikaalid) tootmine on üle kandunud tarnijariikidesse.

| 3.1.2 | Sellele küsimusele saab vastata ainult ülemaailmsel tasandil. Kui üks suure rahvaarvuga ja/või rikas nõudlusriik leiab, et ohus on tooraine, sh toiduainete tarne, siis on ohus kõik impordist sõltuvad riigid või piirkonnad. See kehtib ka toorainest toodetavate kaupade puhul. Igas uuringus tuleb seda arvesse võtta, eelkõige seal, kus tootmismustrid on muutunud ja esmane nõudlus asub nüüd väljaspool ELi. |
| --- | --- |

3.1.2

Sellele küsimusele saab vastata ainult ülemaailmsel tasandil. Kui üks suure rahvaarvuga ja/või rikas nõudlusriik leiab, et ohus on tooraine, sh toiduainete tarne, siis on ohus kõik impordist sõltuvad riigid või piirkonnad. See kehtib ka toorainest toodetavate kaupade puhul. Igas uuringus tuleb seda arvesse võtta, eelkõige seal, kus tootmismustrid on muutunud ja esmane nõudlus asub nüüd väljaspool ELi.

| 3.1.3 | Vastus esimesele küsimusele on selgelt jaatav. Eesmärk on leida kulutõhusaid viise sõltumatuse suurendamiseks fosforiga varustatuse valdkonnas. Pärast 2008. aasta 700 % hinnatõusu toimunud areng ostutus oluliseks. Kuigi hinnad on sellest ajast langenud, on teadlikkus olemasolevatest ohtudest soodustanud investeerimist kogu tarneahelas. Sama tähtis on suurendada teadlikkust keskkonnamõjudest kõigis tarneahela etappides ja mõista, kuidas seda kulutõhusal viisil miinimumini viia. Komisjoni toetus teadusuuringutele ja sidusrühmade kaasamisele Euroopa innovatsioonipartnerluse ja Euroopa fosfori säästva kasutamise platvormi kaudu on hädavajalik. |
| --- | --- |

3.1.3

Vastus esimesele küsimusele on selgelt jaatav. Eesmärk on leida kulutõhusaid viise sõltumatuse suurendamiseks fosforiga varustatuse valdkonnas. Pärast 2008. aasta 700 % hinnatõusu toimunud areng ostutus oluliseks. Kuigi hinnad on sellest ajast langenud, on teadlikkus olemasolevatest ohtudest soodustanud investeerimist kogu tarneahelas. Sama tähtis on suurendada teadlikkust keskkonnamõjudest kõigis tarneahela etappides ja mõista, kuidas seda kulutõhusal viisil miinimumini viia. Komisjoni toetus teadusuuringutele ja sidusrühmade kaasamisele Euroopa innovatsioonipartnerluse ja Euroopa fosfori säästva kasutamise platvormi kaudu on hädavajalik.

| 3.1.4 | Teadaolevatest varudest 75 % asuvad Marokos ja Lääne-Saharas (Rosemarin & Jensen, European Sustainable Phosphorus Conference, märts 2013). Maailmakaubanduses domineerib ekspordiriigina Maroko. Teiste ELi tarnivate riikide hulgas on Tuneesia ja Süüria. Venemaa on fosforiidi ja selle lõpptoodete suurtarnija. Suuri koguseid ekspordivad Jordaania ja Egiptus. Põhjused naaberriikidega sõlmitud ja muude kahepoolsete lepingute toetamiseks on ilmselged. |
| --- | --- |

3.1.4

Teadaolevatest varudest 75 % asuvad Marokos ja Lääne-Saharas (Rosemarin & Jensen, European Sustainable Phosphorus Conference, märts 2013). Maailmakaubanduses domineerib ekspordiriigina Maroko. Teiste ELi tarnivate riikide hulgas on Tuneesia ja Süüria. Venemaa on fosforiidi ja selle lõpptoodete suurtarnija. Suuri koguseid ekspordivad Jordaania ja Egiptus. Põhjused naaberriikidega sõlmitud ja muude kahepoolsete lepingute toetamiseks on ilmselged.

| 3.1.5 | Komitee on seda teemat põhjalikult arutanud hiljutises arvamuses „Euroopa Liidu jaoks oluliste impordiartiklite tagamine ELi praeguse kaubanduspoliitika ja sellega seotud poliitikavaldkondade abil”, (1) mis võeti vastu 2013. aasta oktoobris. On ilmne, et ELi institutsioonid peavad liikmesriikide nimel järgima ühtset, koostööpõhist, terviklikku, andmetele toetuvat, õigeaegset, poliitiliselt teadlikku ja taktikaliselt teostatavat lähenemisviisi. |
| --- | --- |

3.1.5

Komitee on seda teemat põhjalikult arutanud hiljutises arvamuses „Euroopa Liidu jaoks oluliste impordiartiklite tagamine ELi praeguse kaubanduspoliitika ja sellega seotud poliitikavaldkondade abil”, (1) mis võeti vastu 2013. aasta oktoobris. On ilmne, et ELi institutsioonid peavad liikmesriikide nimel järgima ühtset, koostööpõhist, terviklikku, andmetele toetuvat, õigeaegset, poliitiliselt teadlikku ja taktikaliselt teostatavat lähenemisviisi.

1

3.2   Kas siin esitatud pakkumise ja nõudluse ülevaade on õige? Mida saaks EL teha, et soodustada tarnete vähenemise ohu kahandamist näiteks kestliku kaevandamise või uue kaevandamistehnoloogia kasutuselevõtu abil?

Kas siin esitatud pakkumise ja nõudluse ülevaade on õige? Mida saaks EL teha, et soodustada tarnete vähenemise ohu kahandamist näiteks kestliku kaevandamise või uue kaevandamistehnoloogia kasutuselevõtu abil?

| 3.2.1 | Komitee toetab seda, et komisjon kasutab praeguseid, 2010. aasta järgseid andmeid pakkumise kohta – ja üldises plaanis ka nõudluse kohta. Samas tuleb kõiki andmeid vaadelda esialgsete, mitte täpsetena. Pidades silmas, et teadaolevad varud moodustavad vähem kui 1 miljondiku (ppm) kogu fosforist maakoores, on komitee arvates äärmiselt ebatõenäoline, et kogu kasutuskõlblike varude hulk on avastatud. Veelgi vähem tõenäoline on see, et kaevandamis- ja avastamistehnoloogia ei arene edasi. Nõudlust saab vähendada, jätkates fosfori eemaldamist detergentidest ja kasutades väetiseid tõhusamalt või vähendades elanike lihatarbimist või stabiliseerides elanikkonna kasvu. |
| --- | --- |

3.2.1

Komitee toetab seda, et komisjon kasutab praeguseid, 2010. aasta järgseid andmeid pakkumise kohta – ja üldises plaanis ka nõudluse kohta. Samas tuleb kõiki andmeid vaadelda esialgsete, mitte täpsetena. Pidades silmas, et teadaolevad varud moodustavad vähem kui 1 miljondiku (ppm) kogu fosforist maakoores, on komitee arvates äärmiselt ebatõenäoline, et kogu kasutuskõlblike varude hulk on avastatud. Veelgi vähem tõenäoline on see, et kaevandamis- ja avastamistehnoloogia ei arene edasi. Nõudlust saab vähendada, jätkates fosfori eemaldamist detergentidest ja kasutades väetiseid tõhusamalt või vähendades elanike lihatarbimist või stabiliseerides elanikkonna kasvu.

| 3.2.2 | Arvestades paljusid muutuvaid tegureid ja ebakindlust tegelike varude suhtes, on raske uskuda, et Huberti kõver ja fosforitootmise haripunkti jõudmise ennustused võiksid olla head vahendid lühiajalisteks prognoosideks. |
| --- | --- |

3.2.2

Arvestades paljusid muutuvaid tegureid ja ebakindlust tegelike varude suhtes, on raske uskuda, et Huberti kõver ja fosforitootmise haripunkti jõudmise ennustused võiksid olla head vahendid lühiajalisteks prognoosideks.

| 3.2.3 | Komitee toetab tehnilist ja finantskoostööd tarneriikidega, et leida uusi varusid, vähendada kaevandamise, turustamise ja töötlemise keskkonnamõju, ehitada vajalikku taristut, sh raudteid ja sadamaid, ning suurendada kohaliku töötlemise mahtu suurema lisaväärtusega väetisetoodete tootmiseks. |
| --- | --- |

3.2.3

Komitee toetab tehnilist ja finantskoostööd tarneriikidega, et leida uusi varusid, vähendada kaevandamise, turustamise ja töötlemise keskkonnamõju, ehitada vajalikku taristut, sh raudteid ja sadamaid, ning suurendada kohaliku töötlemise mahtu suurema lisaväärtusega väetisetoodete tootmiseks.

| 3.2.4 | See aga ei mõjuta ELi fosforipoliitika põhieesmärke – suurendada ELi sõltumatust fosforiga varustatuse alal ja leevendada ülekasutuse mõju. Kulutõhusate tavade ja poliitikameetmete väljatöötamiseks on hädavajalik tagada paremad andmed fosfori liikumise voogude kohta ELis, eelkõige suureneva nõudlusega liikmesriikides. Sellest sõltuvad edusammud jätkusuutliku toiduga kindlustatuse saavutamisel. |
| --- | --- |

3.2.4

See aga ei mõjuta ELi fosforipoliitika põhieesmärke – suurendada ELi sõltumatust fosforiga varustatuse alal ja leevendada ülekasutuse mõju. Kulutõhusate tavade ja poliitikameetmete väljatöötamiseks on hädavajalik tagada paremad andmed fosfori liikumise voogude kohta ELis, eelkõige suureneva nõudlusega liikmesriikides. Sellest sõltuvad edusammud jätkusuutliku toiduga kindlustatuse saavutamisel.

3.3   Kas Teie arvates on teave fosforiidi ja väetiste pakkumise ja nõudluse kohta maailmas piisavalt kättesaadav, läbipaistev ja usaldusväärne? Kui ei, siis milline oleks parim viis hankida läbipaistvamat ja usaldusväärsemat teavet ELi ja maailma tasandil?

Kas Teie arvates on teave fosforiidi ja väetiste pakkumise ja nõudluse kohta maailmas piisavalt kättesaadav, läbipaistev ja usaldusväärne? Kui ei, siis milline oleks parim viis hankida läbipaistvamat ja usaldusväärsemat teavet ELi ja maailma tasandil?

| 3.3.1 | Ülemaailmsed andmed eelkõige varude kohta tulevad USA geoloogilisest uuringust (United States Geological Survey), millesse annavad panuse organisatsioon International Fertilizer Development Center ja muud organisatsioonid, nagu Australian Joint Ore Resources Committee. Arvestades viimaste aastate sündmusi, võib vaid loota, et nende andmed muutuvad täpsemaks. ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioonil on suur huvi usaldusväärsete andmete vastu. EL võiks selles vallas oma jõupingutused koondada, mh selleks, et vähendada suure tarbimisega (eelkõige Aasia) riikide nõudlust ja toetada kõigi tarneriikide varude uuesti hindamist. |
| --- | --- |

3.3.1

Ülemaailmsed andmed eelkõige varude kohta tulevad USA geoloogilisest uuringust (United States Geological Survey), millesse annavad panuse organisatsioon International Fertilizer Development Center ja muud organisatsioonid, nagu Australian Joint Ore Resources Committee. Arvestades viimaste aastate sündmusi, võib vaid loota, et nende andmed muutuvad täpsemaks. ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioonil on suur huvi usaldusväärsete andmete vastu. EL võiks selles vallas oma jõupingutused koondada, mh selleks, et vähendada suure tarbimisega (eelkõige Aasia) riikide nõudlust ja toetada kõigi tarneriikide varude uuesti hindamist.

United States Geological Survey

| 3.3.2 | Samuti on hädavajalik tagada paremad andmed nõudlusevoogude kohta ja luua võimalused nii pakkumise kui ka nõudluse optimeerimiseks Euroopas. Euroopa fosfori säästva kasutamise platvorm pakub selleks kõige paremat võimalust. Jätkuvalt on vaja teabepõhist ajakohastatud panust kõigilt sidusrühmadelt, sh organisatsioonilt Fertilisers Europe. |
| --- | --- |

3.3.2

Samuti on hädavajalik tagada paremad andmed nõudlusevoogude kohta ja luua võimalused nii pakkumise kui ka nõudluse optimeerimiseks Euroopas. Euroopa fosfori säästva kasutamise platvorm pakub selleks kõige paremat võimalust. Jätkuvalt on vaja teabepõhist ajakohastatud panust kõigilt sidusrühmadelt, sh organisatsioonilt Fertilisers Europe.

3.4   Kuidas me peaksime lahendama fosfori kasutamisest tuleneva mulla saastumise ohu ELis?

Kuidas me peaksime lahendama fosfori kasutamisest tuleneva mulla saastumise ohu ELis?

| 3.4.1 | Fosfaadimaardlad sisaldavad eri mikrokogustes metalle, sh kaadmiumi, uraani ja kroomi. Neid on võimalik eemaldada toidu- ja tehnilise kasutuse jaoks, aga protsessid on kallid ja tekitavad jäätmeid. Tüüpiline setteline maardla sisaldab 25–150 mg kaadmiumi kg P205 kohta. Tardkivimi maardlad (Soomes, Venemaal ja Lõuna-Aafrikas) sisaldavad umbes 10 mg kaadmiumi kg P205 kohta. ELi imporditav fosforiit on üldiselt vähese kaadmiumisisaldusega, aga pikaajaline kasutamine võib viia kaadmiumisisalduse suurenemiseni pinnases, taimedes ja loomades, mistõttu võib see kujutada endast riski inimtervisele. Kaadmiumiärastus suurendab ELi põllumajandustootjate kulusid, vähendades nende konkurentsivõimet imporditud põllukultuuride suhtes, millele sellised piirangud ei kehti. Loomadelt ja inimestelt pärit jäätmete fosfaadi kaadmiumisisaldus on väike, aga see võib olla eri viisidel saastunud. Seetõttu on hädavajalik määrata kõigi saastajate puhul nende ohutu määr. |
| --- | --- |

3.4.1

Fosfaadimaardlad sisaldavad eri mikrokogustes metalle, sh kaadmiumi, uraani ja kroomi. Neid on võimalik eemaldada toidu- ja tehnilise kasutuse jaoks, aga protsessid on kallid ja tekitavad jäätmeid. Tüüpiline setteline maardla sisaldab 25–150 mg kaadmiumi kg P205 kohta. Tardkivimi maardlad (Soomes, Venemaal ja Lõuna-Aafrikas) sisaldavad umbes 10 mg kaadmiumi kg P205 kohta. ELi imporditav fosforiit on üldiselt vähese kaadmiumisisaldusega, aga pikaajaline kasutamine võib viia kaadmiumisisalduse suurenemiseni pinnases, taimedes ja loomades, mistõttu võib see kujutada endast riski inimtervisele. Kaadmiumiärastus suurendab ELi põllumajandustootjate kulusid, vähendades nende konkurentsivõimet imporditud põllukultuuride suhtes, millele sellised piirangud ei kehti. Loomadelt ja inimestelt pärit jäätmete fosfaadi kaadmiumisisaldus on väike, aga see võib olla eri viisidel saastunud. Seetõttu on hädavajalik määrata kõigi saastajate puhul nende ohutu määr.

2

5

2

5

| 3.4.2 | Komitee kutsub seega komisjoni üles jätkama kõiki käimasolevaid uuringuid ja need lõpule viima, tegema vajaduse korral uusi riskihinnanguid ja esitama vastavad soovitused, eelkõige olemasolevate kaadmiumiärastustehnoloogiate, kulude ja eri tootmisviisides rakendatavuse kohta. |
| --- | --- |

3.4.2

Komitee kutsub seega komisjoni üles jätkama kõiki käimasolevaid uuringuid ja need lõpule viima, tegema vajaduse korral uusi riskihinnanguid ja esitama vastavad soovitused, eelkõige olemasolevate kaadmiumiärastustehnoloogiate, kulude ja eri tootmisviisides rakendatavuse kohta.

| 3.4.3 | Komitee tõdeb, et põllumajandusliku tootmise viisid on sageli kohalikud ja võivad tunduda ebatäpsed. Tehnilised nõuanded ja head tavad arenevad jätkuvalt, ent neid ei pruugita alati korralikult levitada. Tugeva finantsstiimuli puutumisel kipuvad muutused tulema aeglaselt. Segaväetiste (N, P ja K) müügis ja kasutuses ei võeta arvesse vajadusi, mis võivad põlluti erineda. Nagu muudes valdkondades, on ka siin pidevõpe ülioluline. |
| --- | --- |

3.4.3

Komitee tõdeb, et põllumajandusliku tootmise viisid on sageli kohalikud ja võivad tunduda ebatäpsed. Tehnilised nõuanded ja head tavad arenevad jätkuvalt, ent neid ei pruugita alati korralikult levitada. Tugeva finantsstiimuli puutumisel kipuvad muutused tulema aeglaselt. Segaväetiste (N, P ja K) müügis ja kasutuses ei võeta arvesse vajadusi, mis võivad põlluti erineda. Nagu muudes valdkondades, on ka siin pidevõpe ülioluline.

| 3.4.4 | Seega on nüüd äärmiselt tähtis liikuda täppispõllumajanduse poole, pöörates rohkem tähelepanu kohalikele vajadustele, võimalustele ja ainete keskkonda viimise mudelitele, et hõlmata nii looduslikud kui ka sünteetilised väetised. Seejuures on muutuste läbiviimise julgustamiseks vaja stiimuleid. ELi teadusuuringute ja põllumajanduse eest vastutavatel peadirektoraatidel on selles protsessis võtmeroll. |
| --- | --- |

3.4.4

Seega on nüüd äärmiselt tähtis liikuda täppispõllumajanduse poole, pöörates rohkem tähelepanu kohalikele vajadustele, võimalustele ja ainete keskkonda viimise mudelitele, et hõlmata nii looduslikud kui ka sünteetilised väetised. Seejuures on muutuste läbiviimise julgustamiseks vaja stiimuleid. ELi teadusuuringute ja põllumajanduse eest vastutavatel peadirektoraatidel on selles protsessis võtmeroll.

3.5   Millisel tehnoloogial on kõige suurem üldine potentsiaal fosfori kestliku kasutamise suurendamiseks? Millised on sellega kaasnevad kasu ja kulud?

Millisel tehnoloogial on kõige suurem üldine potentsiaal fosfori kestliku kasutamise suurendamiseks? Millised on sellega kaasnevad kasu ja kulud?

| 3.5.1 | Fosfor on stabiilne mitteradioaktiivne element, mistõttu saab seda lõputult ringlusse ja korduskasutusse võtta. Seda ei ole atmosfääris märkimisväärsel määral, aga see võib kaduda mullaerosiooni või vee ülekandumise tõttu, jõudes üldjuhul lõpuks merepõhja. Puhastuse arendamise raames uuritakse siseveekogudest pärit fosfori eraldamist. Ent fosfori eraldamine korduvkasutuse eesmärgil vajab edasist tähelepanu. |
| --- | --- |

3.5.1

Fosfor on stabiilne mitteradioaktiivne element, mistõttu saab seda lõputult ringlusse ja korduskasutusse võtta. Seda ei ole atmosfääris märkimisväärsel määral, aga see võib kaduda mullaerosiooni või vee ülekandumise tõttu, jõudes üldjuhul lõpuks merepõhja. Puhastuse arendamise raames uuritakse siseveekogudest pärit fosfori eraldamist. Ent fosfori eraldamine korduvkasutuse eesmärgil vajab edasist tähelepanu.

| 3.5.2 | Säästev kasutus nõuab fosforiringe analüüsi kaevandamise, põllumajandustootmise, tarbija ja merre jõudmise vaatenurgast. Mineraalide kaevandamine võtab suurtes kogustes energiat ja vett, sageli piirkondades, kus neist puudu on. Transport ja töötlemine neelavad süsivesinikke ja tekitavad kasvuhoonegaase. Praegu on raisatakse palju: ainult 15 % kaevandatud fosforist jõuab toitu, mida me sööme (Rosemarini & Jenseni (European Sustainable Phosphorus Conference, märts 2013) andmetel 20–25 %; Euroopa fosfori säästva kasutamise platvormilt saadud andmetel ainult 15 %). Selle kasutus on aga igasuguseks eluks hädatarvilik. Seda protsessi on võimalik optimeerida, aga mitte asendada. |
| --- | --- |

3.5.2

Säästev kasutus nõuab fosforiringe analüüsi kaevandamise, põllumajandustootmise, tarbija ja merre jõudmise vaatenurgast. Mineraalide kaevandamine võtab suurtes kogustes energiat ja vett, sageli piirkondades, kus neist puudu on. Transport ja töötlemine neelavad süsivesinikke ja tekitavad kasvuhoonegaase. Praegu on raisatakse palju: ainult 15 % kaevandatud fosforist jõuab toitu, mida me sööme (Rosemarini & Jenseni (European Sustainable Phosphorus Conference, märts 2013) andmetel 20–25 %; Euroopa fosfori säästva kasutamise platvormilt saadud andmetel ainult 15 %). Selle kasutus on aga igasuguseks eluks hädatarvilik. Seda protsessi on võimalik optimeerida, aga mitte asendada.

| 3.5.3 | Teistes valdkondades kui toiduainete puhul on fosfori kasutamine erinev. Kodus kasutatavaid detergente saab toota ilma fosfaatideta, seega on fosfori kasutust suurel määral vähendatud. Palju suurem oht on üleminek põllukultuuride kasvatamiselt biokütuste tootmisele. Energiakulu ja kasu tuleb kõigil etappidel paremini määratleda. Komitee on uurinud teatud sotsiaalseid ja majanduslikke mõjusid. Nüüd on viivitamata vaja ulatuslikku fosforiringe, sh fosforikasutuse analüüsi, mille tulemusel tuleb vajaduse korral poliitikameetmeid muuta. |
| --- | --- |

3.5.3

Teistes valdkondades kui toiduainete puhul on fosfori kasutamine erinev. Kodus kasutatavaid detergente saab toota ilma fosfaatideta, seega on fosfori kasutust suurel määral vähendatud. Palju suurem oht on üleminek põllukultuuride kasvatamiselt biokütuste tootmisele. Energiakulu ja kasu tuleb kõigil etappidel paremini määratleda. Komitee on uurinud teatud sotsiaalseid ja majanduslikke mõjusid. Nüüd on viivitamata vaja ulatuslikku fosforiringe, sh fosforikasutuse analüüsi, mille tulemusel tuleb vajaduse korral poliitikameetmeid muuta.

| 3.5.4 | Igal juhul tuleb teha jõupingutusi, et vähendada primaarallikatest pärineva fosfori (ELi imporditavad uued kogused) tarbimist ning suurendada orgaaniliste ainete (toiduained, tootmisjäätmed ja kompost) korduskasutust ja praegu jäätmetena vaadeldavate fosforirikaste materjalide (loomade ja inimeste väljaheide, heitvesi ja reoveesete) ohutut ringlussevõttu. Töötlemisel tekkivate kõrvalsaaduste jaoks tuleb välja töötada kasutusvõimalused. |
| --- | --- |

3.5.4

Igal juhul tuleb teha jõupingutusi, et vähendada primaarallikatest pärineva fosfori (ELi imporditavad uued kogused) tarbimist ning suurendada orgaaniliste ainete (toiduained, tootmisjäätmed ja kompost) korduskasutust ja praegu jäätmetena vaadeldavate fosforirikaste materjalide (loomade ja inimeste väljaheide, heitvesi ja reoveesete) ohutut ringlussevõttu. Töötlemisel tekkivate kõrvalsaaduste jaoks tuleb välja töötada kasutusvõimalused.

| 3.5.5 | Eelpool kirjeldatu saavutamiseks tuleb määratleda sobivad vahendid ja samuti vahendid seadusandjate, tarnijate, põllumajandustootjate, jaemüüjate ja nende klientide harimiseks, et nad võtaksid omaks sobivad uued tooted ja tavad. Käimas on töö kaubanduslikult elujõuliste lahenduste leidmiseks. Euroopa fosfori säästva kasutamise platvorm ja teised organisatsioonid teevad komisjoniga tihedat koostööd, et need ellu viidaks. |
| --- | --- |

3.5.5

Eelpool kirjeldatu saavutamiseks tuleb määratleda sobivad vahendid ja samuti vahendid seadusandjate, tarnijate, põllumajandustootjate, jaemüüjate ja nende klientide harimiseks, et nad võtaksid omaks sobivad uued tooted ja tavad. Käimas on töö kaubanduslikult elujõuliste lahenduste leidmiseks. Euroopa fosfori säästva kasutamise platvorm ja teised organisatsioonid teevad komisjoniga tihedat koostööd, et need ellu viidaks.

| 3.5.6 | Komisjon ja teised ELi institutsioonid, ametid ja nõuandvad organid peaksid jätkuvalt määratlema, millised õigusaktid tuleb kogemuste või muutuvate välisvajaduste valgel läbi vaadata või milliseid paremini rakendada. Terve jäätmete käsitlus tuleb uuesti läbi mõelda, mida juba ka tehakse. Nagu teatises märgitud, on praegune käsitlus killustunud ja kasutu ning takistab korduskasutuse ja ringlussevõtu soovitud tulemuste saavutamist. |
| --- | --- |

3.5.6

Komisjon ja teised ELi institutsioonid, ametid ja nõuandvad organid peaksid jätkuvalt määratlema, millised õigusaktid tuleb kogemuste või muutuvate välisvajaduste valgel läbi vaadata või milliseid paremini rakendada. Terve jäätmete käsitlus tuleb uuesti läbi mõelda, mida juba ka tehakse. Nagu teatises märgitud, on praegune käsitlus killustunud ja kasutu ning takistab korduskasutuse ja ringlussevõtu soovitud tulemuste saavutamist.

3.6   Mida peaks EL fosfori kestliku kasutamisega seotud edasise teadustöö ja innovatsiooni seisukohast toetama?

Mida peaks EL fosfori kestliku kasutamisega seotud edasise teadustöö ja innovatsiooni seisukohast toetama?

| 3.6.1 | Komisjon peaks soodustama teadusuuringuid seal, kus on teada soovitav tulemus, aga turupõhised kaubanduslikud stiimulid ei ole selged (nt seetõttu, et suhteliselt odav primaarallikatest pärinev fosfor on jätkuvalt saadaval), või kus tõenäoliselt on lahendamata huvikonflikte (nt ringlussevõetud fosfaatväetiste kvaliteedistandardid võrreldes primaarallikatest pärit fosfaatväetiste kvaliteedistandarditega) või kui liikmesriikide tavad ELis erinevad suurel määral (nt praeguse fosfaadikasutuse ja tarbimismudelite osas) või kui selge koostoime ei ole hõlpsasti saavutatav (nt loomsete või muude fosforirikaste jäätmete ülejäägi viimine liikmesriikidesse, kus neid on puudu). |
| --- | --- |

3.6.1

Komisjon peaks soodustama teadusuuringuid seal, kus on teada soovitav tulemus, aga turupõhised kaubanduslikud stiimulid ei ole selged (nt seetõttu, et suhteliselt odav primaarallikatest pärinev fosfor on jätkuvalt saadaval), või kus tõenäoliselt on lahendamata huvikonflikte (nt ringlussevõetud fosfaatväetiste kvaliteedistandardid võrreldes primaarallikatest pärit fosfaatväetiste kvaliteedistandarditega) või kui liikmesriikide tavad ELis erinevad suurel määral (nt praeguse fosfaadikasutuse ja tarbimismudelite osas) või kui selge koostoime ei ole hõlpsasti saavutatav (nt loomsete või muude fosforirikaste jäätmete ülejäägi viimine liikmesriikidesse, kus neid on puudu).

| 3.6.2 | Samuti tuleb arvesse võtta vajadust parema teabevahetuse järele asjaomaste sektorite vahel, erinevusi kohaldatavates õigusaktides ning killustunud ja mõnikord vastuolulisi vastutusvaldkondi komisjonis ja teistes reguleerivates asutustes. |
| --- | --- |

3.6.2

Samuti tuleb arvesse võtta vajadust parema teabevahetuse järele asjaomaste sektorite vahel, erinevusi kohaldatavates õigusaktides ning killustunud ja mõnikord vastuolulisi vastutusvaldkondi komisjonis ja teistes reguleerivates asutustes.

3.7   Kas Teie arvates on saadaolev teave fosforikasutuse tõhususe ja ringlussevõetud fosfori kasutamise kohta piisav? Kui ei, siis millist statistilist teavet oleks veel vaja?

Kas Teie arvates on saadaolev teave fosforikasutuse tõhususe ja ringlussevõetud fosfori kasutamise kohta piisav? Kui ei, siis millist statistilist teavet oleks veel vaja?

| 3.7.1 | Kahjuks on vastus eitav. Ilmselgelt on vaja usaldusväärset, vähem killustunud ja täiuslikumat teavet teiste saasteainete, nende allikate ja taimedes sidumise kohta, sh raskete (ja kergemate) metallide, ravimite ja metaboliitide, patogeenide, seotud toitainete, kättesaadavuse, ainete keskkonda viimise mudelite, põllumajanduse üldise tõhususe, ringlussevõtu tehnoloogiate, keskkonnamõju jne kohta. |
| --- | --- |

3.7.1

Kahjuks on vastus eitav. Ilmselgelt on vaja usaldusväärset, vähem killustunud ja täiuslikumat teavet teiste saasteainete, nende allikate ja taimedes sidumise kohta, sh raskete (ja kergemate) metallide, ravimite ja metaboliitide, patogeenide, seotud toitainete, kättesaadavuse, ainete keskkonda viimise mudelite, põllumajanduse üldise tõhususe, ringlussevõtu tehnoloogiate, keskkonnamõju jne kohta.

| 3.7.2 | Statistilised andmed, kui need olemas on, oleks hea algus. Haridus, omanikutunne ja muutuste aktsepteerimine on väga tähtsad. Partnerlus komisjoni ja selliste organisatsioonide nagu Euroopa fosfori säästva kasutamise platvorm vahel näib olevat kõige soodsam viis selle saavutamiseks. |
| --- | --- |

3.7.2

Statistilised andmed, kui need olemas on, oleks hea algus. Haridus, omanikutunne ja muutuste aktsepteerimine on väga tähtsad. Partnerlus komisjoni ja selliste organisatsioonide nagu Euroopa fosfori säästva kasutamise platvorm vahel näib olevat kõige soodsam viis selle saavutamiseks.

3.8   Kuidas saaks Euroopa innovatsioonipartnerlus „Põllumajanduse tootlikkus ja jätkusuutlikkus” aidata kaasa fosfori jätkusuutliku kasutamise edendamisele?

Kuidas saaks Euroopa innovatsioonipartnerlus „Põllumajanduse tootlikkus ja jätkusuutlikkus” aidata kaasa fosfori jätkusuutliku kasutamise edendamisele?

| 3.8.1 | Strateegia „Euroopa 2020” raames on käivitatud viis Euroopa innovatsioonipartnerlust. Neist kolm – põllumajanduse tootlikkuse, vee ja toormaterjalide valdkonnas – mõjutavad põllumajandussektorit üldiselt ja fosforikasutust eriliselt. Sama kehtib, kuigi väiksemal määral, ülejäänud kahe algatuse (arukad linnad ning aktiivsena ja tervena vananemine) kohta. Uue lahendamist vajava probleemina võiks fosfori käsitlus olla eeskujuks teistele valdkondadele. |
| --- | --- |

3.8.1

Strateegia „Euroopa 2020” raames on käivitatud viis Euroopa innovatsioonipartnerlust. Neist kolm – põllumajanduse tootlikkuse, vee ja toormaterjalide valdkonnas – mõjutavad põllumajandussektorit üldiselt ja fosforikasutust eriliselt. Sama kehtib, kuigi väiksemal määral, ülejäänud kahe algatuse (arukad linnad ning aktiivsena ja tervena vananemine) kohta. Uue lahendamist vajava probleemina võiks fosfori käsitlus olla eeskujuks teistele valdkondadele.

| 3.8.2 | Loodud on kõrgetasemeline juhatus ja kokku on lepitud strateegilises rakenduskavas. Edu saavutatakse siis, kui sidusrühmad tegutsevad ühiselt ja kui on esindatud ja aktiivselt kaasatud kõik sidusrühmad. Keskendutakse meetmetele, mida on võimalik ellu viia ELis, hõlmates üldiselt põllumajandustootmise ja tarbija tasandi, nii et see ei hõlma mõnda eelnimetatud teemat. |
| --- | --- |

3.8.2

Loodud on kõrgetasemeline juhatus ja kokku on lepitud strateegilises rakenduskavas. Edu saavutatakse siis, kui sidusrühmad tegutsevad ühiselt ja kui on esindatud ja aktiivselt kaasatud kõik sidusrühmad. Keskendutakse meetmetele, mida on võimalik ellu viia ELis, hõlmates üldiselt põllumajandustootmise ja tarbija tasandi, nii et see ei hõlma mõnda eelnimetatud teemat.

| 3.8.3 | Komitee nõustub strateegilise rakenduskava väga ulatusliku ja tervikliku sisuga, ent märgib, et puuduvad selgelt määratletud prioriteedid, mehhanismid juriidiliste vaidluste lahendamiseks ja rakendamise ajakava. Selles ei arutata eriti valdkondi, kus ELi või liikmesriikide poliitika (kas toetada või mitte toetada või üldse lubada teatud tegevusi, millega soovitakse saavutada muid eesmärke) on viinud majanduslikult jätkusuutmatute või ebasoovitavate tulemusteni ELis või väljaspool. |
| --- | --- |

3.8.3

Komitee nõustub strateegilise rakenduskava väga ulatusliku ja tervikliku sisuga, ent märgib, et puuduvad selgelt määratletud prioriteedid, mehhanismid juriidiliste vaidluste lahendamiseks ja rakendamise ajakava. Selles ei arutata eriti valdkondi, kus ELi või liikmesriikide poliitika (kas toetada või mitte toetada või üldse lubada teatud tegevusi, millega soovitakse saavutada muid eesmärke) on viinud majanduslikult jätkusuutmatute või ebasoovitavate tulemusteni ELis või väljaspool.

| 3.8.4 | Komitee loodab, et Euroopa innovatsioonipartnerlus saavutab eesmärgid aegsasti, sest see oleks kasulik fosfori valdkonna jaoks. Arutada tuleks mh toitainete kasutamist, väetise tõhusust, ringlussevõttu, saasteainete taset, sõnniku ja muude orgaaniliste jäätmete käitlemist, transporti ja kasutust. See peaks toetama Euroopa fosfori säästva kasutamise platvormi tööprogrammi. On selge, et need kaks peaksid toimima omavahelises koostoimes. |
| --- | --- |

3.8.4

Komitee loodab, et Euroopa innovatsioonipartnerlus saavutab eesmärgid aegsasti, sest see oleks kasulik fosfori valdkonna jaoks. Arutada tuleks mh toitainete kasutamist, väetise tõhusust, ringlussevõttu, saasteainete taset, sõnniku ja muude orgaaniliste jäätmete käitlemist, transporti ja kasutust. See peaks toetama Euroopa fosfori säästva kasutamise platvormi tööprogrammi. On selge, et need kaks peaksid toimima omavahelises koostoimes.

3.9   Mida saaks teha, et tagada sõnniku parem kasutamine ja suuremamahulisem töötlemine ülemäärase sõnnikuga varustatud piirkondades ja toetada töödeldud sõnniku kasutamist neist piirkondadest väljaspool?

Mida saaks teha, et tagada sõnniku parem kasutamine ja suuremamahulisem töötlemine ülemäärase sõnnikuga varustatud piirkondades ja toetada töödeldud sõnniku kasutamist neist piirkondadest väljaspool?

| 3.9.1 | Jäätmete otsesed omanikud käsitlevad jäätmeid kui midagi, millel puudub väärtus või mille väärtus on negatiivne. Kui väärtus on määratud, muutub see tooteks, millega saab kaubelda. Tõeliselt tõhusas protsessis väärtustataks ja kasutataks kõiki väljundeid. Globaliseerumine on muutnud selle analüüsimise keerukamaks, aga selle lahendamise vajaduse veelgi pakilisemaks. Nüüd tuleb vaadelda taimede, loomade ja inimeste nii vedelete kui tahkete jäätmete voogusid kaubanduslike võimalustena, mitte kulukate probleemidena. |
| --- | --- |

3.9.1

Jäätmete otsesed omanikud käsitlevad jäätmeid kui midagi, millel puudub väärtus või mille väärtus on negatiivne. Kui väärtus on määratud, muutub see tooteks, millega saab kaubelda. Tõeliselt tõhusas protsessis väärtustataks ja kasutataks kõiki väljundeid. Globaliseerumine on muutnud selle analüüsimise keerukamaks, aga selle lahendamise vajaduse veelgi pakilisemaks. Nüüd tuleb vaadelda taimede, loomade ja inimeste nii vedelete kui tahkete jäätmete voogusid kaubanduslike võimalustena, mitte kulukate probleemidena.

| 3.9.2 | Seda on lihtsam öelda kui teha. Vaja on teadusuuringuid ja uut tehnoloogiat. Eeskirju tuleb kohandada, et tagada nende suurem selgus ja sisuline kindlus piiriüleseks ja riigisiseseks tegevuseks. Majanduslikud stiimulid tuleb esitada selgelt. Kõige tõenäolisemalt on töödeldud või muu sõnniku ja sünteetiliste väetiste valdkonnas edukad kohalikud lahendused. Konkreetsete probleemide lahendamiseks, investeeringute heaks kasutamiseks ja keskkonnamõju vähendamiseks võib välja töötada kogukondlikke või piirkondlikke projekte. |
| --- | --- |

3.9.2

Seda on lihtsam öelda kui teha. Vaja on teadusuuringuid ja uut tehnoloogiat. Eeskirju tuleb kohandada, et tagada nende suurem selgus ja sisuline kindlus piiriüleseks ja riigisiseseks tegevuseks. Majanduslikud stiimulid tuleb esitada selgelt. Kõige tõenäolisemalt on töödeldud või muu sõnniku ja sünteetiliste väetiste valdkonnas edukad kohalikud lahendused. Konkreetsete probleemide lahendamiseks, investeeringute heaks kasutamiseks ja keskkonnamõju vähendamiseks võib välja töötada kogukondlikke või piirkondlikke projekte.

| 3.9.3 | Euroopa innovatsioonipartnerluse ja Euroopa fosfori säästva kasutamise platvormi sidusrühmadel on võtmeroll, et viia globaalsed lahendused kokku tegelike võimalustega põllumajandusettevõtte, kohalikul või piirkondlikul tasandil. Liikmesriigid ja muud kodanikuühiskonna osalejad peavad olema täiel määral kaasatud. |
| --- | --- |

3.9.3

Euroopa innovatsioonipartnerluse ja Euroopa fosfori säästva kasutamise platvormi sidusrühmadel on võtmeroll, et viia globaalsed lahendused kokku tegelike võimalustega põllumajandusettevõtte, kohalikul või piirkondlikul tasandil. Liikmesriigid ja muud kodanikuühiskonna osalejad peavad olema täiel määral kaasatud.

3.10   Mida saaks teha, et parandada toidujäätmetest ja muudest biolagunevatest jäätmetest pärineva fosfori taaskasutamist?

Mida saaks teha, et parandada toidujäätmetest ja muudest biolagunevatest jäätmetest pärineva fosfori taaskasutamist?

| 3.10.1 | Parim viis toidujäätmete vähendamiseks on tagada, et toit jagatakse söömiseks toidu vajajatele, pidades silmas tasakaalustatud ja tervislikku toitumist. Läbi tuleb vaadata märgistamist reguleerivad õigusaktid ja jaemüügi tavad kvaliteedi (kuju, välimus, suurus võrreldes maitse või toitainesisaldusega), portsjonite suuruse, „parim enne” kuupäeva või viimase müügikuupäeva ja müümata toidu kõrvaldamise osas. Kaubanduslikud hulgitarbijad (toidu töötlejad, toitlustusettevõtted, restoranid) peaksid tavapärastel ärilistel põhjustel viima jäätmete koguse miinimumini ning neilt tuleks nõuda kõigi otseselt kasutamiskõlbmatute jäätmete kompostimist. Julgustada tuleks kogu tööstust hõlmavaid algatusi, millesse kaasatakse ka jaemüüjad. Koduseid toidujäätmeid saab ja tulebki vähendada tõhusate ostmisharjumuste ja õigeaegse kasutuse abil, mis on suuresti tarbijate harimise küsimus. Jäätmete kompostimine kodumajapidamistes on võimalik maal, aga suurtes linnades vähemal määral. |
| --- | --- |

3.10.1

Parim viis toidujäätmete vähendamiseks on tagada, et toit jagatakse söömiseks toidu vajajatele, pidades silmas tasakaalustatud ja tervislikku toitumist. Läbi tuleb vaadata märgistamist reguleerivad õigusaktid ja jaemüügi tavad kvaliteedi (kuju, välimus, suurus võrreldes maitse või toitainesisaldusega), portsjonite suuruse, „parim enne” kuupäeva või viimase müügikuupäeva ja müümata toidu kõrvaldamise osas. Kaubanduslikud hulgitarbijad (toidu töötlejad, toitlustusettevõtted, restoranid) peaksid tavapärastel ärilistel põhjustel viima jäätmete koguse miinimumini ning neilt tuleks nõuda kõigi otseselt kasutamiskõlbmatute jäätmete kompostimist. Julgustada tuleks kogu tööstust hõlmavaid algatusi, millesse kaasatakse ka jaemüüjad. Koduseid toidujäätmeid saab ja tulebki vähendada tõhusate ostmisharjumuste ja õigeaegse kasutuse abil, mis on suuresti tarbijate harimise küsimus. Jäätmete kompostimine kodumajapidamistes on võimalik maal, aga suurtes linnades vähemal määral.

| 3.10.2 | Biolagunevate jäätmete eraldi kogumine lahus aiajäätmetest on üldiselt üsna piiratud ja sõltub olemasolevast eelarvest ja prioriteetidest. Kõige selle kompostimine, mida ei saa tarbida, hoiab fosfori toiduahelas ja parandab mullakvaliteeti, kus seda vaja on. Tähelepanu tuleb pöörata väärtuse suurendamisele, mitte vaid jäätmete kõrvaldamisele. |
| --- | --- |

3.10.2

Biolagunevate jäätmete eraldi kogumine lahus aiajäätmetest on üldiselt üsna piiratud ja sõltub olemasolevast eelarvest ja prioriteetidest. Kõige selle kompostimine, mida ei saa tarbida, hoiab fosfori toiduahelas ja parandab mullakvaliteeti, kus seda vaja on. Tähelepanu tuleb pöörata väärtuse suurendamisele, mitte vaid jäätmete kõrvaldamisele.

3.11   Kas reoveepuhastamisest pärineva fosfori taaskasutamise mõned vormid peaksid olema kohustuslikud või soovituslikud? Mida saaks ette võtta, et muuta kanalisatsioonijäägid ja biolagunevad jäätmed põllumajandustootmisele kättesaadavamaks ja aktsepteeritavamaks?

Kas reoveepuhastamisest pärineva fosfori taaskasutamise mõned vormid peaksid olema kohustuslikud või soovituslikud? Mida saaks ette võtta, et muuta kanalisatsioonijäägid ja biolagunevad jäätmed põllumajandustootmisele kättesaadavamaks ja aktsepteeritavamaks?

| 3.11.1 | Väikeste kodurakenduste jaoks on juba olemas lahendused, peamiselt liigse fosfori probleemide lahendamiseks kaugetes piirkondades, sest need viivad sealsete mageveekogude eutrofeerumiseni. Samas on need kulukad ja neid ei näi olevat kerge kohandada tiheda asustusega linnakogukondadele. Sageli määrab võimalikud lahendused ära linna suurus. |
| --- | --- |

3.11.1

Väikeste kodurakenduste jaoks on juba olemas lahendused, peamiselt liigse fosfori probleemide lahendamiseks kaugetes piirkondades, sest need viivad sealsete mageveekogude eutrofeerumiseni. Samas on need kulukad ja neid ei näi olevat kerge kohandada tiheda asustusega linnakogukondadele. Sageli määrab võimalikud lahendused ära linna suurus.

| 3.11.2 | Linna reovee äravoolu reguleerivad eeskirjad, mis käsitlevad heitvee kvaliteeti, mitte konkreetsete komponentide võimalikku väärtust. See valdkond tuleks kiiremas korras läbi vaadata. Olemasolevate reovee äravoolu süsteemide uuendamine võib olla kulukas. Palju loogilisem oleks luua kavad uuteks investeeringuteks, mille kaudu suurendatakse väärtust süsteemi käitajate jaoks. Reoveesette kasutamisel maapinnal tuleks keskenduda saagikuse optimeerimisele, mitte niivõrd kõrvaldamispiirangute järgimisele. |
| --- | --- |

3.11.2

Linna reovee äravoolu reguleerivad eeskirjad, mis käsitlevad heitvee kvaliteeti, mitte konkreetsete komponentide võimalikku väärtust. See valdkond tuleks kiiremas korras läbi vaadata. Olemasolevate reovee äravoolu süsteemide uuendamine võib olla kulukas. Palju loogilisem oleks luua kavad uuteks investeeringuteks, mille kaudu suurendatakse väärtust süsteemi käitajate jaoks. Reoveesette kasutamisel maapinnal tuleks keskenduda saagikuse optimeerimisele, mitte niivõrd kõrvaldamispiirangute järgimisele.

| 3.11.3 | Toidu kasutamise rakendustele, sh põllukultuuri kasvatamine, on vaja uusi standardeid, et neid kasutada sünteetiliste (mille kvaliteeti ja toimimist on kergem kontrollida) väetiste kõrval. Muudes kui toidu valdkonna rakendustes (pargid, golfiväljakud, linna- ja tööstusmaastik, keskkonna tervendamine, metsandus, erosiooni vältimine, merekaitse jne) on lahenduste leidmine lihtsam. |
| --- | --- |

3.11.3

Toidu kasutamise rakendustele, sh põllukultuuri kasvatamine, on vaja uusi standardeid, et neid kasutada sünteetiliste (mille kvaliteeti ja toimimist on kergem kontrollida) väetiste kõrval. Muudes kui toidu valdkonna rakendustes (pargid, golfiväljakud, linna- ja tööstusmaastik, keskkonna tervendamine, metsandus, erosiooni vältimine, merekaitse jne) on lahenduste leidmine lihtsam.

| 3.11.4 | Jätkuvalt on vaja sihipäraseid teadusuuringuid ja arendustegevust uute kulutõhusate tehnoloogiate väljaarendamiseks. Sellest on kasu kõigile, kui seda julgustatakse, rahastatakse ja tutvustatakse ELi tasandil ning kui sellele lisaks tuvastatakse olemasolevad head tavad ja neid levitatakse. Edukate tehnoloogiate abil luuakse töökohti ja avatakse turge. Toidu tootmise, turustamise, kasutamise ja jäätmehalduse tõhustamine aitab vähendada tarbijate kulusid ning aitab saavutada energia ja kliimamuutuste valdkonna teisi eesmärke. |
| --- | --- |

3.11.4

Jätkuvalt on vaja sihipäraseid teadusuuringuid ja arendustegevust uute kulutõhusate tehnoloogiate väljaarendamiseks. Sellest on kasu kõigile, kui seda julgustatakse, rahastatakse ja tutvustatakse ELi tasandil ning kui sellele lisaks tuvastatakse olemasolevad head tavad ja neid levitatakse. Edukate tehnoloogiate abil luuakse töökohti ja avatakse turge. Toidu tootmise, turustamise, kasutamise ja jäätmehalduse tõhustamine aitab vähendada tarbijate kulusid ning aitab saavutada energia ja kliimamuutuste valdkonna teisi eesmärke.

| 3.11.5 | Takistused edasise arengu ees tuleks kõrvaldada. Välja tuleks töötada jäätmeteks olemise lakkamise ühtlustatud kriteeriumid ja jäätmete määratluse ja kontrolli uus käsitlus. Kemikaalide, pinnase ja vee kvaliteedi, väetiste ja toidu kasutuse ja jäätmete kõrvaldamise raamdirektiivid (REACH) tuleb läbi vaadata, et tagada nende eesmärkide asjakohasus, piisavus ja kooskõla tänase ELi prioriteetidega praeguses globaliseerunud maailmas, kus me elame. Äärmiselt oluline on nõuetekohane ja proportsionaalne rakendamine liikmesriikide ja kohalikul tasandil. Komitee on valmis selles protsessis toetust pakkuma. |
| --- | --- |

3.11.5

Takistused edasise arengu ees tuleks kõrvaldada. Välja tuleks töötada jäätmeteks olemise lakkamise ühtlustatud kriteeriumid ja jäätmete määratluse ja kontrolli uus käsitlus. Kemikaalide, pinnase ja vee kvaliteedi, väetiste ja toidu kasutuse ja jäätmete kõrvaldamise raamdirektiivid (REACH) tuleb läbi vaadata, et tagada nende eesmärkide asjakohasus, piisavus ja kooskõla tänase ELi prioriteetidega praeguses globaliseerunud maailmas, kus me elame. Äärmiselt oluline on nõuetekohane ja proportsionaalne rakendamine liikmesriikide ja kohalikul tasandil. Komitee on valmis selles protsessis toetust pakkuma.

Brüssel, 21. jaanuar 2014

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Henri MALOSSE

---

(1)  ELT C 67, 6.3.2014, lk 47-52.

1

---

| 11.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 177/84 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 177/84

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus invasiivsete võõrliikide sissetoomise ja levimise ennetamise ja ohjamise kohta”

COM(2013) 620 final – 2013/0307 (COD)

(2014/C 177/15)

Raportöör: Georges CINGAL

12. septembril 2013. aastal otsustas Euroopa Parlament ja 20. septembril 2013. aastal otsustas nõukogu vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 192 lõikele 1 ja artiklile 304 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus invasiivsete võõrliikide sissetoomise ja levimise ennetamise ja ohjamise kohta”

COM(2013) 620 final – 2013/0307 (COD).

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon võttis arvamuse vastu 7. jaanuaril 2014.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 495. istungjärgul 21.–22. jaanuaril 2014 (22. jaanuari istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 143, vastu hääletas 1, erapooletuks jäi 4.

1.   Järeldused ja soovitused

Järeldused ja soovitused

| 1.1 | Komitee hindab komisjoni teatist ja soovi võtta vastu ELi õiguslik vahend, mis on eriti vajalik kliimaprobleemide tõttu (loomulik ränne põhja suunas), ent rõhutab, et komisjoni vastus võib paista liiga hiline neile, kes juba ammu häirekella lõid. Komitee leiab, et komisjon peaks tagama, et pealkiri sobiks teadlastele ELi eri keeltes. Komitee eelistaks invasiivsete võõrliikide prantsusekeelse terminina „espèces allogènes invasives” (või „espèces allogènes envahissantes”, EEE). |
| --- | --- |

1.1

Komitee hindab komisjoni teatist ja soovi võtta vastu ELi õiguslik vahend, mis on eriti vajalik kliimaprobleemide tõttu (loomulik ränne põhja suunas), ent rõhutab, et komisjoni vastus võib paista liiga hiline neile, kes juba ammu häirekella lõid. Komitee leiab, et komisjon peaks tagama, et pealkiri sobiks teadlastele ELi eri keeltes. Komitee eelistaks invasiivsete võõrliikide prantsusekeelse terminina „espèces allogènes invasives” (või „espèces allogènes envahissantes”, EEE).

| 1.2 | Komitee leiab, et võitlust invasiivsete võõrliikide vastu tuleks käsitleda tähtsa, Euroopa mõõtmega küsimusena. Komitee tunneb heameelt selle üle, et komisjon soovib luua üldise süsteemi võitluseks invasiivsete võõrliikide vastu. Komitee soovitab komisjonil siiski selgitada täpsemalt kõnealuste probleemide põhjuseid, et vajadus osalejate ulatusliku mobiliseerimise järele ilmneks selgemini ja osalejad esitaksid selle toimiku eest vastutavale asutusele kõik vajalikud üksikasjad. Komitee soovitab komisjonil võtta arvesse ka juba tehtud jõupingutusi, mille eesmärk on takistada invasiivsete võõrliikide levimist. Üks selline näide on programm LIFE. Komiteel on kahtlusi seoses invasiivsete võõrliikide loetelu piiramisega 50 liigile. |
| --- | --- |

1.2

Komitee leiab, et võitlust invasiivsete võõrliikide vastu tuleks käsitleda tähtsa, Euroopa mõõtmega küsimusena. Komitee tunneb heameelt selle üle, et komisjon soovib luua üldise süsteemi võitluseks invasiivsete võõrliikide vastu. Komitee soovitab komisjonil siiski selgitada täpsemalt kõnealuste probleemide põhjuseid, et vajadus osalejate ulatusliku mobiliseerimise järele ilmneks selgemini ja osalejad esitaksid selle toimiku eest vastutavale asutusele kõik vajalikud üksikasjad. Komitee soovitab komisjonil võtta arvesse ka juba tehtud jõupingutusi, mille eesmärk on takistada invasiivsete võõrliikide levimist. Üks selline näide on programm LIFE. Komiteel on kahtlusi seoses invasiivsete võõrliikide loetelu piiramisega 50 liigile.

| 1.3 | Komitee hindab komisjoni soovi kaasata kodanikud võitlusesse praegu täheldatud invasiivsete võõrliikide levimise vastu. Ent komitee oleks tänulik, kui komisjon kutsuks kodanikke üles hankima teavet ja osalema ennetavas võitluses. Komitee rõhutab kodanikuühiskonna organisatsioonide olulist rolli, eriti looduskeskkonna või vaba aja veetmise alade haldamisel. |
| --- | --- |

1.3

Komitee hindab komisjoni soovi kaasata kodanikud võitlusesse praegu täheldatud invasiivsete võõrliikide levimise vastu. Ent komitee oleks tänulik, kui komisjon kutsuks kodanikke üles hankima teavet ja osalema ennetavas võitluses. Komitee rõhutab kodanikuühiskonna organisatsioonide olulist rolli, eriti looduskeskkonna või vaba aja veetmise alade haldamisel.

| 1.4 | Komitee kutsub seega komisjoni üles uurima võimalust luua Euroopa invasiivsete võõrtaimete vaatluskeskus, mis vastutaks nii Euroopa tulemustabeli kui ka suhtluse eest ELi mittekuuluvate riikidega. Komitee mõtleb vaatluskeskuse all selgelt määratletud keskset asutust, mis võimaldaks tuua kokku teadlased ja ELi kodanikud, et tegeleda konkreetsete probleemidega. Nii oleks võimalik rakendada kohaliku tasandi algatusi ja rõhutada sarnasusi lihtsa teabevahetusprogrammi kaudu (veebilehed). Komitee leiab, et universaalsete ja valdkonnaüleste küsimuste haldamise eest vastutava vaatluskeskuse loomine oleks tõenäoliselt samm, mis soodustaks ekspertide, kohapeal tegutsejate ja projektijuhtide vältimatult vajalikku üldist kaasamist. |
| --- | --- |

1.4

Komitee kutsub seega komisjoni üles uurima võimalust luua Euroopa invasiivsete võõrtaimete vaatluskeskus, mis vastutaks nii Euroopa tulemustabeli kui ka suhtluse eest ELi mittekuuluvate riikidega. Komitee mõtleb vaatluskeskuse all selgelt määratletud keskset asutust, mis võimaldaks tuua kokku teadlased ja ELi kodanikud, et tegeleda konkreetsete probleemidega. Nii oleks võimalik rakendada kohaliku tasandi algatusi ja rõhutada sarnasusi lihtsa teabevahetusprogrammi kaudu (veebilehed). Komitee leiab, et universaalsete ja valdkonnaüleste küsimuste haldamise eest vastutava vaatluskeskuse loomine oleks tõenäoliselt samm, mis soodustaks ekspertide, kohapeal tegutsejate ja projektijuhtide vältimatult vajalikku üldist kaasamist.

| 1.5 | Komitee loodab, et süsteemi loomise ettepanek esitatakse tõepoolest Euroopa Parlamendi praegusel ametiajal, mis võimaldaks võtta selle kasutusele enne 2016. aastat. Kavandatud järelevalvesüsteem peaks tuginema teadusringkondade heakskiidule ja aitama koostada bioloogilise mitmekesisuse konventsioonis soovitatud näitajate loetelu, eelkõige seoses eesmärgiga 9: „2020. aastaks on invasiivsed võõrliigid ja nende sissetoomise viisid kindlaks tehtud ja klassifitseeritud tähtsuse järjekorras, esmajärjekorras tõrjutavaid liike kontrollitakse või need hävitatakse ning võetakse meetmeid liikide sissetoomise viiside haldamiseks, et takistada nende liikide sissetoomist ja levimist”. Komitee kutsub komisjoni üles moodustama määruse (EÜ) nr 338/97 alusel teadusliku uurimisrühma, mis võiks liikide loetelu muuta. |
| --- | --- |

1.5

Komitee loodab, et süsteemi loomise ettepanek esitatakse tõepoolest Euroopa Parlamendi praegusel ametiajal, mis võimaldaks võtta selle kasutusele enne 2016. aastat. Kavandatud järelevalvesüsteem peaks tuginema teadusringkondade heakskiidule ja aitama koostada bioloogilise mitmekesisuse konventsioonis soovitatud näitajate loetelu, eelkõige seoses eesmärgiga 9: „2020. aastaks on invasiivsed võõrliigid ja nende sissetoomise viisid kindlaks tehtud ja klassifitseeritud tähtsuse järjekorras, esmajärjekorras tõrjutavaid liike kontrollitakse või need hävitatakse ning võetakse meetmeid liikide sissetoomise viiside haldamiseks, et takistada nende liikide sissetoomist ja levimist”. Komitee kutsub komisjoni üles moodustama määruse (EÜ) nr 338/97 alusel teadusliku uurimisrühma, mis võiks liikide loetelu muuta.

| 1.6 | Komitee tunneb heameelt sellest, et komisjon tegeleb invasiivsete võõrliikide probleemide kaudu ka mahajäetud aladega (tühermaad, vanad raudteed jne), mis on sageli nakatumisallikad ning leviku ja koloniseerimise teed. Komitee loodab, et kõige probleemsemate liikide hävitamise lähenemisviis võimaldab luua spetsialiseerunud ettevõtjaid ja töökohti. |
| --- | --- |

1.6

Komitee tunneb heameelt sellest, et komisjon tegeleb invasiivsete võõrliikide probleemide kaudu ka mahajäetud aladega (tühermaad, vanad raudteed jne), mis on sageli nakatumisallikad ning leviku ja koloniseerimise teed. Komitee loodab, et kõige probleemsemate liikide hävitamise lähenemisviis võimaldab luua spetsialiseerunud ettevõtjaid ja töökohti.

2.   Taust ja teatise põhisisu

Taust ja teatise põhisisu

| 2.1 | Invasiivsete võõrliikide mõju bioloogilisele mitmekesisusele on märkimisväärne. Invasiivsed võõrliigid on üks peamine ja kasvav bioloogilise mitmekesisuse vähenemise ja liikide hävimise põhjustaja. Invasiivsed võõrliigid võivad edasi kanda haigusi või otseselt põhjustada terviseprobleeme (nt astma, dermatiit ja allergiad), millel on sotsiaalne ja majanduslik mõju. Nad võivad muu hulgas kahjustada taristut ja puhkevõimalusi, takistada metsandust või tekitada kahju põllumajandusele. Invasiivsed võõrliigid põhjustavad Euroopa Liidule kulusid hinnanguliselt vähemalt 12 miljardit eurot aastas ning kahjudega seotud kulud üha kasvavad (1). |
| --- | --- |

2.1

Invasiivsete võõrliikide mõju bioloogilisele mitmekesisusele on märkimisväärne. Invasiivsed võõrliigid on üks peamine ja kasvav bioloogilise mitmekesisuse vähenemise ja liikide hävimise põhjustaja. Invasiivsed võõrliigid võivad edasi kanda haigusi või otseselt põhjustada terviseprobleeme (nt astma, dermatiit ja allergiad), millel on sotsiaalne ja majanduslik mõju. Nad võivad muu hulgas kahjustada taristut ja puhkevõimalusi, takistada metsandust või tekitada kahju põllumajandusele. Invasiivsed võõrliigid põhjustavad Euroopa Liidule kulusid hinnanguliselt vähemalt 12 miljardit eurot aastas ning kahjudega seotud kulud üha kasvavad (1).

1

| 2.2 | Liikmesriigid rakendavad mitmeid meetmeid invasiivsete võõrliikidega võitlemiseks, kuid selline tegevus on suunatud pigem juba tekitatud kahju vähendamisele, pööramata piisavalt tähelepanu ennetamisele või uute ohtude avastamisele ja kõrvaldamisele. Töö on killustatud – paljud liigid on hõlmamata – ning sageli kooskõlastamata. Invasiivsed võõrliigid ei tunne piire ning võivad kergesti levida ühest liikmesriigist teise. Seega ei piisa riigi tasandil võetavatest meetmetest, et kaitsta liitu teatavate invasiivsete võõrliikudega seotud ohtude eest. Lisaks võib selline killustatud lähenemisviis viia olukorrani, kus ühes liikmesriigis võetud meetmed ei anna tulemusi, kuna naaberliikmesriikides meetmeid ei võeta. |
| --- | --- |

2.2

Liikmesriigid rakendavad mitmeid meetmeid invasiivsete võõrliikidega võitlemiseks, kuid selline tegevus on suunatud pigem juba tekitatud kahju vähendamisele, pööramata piisavalt tähelepanu ennetamisele või uute ohtude avastamisele ja kõrvaldamisele. Töö on killustatud – paljud liigid on hõlmamata – ning sageli kooskõlastamata. Invasiivsed võõrliigid ei tunne piire ning võivad kergesti levida ühest liikmesriigist teise. Seega ei piisa riigi tasandil võetavatest meetmetest, et kaitsta liitu teatavate invasiivsete võõrliikudega seotud ohtude eest. Lisaks võib selline killustatud lähenemisviis viia olukorrani, kus ühes liikmesriigis võetud meetmed ei anna tulemusi, kuna naaberliikmesriikides meetmeid ei võeta.

| 2.3 | Käesoleva ettepaneku eesmärk on kehtestada meetmeraamistik, et vältida, vähendada ja leevendada invasiivsete võõrliikide kahjulikku mõju bioloogilisele mitmekesisusele ja ökosüsteemi teenustele. Lisaks sellele püütakse piirata sotsiaalset ja majanduslikku kahju. Selleks rakendatakse meetmed, millega tagatakse kooskõlastatud tegevus ning pööratakse erilist tähelepanu esmatähtsatele liikidele ja ennetusmeetmete tõhustamisele kooskõlas bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni ja ELi taimetervist ja loomatervishoidu käsitleva korraga. Praktikas tähendab see, et ettepaneku kohaselt püütakse need eesmärgid saavutada meetmetega, mis käsitlevad invasiivsete võõrliikide tahtlikku sissetoomist Euroopa Liitu ja nende tahtlikku viimist keskkonda, nende juhuslikku sissetoomist liitu ja keskkonda viimist, vajadust luua varajase hoiatamise ja kiire reageerimise süsteem ning vajadust ohjata invasiivsete võõrliikide levikut kogu liidus. |
| --- | --- |

2.3

Käesoleva ettepaneku eesmärk on kehtestada meetmeraamistik, et vältida, vähendada ja leevendada invasiivsete võõrliikide kahjulikku mõju bioloogilisele mitmekesisusele ja ökosüsteemi teenustele. Lisaks sellele püütakse piirata sotsiaalset ja majanduslikku kahju. Selleks rakendatakse meetmed, millega tagatakse kooskõlastatud tegevus ning pööratakse erilist tähelepanu esmatähtsatele liikidele ja ennetusmeetmete tõhustamisele kooskõlas bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni ja ELi taimetervist ja loomatervishoidu käsitleva korraga. Praktikas tähendab see, et ettepaneku kohaselt püütakse need eesmärgid saavutada meetmetega, mis käsitlevad invasiivsete võõrliikide tahtlikku sissetoomist Euroopa Liitu ja nende tahtlikku viimist keskkonda, nende juhuslikku sissetoomist liitu ja keskkonda viimist, vajadust luua varajase hoiatamise ja kiire reageerimise süsteem ning vajadust ohjata invasiivsete võõrliikide levikut kogu liidus.

| 2.4 | Pärast konsultatsiooni koostati kodanikele selge lühikokkuvõte, mis asub komisjoni veebilehel. |
| --- | --- |

2.4

Pärast konsultatsiooni koostati kodanikele selge lühikokkuvõte, mis asub komisjoni veebilehel.

3.   Üldised märkused

Üldised märkused

| 3.1 | Komisjon vastab loodusteadlaste ja loodusesõprade tõstatatud häiresõnumitele, mida ajakirjanikud väga sageli kõikides meediakanalites kajastavad. Samuti vastab komisjon kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindajatele, kes on juba alustanud tegevust kohapeal. Komisjon teeb ettepaneku kohaldada ennetuspoliitika kujundamiseks mõistlikult ettevaatuspõhimõtet, kui on ilmnenud oht või kui tuvastatakse uus probleem. Komitee tunneb suurt heameelt selle üle, et teatis on kaugeleulatuv ja vastab sellele tohutule ülesandele. 11. juunil 2009 võeti arvamus NAT/433 (2) vastu ilma vähimagi vastuseisuta. Komitee esitas juba selles põhjendatud soovitusi. Komitee avaldab kahetsust, et bioloogilise mitmekesisuse tegevuskavade elluviimine võtab nii kaua aega, eriti kuna sotsiaalsed ja majanduslikud meetmed põhinevad märkimisväärsetel ökosüsteemidel. |
| --- | --- |

3.1

Komisjon vastab loodusteadlaste ja loodusesõprade tõstatatud häiresõnumitele, mida ajakirjanikud väga sageli kõikides meediakanalites kajastavad. Samuti vastab komisjon kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindajatele, kes on juba alustanud tegevust kohapeal. Komisjon teeb ettepaneku kohaldada ennetuspoliitika kujundamiseks mõistlikult ettevaatuspõhimõtet, kui on ilmnenud oht või kui tuvastatakse uus probleem. Komitee tunneb suurt heameelt selle üle, et teatis on kaugeleulatuv ja vastab sellele tohutule ülesandele. 11. juunil 2009 võeti arvamus NAT/433 (2) vastu ilma vähimagi vastuseisuta. Komitee esitas juba selles põhjendatud soovitusi. Komitee avaldab kahetsust, et bioloogilise mitmekesisuse tegevuskavade elluviimine võtab nii kaua aega, eriti kuna sotsiaalsed ja majanduslikud meetmed põhinevad märkimisväärsetel ökosüsteemidel.

2

| 3.2 | Komisjoni ettepanekuga soovitakse kasutada määrust selleks, et käivitada võitlus igasuguse bioloogilise sissetungi ehk sellise nähtuse vastu, mille puhul võõrliigid võtavad üle teatud ala ja tekitavad seal kahju (Rahvusvahelise Looduskaitse Liidu (IUCN) määratlus). Kahju võib olla kolme liiki: oht meie ökosüsteemide bioloogilisele mitmekesisusele, mõnedel juhtudel oht teatud elanikkonnarühmade tervisele, oht teatud majandustegevusele. Liikmesriigid peavad ise otse sekkuma, kui ühest piirkonnast pärit liik levib ja tekitab probleeme teises piirkonnas. Nii näiteks tuleb sägaliste tekitatud probleemidega tegeleda juhtumhaaval, rakendades subsidiaarsuse põhimõtet. |
| --- | --- |

3.2

Komisjoni ettepanekuga soovitakse kasutada määrust selleks, et käivitada võitlus igasuguse bioloogilise sissetungi ehk sellise nähtuse vastu, mille puhul võõrliigid võtavad üle teatud ala ja tekitavad seal kahju (Rahvusvahelise Looduskaitse Liidu (IUCN) määratlus). Kahju võib olla kolme liiki: oht meie ökosüsteemide bioloogilisele mitmekesisusele, mõnedel juhtudel oht teatud elanikkonnarühmade tervisele, oht teatud majandustegevusele. Liikmesriigid peavad ise otse sekkuma, kui ühest piirkonnast pärit liik levib ja tekitab probleeme teises piirkonnas. Nii näiteks tuleb sägaliste tekitatud probleemidega tegeleda juhtumhaaval, rakendades subsidiaarsuse põhimõtet.

| 3.3 | Komitee hindab Euroopa Keskkonnaameti ja keskkonna peadirektoraadi haridusalaseid jõupingutusi. Keskkonna peadirektoraat avaldas hiljuti invasiivsete võõrliikide kohta brošüüri („Science For Environment Policy: Thematic issue on Invasive Alien Species”, 18.09.2013). |
| --- | --- |

3.3

Komitee hindab Euroopa Keskkonnaameti ja keskkonna peadirektoraadi haridusalaseid jõupingutusi. Keskkonna peadirektoraat avaldas hiljuti invasiivsete võõrliikide kohta brošüüri („Science For Environment Policy: Thematic issue on Invasive Alien Species”, 18.09.2013).

| 3.4 | Komisjon on valinud juhtpõhimõtteks võtta kasutusele esmajärjekorras tõrjutavate liikide esialgne ülempiir 3 % ligikaudu 1 500 invasiivsest võõrliigist Euroopas. Komitee märgib, et see valik ei põhine ühelgi teaduslikul alusel, ent tuleneb piiratud eelarvevahenditest. Komitee hindab seda, et komisjon töötab rahvusvahelisel tasandil ja dialoogis liikmesriikidega, kes on juba ühendanud jõud invasiivsete võõrliikidega võitlemiseks. Komitee kutsub komisjoni üles moodustama määruse (EÜ) nr 338/97 alusel teadusliku uurimisrühma, mis võiks liikide loetelu muuta. |
| --- | --- |

3.4

Komisjon on valinud juhtpõhimõtteks võtta kasutusele esmajärjekorras tõrjutavate liikide esialgne ülempiir 3 % ligikaudu 1 500 invasiivsest võõrliigist Euroopas. Komitee märgib, et see valik ei põhine ühelgi teaduslikul alusel, ent tuleneb piiratud eelarvevahenditest. Komitee hindab seda, et komisjon töötab rahvusvahelisel tasandil ja dialoogis liikmesriikidega, kes on juba ühendanud jõud invasiivsete võõrliikidega võitlemiseks. Komitee kutsub komisjoni üles moodustama määruse (EÜ) nr 338/97 alusel teadusliku uurimisrühma, mis võiks liikide loetelu muuta.

4.   Konkreetsed märkused

Konkreetsed märkused

| 4.1 | Komisjon on analüüsinud asjakohaselt kõiki probleeme. Siiski näib, et prantsuse keeles (ja võib-olla ka teistes keeltes) esineb terminoloogiaprobleem. Tasub meelde tuletada erinevust prantsusekeelsete terminite „espèce invasive” ja „espèce envahissante” vahel: esimene liik on pärit mujalt, samas kui teine võib olla kohalik liik, mille paljunemispotentsiaal on niivõrd suur, et see võib hakata teatud ala liigselt domineerima ja seega selle rikkust hävitama. Kui sellise määratlusega nõustutakse, tuleb tagada, et teatise prantsusekeelne pealkiri on kõigi jaoks vastuvõetav. Komisjon kasutas kodanikele suunatud lühikokkuvõttes prantsusekeelset terminit „espèces allogènes envahissantes”. Sellega seoses tuleks veenduda, et (näiteks Valloonias) tihti kasutatud termin „espèce exotique envahissante” ei tekitaks mõnedes selle valdkonna spetsialistides negatiivset reaktsiooni. Prantsuse keele kohta tõstatatud küsimus tuleks esitada ka teiste ELi keelte kohta. |
| --- | --- |

4.1

Komisjon on analüüsinud asjakohaselt kõiki probleeme. Siiski näib, et prantsuse keeles (ja võib-olla ka teistes keeltes) esineb terminoloogiaprobleem. Tasub meelde tuletada erinevust prantsusekeelsete terminite „espèce invasive” ja „espèce envahissante” vahel: esimene liik on pärit mujalt, samas kui teine võib olla kohalik liik, mille paljunemispotentsiaal on niivõrd suur, et see võib hakata teatud ala liigselt domineerima ja seega selle rikkust hävitama. Kui sellise määratlusega nõustutakse, tuleb tagada, et teatise prantsusekeelne pealkiri on kõigi jaoks vastuvõetav. Komisjon kasutas kodanikele suunatud lühikokkuvõttes prantsusekeelset terminit „espèces allogènes envahissantes”. Sellega seoses tuleks veenduda, et (näiteks Valloonias) tihti kasutatud termin „espèce exotique envahissante” ei tekitaks mõnedes selle valdkonna spetsialistides negatiivset reaktsiooni. Prantsuse keele kohta tõstatatud küsimus tuleks esitada ka teiste ELi keelte kohta.

| 4.2 | Teatises tuleks paremini välja tuua olukorra tõsiduse põhjused, eriti kuna see aina süveneb. Tingimata tuleb selgitada, et levimine leiab ennekõike aset siis, kui liik ei huvita tarbijaid (röövliik), ei sega inimtegevust (linnapiirkonnad) ja viimaks siis, kui see kasvab raskesti ligipääsetavatel aladel. Kõigil juhtudel seisneb probleem nakkusallikates: suureõieline ludviigia, vesikuuselised, Jaapani kirburohi jne kasvavad märgaladel, pamparohi, budleia, saarvaher, värnitsa-mürgipuu jne peaaegu igal pool. Samas märgitakse komisjoni teatises õigesti, et mõned liigid on hästi vastu võetud. Siinkohal tasub ehk meenutada, et sissetoodud liike hinnati, kuna need olid aklimatiseerunud: harilik robiinia (Robinia pseudoacacia) on endiselt väga hinnatud ja sellest toodetakse aialippe, vastupidavat puitu õuemööbli jaoks, mett jne. Seevastu on kahju, et Sosnovski karuputk (Heracleum spp.) on levinud rohusilo kasutamise tõttu, kuna selle levik ohustab bioloogilist mitmekesisust ja selle eritatav toksiin võib tekitada tõsiseid põletusi. |
| --- | --- |

4.2

Teatises tuleks paremini välja tuua olukorra tõsiduse põhjused, eriti kuna see aina süveneb. Tingimata tuleb selgitada, et levimine leiab ennekõike aset siis, kui liik ei huvita tarbijaid (röövliik), ei sega inimtegevust (linnapiirkonnad) ja viimaks siis, kui see kasvab raskesti ligipääsetavatel aladel. Kõigil juhtudel seisneb probleem nakkusallikates: suureõieline ludviigia, vesikuuselised, Jaapani kirburohi jne kasvavad märgaladel, pamparohi, budleia, saarvaher, värnitsa-mürgipuu jne peaaegu igal pool. Samas märgitakse komisjoni teatises õigesti, et mõned liigid on hästi vastu võetud. Siinkohal tasub ehk meenutada, et sissetoodud liike hinnati, kuna need olid aklimatiseerunud: harilik robiinia (Robinia pseudoacacia) on endiselt väga hinnatud ja sellest toodetakse aialippe, vastupidavat puitu õuemööbli jaoks, mett jne. Seevastu on kahju, et Sosnovski karuputk (Heracleum spp.) on levinud rohusilo kasutamise tõttu, kuna selle levik ohustab bioloogilist mitmekesisust ja selle eritatav toksiin võib tekitada tõsiseid põletusi.

Robinia pseudoacacia

Heracleum spp.

| 4.3 | Komisjon ei too piisavalt esile määrava tähtsusega keskkonnaprobleeme, mida näiteks Natura 2000 alasid haldavad asutused on selgelt määratlenud. Komitee tõstatab küsimuse, kas see ei tulene varjatud süütundest. Valitsusvälised organisatsioonid mäletavad seda, et nad taotlesid aastaid asjatult eksootiliste kilpkonnade sissetoomise keelustamist. Taotlust ei täidetud enne, kui esitati tõendid liigi paljunemise kohta looduskeskkonnas. Komitee leiab, et teatis esitatakse tõepoolest hilja, ent tunneb sellest rõõmu, kuna õigesti käitumiseks ei ole kunagi liiga hilja. |
| --- | --- |

4.3

Komisjon ei too piisavalt esile määrava tähtsusega keskkonnaprobleeme, mida näiteks Natura 2000 alasid haldavad asutused on selgelt määratlenud. Komitee tõstatab küsimuse, kas see ei tulene varjatud süütundest. Valitsusvälised organisatsioonid mäletavad seda, et nad taotlesid aastaid asjatult eksootiliste kilpkonnade sissetoomise keelustamist. Taotlust ei täidetud enne, kui esitati tõendid liigi paljunemise kohta looduskeskkonnas. Komitee leiab, et teatis esitatakse tõepoolest hilja, ent tunneb sellest rõõmu, kuna õigesti käitumiseks ei ole kunagi liiga hilja.

| 4.4 | Komisjon viitab teiste riikide õigusaktidele. See on positiivne, ent ehk oleks võinud piirduda lihtsalt sõnastusega, et otsustati juhinduda välisriikide parimatest tavadest. Märkida tasuks üht rahvusvahelist algatust – ambroosiapäeva (Ragweed Day), mida tähistatakse suve esimesel laupäeval, et võidelda allergiat tekitavate taimede levimise vastu (pujulehine ambroosia (Ambrosia artemisiifolia) on koloniseeriv taim, mis kasvab igasugusel pinnasel, kus puudub liigne konkurents). EL on andnud eeskuju tööstuses, ärgitades liikmesriike tegema kindlaks parima võimaliku tehnika (ing k best available techniques, BAT) ja sellest juhinduma. |
| --- | --- |

4.4

Komisjon viitab teiste riikide õigusaktidele. See on positiivne, ent ehk oleks võinud piirduda lihtsalt sõnastusega, et otsustati juhinduda välisriikide parimatest tavadest. Märkida tasuks üht rahvusvahelist algatust – ambroosiapäeva (Ragweed Day), mida tähistatakse suve esimesel laupäeval, et võidelda allergiat tekitavate taimede levimise vastu (pujulehine ambroosia (Ambrosia artemisiifolia) on koloniseeriv taim, mis kasvab igasugusel pinnasel, kus puudub liigne konkurents). EL on andnud eeskuju tööstuses, ärgitades liikmesriike tegema kindlaks parima võimaliku tehnika (ing k best available techniques, BAT) ja sellest juhinduma.

Ambrosia artemisiifolia

best available techniques

| 4.5 | Komisjon rõhutab, et „liidu praeguste meetmetega on aga enamik invasiivseid võõrliike reguleerimata”. Komitee peab seda sama kahetsusväärseks kui komisjon, ent tuletab komisjonile meelde, et üldiselt tuleks keskkond lisada kõikidesse valdkondlikesse poliitikameetmetesse. Komitee hindaks, kui komisjon selgitaks näiteks seda, kuidas neid probleeme saaks võtta arvesse ühises põllumajanduspoliitikas. Näiteks tuleks käsitleda rohumaadel vohava suureõielise ludviigia (Ludwigia grandiflora) probleemi. |
| --- | --- |

4.5

Komisjon rõhutab, et „liidu praeguste meetmetega on aga enamik invasiivseid võõrliike reguleerimata”. Komitee peab seda sama kahetsusväärseks kui komisjon, ent tuletab komisjonile meelde, et üldiselt tuleks keskkond lisada kõikidesse valdkondlikesse poliitikameetmetesse. Komitee hindaks, kui komisjon selgitaks näiteks seda, kuidas neid probleeme saaks võtta arvesse ühises põllumajanduspoliitikas. Näiteks tuleks käsitleda rohumaadel vohava suureõielise ludviigia (Ludwigia grandiflora) probleemi.

Ludwigia grandiflora

| 4.6 | Komisjon analüüsib olukorda täiuslikult, ent abstraktselt. Komitee küsib, kas poleks asjakohane illustreerida argumenti näidetega, nagu aasia lepatriinu (Harmonia axyridis) või hilistoominga (Prunus serotina) tahtlik keskkonda viimine või rohevetika Caulerpa taxifolia ja aasia vapsiku (Vespa velutina) mittetahtlik keskkonda viimine. Võib-olla tasuks lisada ka sägaliste praegune vastutustundetu keskkonda viimine (tahtliku keskkonda viimise erijuhtum). Kui see ei õnnestu, soovitab komitee komisjonil tuua välja oma tehtud tööd (2009. aasta mais avaldatud suurepärane brošüür) ja lisada viited huvipakkuvatele veebilehtedele. |
| --- | --- |

4.6

Komisjon analüüsib olukorda täiuslikult, ent abstraktselt. Komitee küsib, kas poleks asjakohane illustreerida argumenti näidetega, nagu aasia lepatriinu (Harmonia axyridis) või hilistoominga (Prunus serotina) tahtlik keskkonda viimine või rohevetika Caulerpa taxifolia ja aasia vapsiku (Vespa velutina) mittetahtlik keskkonda viimine. Võib-olla tasuks lisada ka sägaliste praegune vastutustundetu keskkonda viimine (tahtliku keskkonda viimise erijuhtum). Kui see ei õnnestu, soovitab komitee komisjonil tuua välja oma tehtud tööd (2009. aasta mais avaldatud suurepärane brošüür) ja lisada viited huvipakkuvatele veebilehtedele.

Caulerpa taxifolia

Vespa velutina

| 4.7 | Määruse ettepaneku mudelite käsitlus on selge ja valiku 2.4 kasuks otsustamine on ilmselge: liikmesriikide ülesandeks jääb reageerida kohe, kui tuvastatakse uus probleem (teabe edastamine, olukorra analüüsimine, tegevuse väljapakkumine). |
| --- | --- |

4.7

Määruse ettepaneku mudelite käsitlus on selge ja valiku 2.4 kasuks otsustamine on ilmselge: liikmesriikide ülesandeks jääb reageerida kohe, kui tuvastatakse uus probleem (teabe edastamine, olukorra analüüsimine, tegevuse väljapakkumine).

| 4.8 | Õiguslikud aspektid näivad asjakohased ja ettepanek peaks võimaldama tegeleda mis tahes olukorraga minevikus, olevikus ja tulevikus. Komitee kahtleb selles, kas ELile potentsiaalselt ohtlike invasiivsete võõrliikide loetelu piiramine 50 liigile on õiguspärane. |
| --- | --- |

4.8

Õiguslikud aspektid näivad asjakohased ja ettepanek peaks võimaldama tegeleda mis tahes olukorraga minevikus, olevikus ja tulevikus. Komitee kahtleb selles, kas ELile potentsiaalselt ohtlike invasiivsete võõrliikide loetelu piiramine 50 liigile on õiguspärane.

| 4.9 | Seevastu näib finantsanalüüs liiga optimistlik. Süsteemi jõustumisel on teabe kasv nimelt nii suur, et sellega tegeleval talitusel on kahtlemata raskusi kõigi andmete töötlemisega. Sellisel juhul jääb komisjon ise oma edu ohvriks. |
| --- | --- |

4.9

Seevastu näib finantsanalüüs liiga optimistlik. Süsteemi jõustumisel on teabe kasv nimelt nii suur, et sellega tegeleval talitusel on kahtlemata raskusi kõigi andmete töötlemisega. Sellisel juhul jääb komisjon ise oma edu ohvriks.

| 4.10 | Ettepaneku praeguses etapis ei ole kõik üksikasjad veel paigas ja liikmesriikide ülesanne on anda konkreetsed vastused eri küsimustele, millest kõige sagedasem puudutab kahtlemata elusliigi hävitamise kõige asjakohasemat viisi. Komitee kardab, et see võib tekitada kohalikul tasandil vaidlusi. |
| --- | --- |

4.10

Ettepaneku praeguses etapis ei ole kõik üksikasjad veel paigas ja liikmesriikide ülesanne on anda konkreetsed vastused eri küsimustele, millest kõige sagedasem puudutab kahtlemata elusliigi hävitamise kõige asjakohasemat viisi. Komitee kardab, et see võib tekitada kohalikul tasandil vaidlusi.

| 4.11 | Üldsuse teavitamise ja osalemise küsimust käsitletakse ettepaneku peatükis 5, kui uuritakse probleemi valdkonnaüleseid aspekte. Ennetamine ei saa olla üksnes asjatundjate ülesanne. Komitee tuletab meelde, et sageli on hoiatajaks kohalikud ja piirkondlikud sidusrühmad, kes pöörduvad otse valitsuste ja/või keskkonna peadirektoraadi poole. Asjakohane oleks, kui kodanikud – kellel sageli puudub kontakt teadusasutustega, isegi kui viimased ärgitavad tihti kodanikke neile andmeid esitama – saaksid samuti esitada taotlusi ja anda oma aktiivse panuse. Aasia vapsiku juhtum annab probleemist väga hea ülevaate: tegemist on Euroopa vapsiku konkurendiga, kes nõelab ja jahib mesilasi mesitaru lähedal. Kodanikud üritasid igal viisil sissetungija hävitada, ent tunnistades, et see on võimatu, üritasid nad leida võimalikult keskkonnasõbralikku keemilise tõrje viisi (SO2) ning lõpuks täheldasid, et piisab ainult sellest, kui mesitarude ümbrusse tuuakse bioloogiliseks kaitseks kanad. Komitee kutsub seega komisjoni üles kaasama kodanikud võimalikult ulatuslikult kodanikuorganisatsioonide (ametiühingud, valitsusvälised organisatsioonid jne) kaudu. |
| --- | --- |

4.11

Üldsuse teavitamise ja osalemise küsimust käsitletakse ettepaneku peatükis 5, kui uuritakse probleemi valdkonnaüleseid aspekte. Ennetamine ei saa olla üksnes asjatundjate ülesanne. Komitee tuletab meelde, et sageli on hoiatajaks kohalikud ja piirkondlikud sidusrühmad, kes pöörduvad otse valitsuste ja/või keskkonna peadirektoraadi poole. Asjakohane oleks, kui kodanikud – kellel sageli puudub kontakt teadusasutustega, isegi kui viimased ärgitavad tihti kodanikke neile andmeid esitama – saaksid samuti esitada taotlusi ja anda oma aktiivse panuse. Aasia vapsiku juhtum annab probleemist väga hea ülevaate: tegemist on Euroopa vapsiku konkurendiga, kes nõelab ja jahib mesilasi mesitaru lähedal. Kodanikud üritasid igal viisil sissetungija hävitada, ent tunnistades, et see on võimatu, üritasid nad leida võimalikult keskkonnasõbralikku keemilise tõrje viisi (SO2) ning lõpuks täheldasid, et piisab ainult sellest, kui mesitarude ümbrusse tuuakse bioloogiliseks kaitseks kanad. Komitee kutsub seega komisjoni üles kaasama kodanikud võimalikult ulatuslikult kodanikuorganisatsioonide (ametiühingud, valitsusvälised organisatsioonid jne) kaudu.

2

| 4.12 | Määruse rakendamine (artikkel 27) näib piisav, kuna EL ei peaks kordama viivitusi, mis tekitasid probleeme teiste toodete, näiteks teatud keemiliste toodete puhul. Olulise kaubandusliku väärtuseta liikide hävitamine ja protsessi muutmine teiste liikide puhul näivad hästi läbimõeldud lahendustena. |
| --- | --- |

4.12

Määruse rakendamine (artikkel 27) näib piisav, kuna EL ei peaks kordama viivitusi, mis tekitasid probleeme teiste toodete, näiteks teatud keemiliste toodete puhul. Olulise kaubandusliku väärtuseta liikide hävitamine ja protsessi muutmine teiste liikide puhul näivad hästi läbimõeldud lahendustena.

Brüssel, 22. jaanuar 2014

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2013) 620 final.

1

(2)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Euroopa Liidu strateegia väljatöötamine sissetungivate liikide suhtes”, ELT C 306 ,16.12.2009, lk 42.

2

---

| 11.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 177/88 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 177/88

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem, seoses sellise rahvusvahelise kokkuleppe rakendamisega 2020. aastaks, mille alusel kohaldatakse rahvusvahelise lennunduse heitkoguste suhtes ühtset üleilmset turupõhist meedet”

COM(2013) 722 final – 2013/0344 (COD)

(2014/C 177/16)

Raportöör: Jan SIMONS

24. oktoobril 2013 otsustas Euroopa Parlament ja 18. novembril 2013 nõukogu vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 192 lõikele 1 ja artiklile 304 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem, seoses sellise rahvusvahelise kokkuleppe rakendamisega 2020. aastaks, mille alusel kohaldatakse rahvusvahelise lennunduse heitkoguste suhtes ühtset üleilmset turupõhist meedet”

COM(2013) 722 final – 2013/0344 (COD).

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee juhatus tegi 12. novembril 2013 käesoleva arvamuse ettevalmistamise ülesandeks põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioonile.

Arvestades töö kiireloomulisust, määras komitee täiskogu 495. istungjärgul 21.–22. jaanuaril 2014 (22. jaanuari istungil) pearaportööriks Jan Simonsi ja võttis vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 173, vastu hääletas 4, erapooletuks jäi 7.

1.   Järeldused ja soovitused

Järeldused ja soovitused

| 1.1 | Komitee soovitab õhusõidukikäitajate ja liikmesriikide asutuste õiguskindluse tagamiseks võtta vastu ettepanekud, millega nähakse ette, et peatamisotsust rakendatakse ka 2013. aastal ning aruannete esitamise ja 2013. aasta lennunduse lubatud heitkoguse ühikute tagastamise tähtaega lükatakse õhusõidukikäitajate jaoks üks aasta edasi. |
| --- | --- |

1.1

Komitee soovitab õhusõidukikäitajate ja liikmesriikide asutuste õiguskindluse tagamiseks võtta vastu ettepanekud, millega nähakse ette, et peatamisotsust rakendatakse ka 2013. aastal ning aruannete esitamise ja 2013. aasta lennunduse lubatud heitkoguse ühikute tagastamise tähtaega lükatakse õhusõidukikäitajate jaoks üks aasta edasi.

| 1.2 | Vastu tuleks võtta ka ettepanek, mille kohaselt ei kohaldata süsteemi muid kui kommertslende sooritavate väikeste õhusõidukite käitajate suhtes, kelle CO2 heide on väga väike ning ettepanek võimaldada väikestele õhusõiduki käitajatel, kelle suhtes eelnimetatud vabastus ei kehti, kasutada lihtsustatud halduskorda. |
| --- | --- |

1.2

Vastu tuleks võtta ka ettepanek, mille kohaselt ei kohaldata süsteemi muid kui kommertslende sooritavate väikeste õhusõidukite käitajate suhtes, kelle CO2 heide on väga väike ning ettepanek võimaldada väikestele õhusõiduki käitajatel, kelle suhtes eelnimetatud vabastus ei kehti, kasutada lihtsustatud halduskorda.

2

| 1.3 | Sama ei saa aga öelda ettepaneku nende osade kohta, mis puudutavad kolmandatesse riikidesse suunduvaid ja nendest lähtuvaid lende perioodil 2014-2020. Kõigi poolte huvides on hoida ära lennundus- ja/või kaubandussõda ning seega innustada pidama kõigepealt globaalse lahenduse leidmiseks läbirääkimisi. |
| --- | --- |

1.3

Sama ei saa aga öelda ettepaneku nende osade kohta, mis puudutavad kolmandatesse riikidesse suunduvaid ja nendest lähtuvaid lende perioodil 2014-2020. Kõigi poolte huvides on hoida ära lennundus- ja/või kaubandussõda ning seega innustada pidama kõigepealt globaalse lahenduse leidmiseks läbirääkimisi.

| 1.4 | Nüüd, mil Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) siselendude suhtes kohaldatakse ELi heitkogustega kauplemise süsteemi (edaspidi „ELi HKS”), kutsub komitee EMP institutsioone üles:






  — | jõudma viivitamatult kokkuleppele ühtse Euroopa taeva algatuse osas, et hoida ära lennuliikluse juhtimisest tingitud ümbersuunamiste ja hilinemiste tulemusena tekkivad mittevajalike heiteid (1); |
| --- | --- | --- |

1.4

Nüüd, mil Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) siselendude suhtes kohaldatakse ELi heitkogustega kauplemise süsteemi (edaspidi „ELi HKS”), kutsub komitee EMP institutsioone üles:

—

jõudma viivitamatult kokkuleppele ühtse Euroopa taeva algatuse osas, et hoida ära lennuliikluse juhtimisest tingitud ümbersuunamiste ja hilinemiste tulemusena tekkivad mittevajalike heiteid (1);

1

| — | pidama intensiivseid mitme- ja kahepoolseid läbirääkimisi, et maailmas tekiks enne 2016. aastat ka teisi piirkondadevahelisi turupõhiste meetmete süsteeme lisaks Euroopa Majandusühenduse omale. |
| --- | --- |

—

pidama intensiivseid mitme- ja kahepoolseid läbirääkimisi, et maailmas tekiks enne 2016. aastat ka teisi piirkondadevahelisi turupõhiste meetmete süsteeme lisaks Euroopa Majandusühenduse omale.

2.   Sissejuhatus

Sissejuhatus

| 2.1 | Kuigi lennundus on väike sektor ja toodab hetkel u 5 % kasvuhoonegaaside koguhulgast, on see üks kõige kiiremini kasvavaid kasvuhoonegaaside heite allikaid ja selle maht on viimase 20 aasta jooksul peaaegu kahekordistunud. Kuigi heite vähendamise tehnoloogilised võimalused lennundussektoris on piiratud, on lennuettevõtjatel üle kogu maailma võimalik ja nad ka soovivad turupõhiste meetmetega aidata heidet vähendada muudes sektorites ja niimoodi kompenseerida heite kiiret suurenemist. |
| --- | --- |

2.1

Kuigi lennundus on väike sektor ja toodab hetkel u 5 % kasvuhoonegaaside koguhulgast, on see üks kõige kiiremini kasvavaid kasvuhoonegaaside heite allikaid ja selle maht on viimase 20 aasta jooksul peaaegu kahekordistunud. Kuigi heite vähendamise tehnoloogilised võimalused lennundussektoris on piiratud, on lennuettevõtjatel üle kogu maailma võimalik ja nad ka soovivad turupõhiste meetmetega aidata heidet vähendada muudes sektorites ja niimoodi kompenseerida heite kiiret suurenemist.

| 2.2 | 4. oktoobril 2013 võttis Rahvusvahelise Tsiviillennundusorganisatsiooni (ICAO) assamblee vastu otsuse, et 2016. aastal (mil toimub järgmine ICAO iga kolme aasta järel korraldatav koosolek) peab heakskiidetud tegevuskava alusel lõppema töö rahvusvahelise lennunduse heitkoguste suhtes kohaldatava ühtse üleilmse turupõhise meetme kallal. Kui see kiidetakse heaks, siis tuleks meedet rakendada alates 2020. aastast. Nimetatud otsuse puhul avaldas teatud määral mõju ka EL, muu hulgas 2013. aasta alguses nn peatamisotsuse vastu võtmisega („stop-the-clock decision”), millega tehakse lennuettevõtjatele, kelle õhusõidukid kas suunduvad EMP õhuruumi või lähtuvad sealt, ajutine erand direktiivist 2008/101/EÜ (lennutegevuse lisamine ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi). Selle ajani võivad riigid või riikide rühmad, nagu EL, rakendada üleminekumeetmeid, ent kuidas täpselt ja milliseid, selle osas kokkuleppele ei jõutud. |
| --- | --- |

2.2

4. oktoobril 2013 võttis Rahvusvahelise Tsiviillennundusorganisatsiooni (ICAO) assamblee vastu otsuse, et 2016. aastal (mil toimub järgmine ICAO iga kolme aasta järel korraldatav koosolek) peab heakskiidetud tegevuskava alusel lõppema töö rahvusvahelise lennunduse heitkoguste suhtes kohaldatava ühtse üleilmse turupõhise meetme kallal. Kui see kiidetakse heaks, siis tuleks meedet rakendada alates 2020. aastast. Nimetatud otsuse puhul avaldas teatud määral mõju ka EL, muu hulgas 2013. aasta alguses nn peatamisotsuse vastu võtmisega („stop-the-clock decision”), millega tehakse lennuettevõtjatele, kelle õhusõidukid kas suunduvad EMP õhuruumi või lähtuvad sealt, ajutine erand direktiivist 2008/101/EÜ (lennutegevuse lisamine ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi). Selle ajani võivad riigid või riikide rühmad, nagu EL, rakendada üleminekumeetmeid, ent kuidas täpselt ja milliseid, selle osas kokkuleppele ei jõutud.

| 2.3 | See areng on kooskõlas komitee varasemates arvamustes (2) esitatud seisukohtadega. 2006. aastal märkis komitee: „Heitkogustega kauplemise süsteemi muutmiseks ülemaailmselt rakendatavaks tuleks kõnealuse süsteemi sisseviimisel töötada rahvusvahelise tsiviillennundusorganisatsiooni (ICAO) raames. Juhul kui läbirääkimiste käigus osutub kasulikuks, võiks esimeseks praktiliseks sammuks selles suunas olla heitkogustega kauplemise süsteemi rakendamine Euroopa-sisesele lennuliiklusele.” 2007. aasta arvamuses sedastati: „Lennunduse toomine ELi heitkogustega kauplemise süsteemi pädevusvaldkonda aitab süsteemi tugevdada ja stabiliseerida kui väljapaistvat mudelit CO2-heidetega tegelemiseks globaalsel tasandil.” Ning hiljutises, 2013. aasta arvamuses seisis: „Komitee tervitab seega algatust, milles lükatakse ajutiselt edasi ELi heitkogustega kauplemise süsteemi rakendamine õhusõidukite käitajatele Euroopa Majanduspiirkonda saabuvate ja sealt väljuvate lendude puhul, et oodata ära üldläbirääkimiste lõpuleviimist.” |
| --- | --- |

2.3

See areng on kooskõlas komitee varasemates arvamustes (2) esitatud seisukohtadega. 2006. aastal märkis komitee: „Heitkogustega kauplemise süsteemi muutmiseks ülemaailmselt rakendatavaks tuleks kõnealuse süsteemi sisseviimisel töötada rahvusvahelise tsiviillennundusorganisatsiooni (ICAO) raames. Juhul kui läbirääkimiste käigus osutub kasulikuks, võiks esimeseks praktiliseks sammuks selles suunas olla heitkogustega kauplemise süsteemi rakendamine Euroopa-sisesele lennuliiklusele.” 2007. aasta arvamuses sedastati: „Lennunduse toomine ELi heitkogustega kauplemise süsteemi pädevusvaldkonda aitab süsteemi tugevdada ja stabiliseerida kui väljapaistvat mudelit CO2-heidetega tegelemiseks globaalsel tasandil.” Ning hiljutises, 2013. aasta arvamuses seisis: „Komitee tervitab seega algatust, milles lükatakse ajutiselt edasi ELi heitkogustega kauplemise süsteemi rakendamine õhusõidukite käitajatele Euroopa Majanduspiirkonda saabuvate ja sealt väljuvate lendude puhul, et oodata ära üldläbirääkimiste lõpuleviimist.”

2

2

3.   Komisjoni dokumendi põhisisu

Komisjoni dokumendi põhisisu

| 3.1 | Euroopa Komisjon teeb ettepaneku muuta lennundussektorile kohaldatava ELi HKSi geograafilist ulatust kuni üleilmse kauplemise süsteemi kasutuselevõtmiseni vastavalt ÜRO tsiviillennunduse organisatsiooni (ICAO) 24. septembrist kuni 4. oktoobrini toimunud assambleel saavutatud tulemustele. |
| --- | --- |

3.1

Euroopa Komisjon teeb ettepaneku muuta lennundussektorile kohaldatava ELi HKSi geograafilist ulatust kuni üleilmse kauplemise süsteemi kasutuselevõtmiseni vastavalt ÜRO tsiviillennunduse organisatsiooni (ICAO) 24. septembrist kuni 4. oktoobrini toimunud assambleel saavutatud tulemustele.

| 3.2 | Komisjoni ettepanekuga soovitakse anda üleilmse süsteemi väljaarendamisele täiendav impulss. Ettepanekus ei tehta ettevõtetel nende päritolumaast lähtuvalt vahet. |
| --- | --- |

3.2

Komisjoni ettepanekuga soovitakse anda üleilmse süsteemi väljaarendamisele täiendav impulss. Ettepanekus ei tehta ettevõtetel nende päritolumaast lähtuvalt vahet.

| 3.3 | Algselt kehtis lennundussektorile kohaldatav ELi HKS Euroopa Majanduspiirkonna lennuväljadele suunduvate ja sealt saabuvate lendude kogu ulatusele, k.a kolmandatesse riikidesse suunduvate ja sealt saabuvate lendude puhul. Vastavalt otsusele nr 377/2013/EÜ (nn peatamisotsus) kehtis süsteem 2012. aastal ajutiselt üksnes EMP siselendudele ega olnud kohaldatav kolmandatesse riikidesse suunduvatele ja sealt saabuvatele lendudele. |
| --- | --- |

3.3

Algselt kehtis lennundussektorile kohaldatav ELi HKS Euroopa Majanduspiirkonna lennuväljadele suunduvate ja sealt saabuvate lendude kogu ulatusele, k.a kolmandatesse riikidesse suunduvate ja sealt saabuvate lendude puhul. Vastavalt otsusele nr 377/2013/EÜ (nn peatamisotsus) kehtis süsteem 2012. aastal ajutiselt üksnes EMP siselendudele ega olnud kohaldatav kolmandatesse riikidesse suunduvatele ja sealt saabuvatele lendudele.

| 3.4 | Komisjon teeb ettepaneku kasutada sellist ulatust ka 2013. aastal. Lisaks tehakse ettepanek lükata aruannete esitamise ja 2013. aasta lennunduse lubatud heitkoguse ühikute tagastamise tähtaega õhusõidukikäitajate jaoks ühe aasta võrra edasi. |
| --- | --- |

3.4

Komisjon teeb ettepaneku kasutada sellist ulatust ka 2013. aastal. Lisaks tehakse ettepanek lükata aruannete esitamise ja 2013. aasta lennunduse lubatud heitkoguse ühikute tagastamise tähtaega õhusõidukikäitajate jaoks ühe aasta võrra edasi.

| 3.5 | Aastateks 2014 kuni 2020 välja pakutud ulatus – lisaks eelnevalt nimetatud ulatusele 2013. aasta jaoks – puudutab ka kolmandatesse riikidesse suunduvaid ja sealt saabuvaid lende lendude selles osas, mis leiab aset EMP riikide õhuruumis. Ettepanekus kirjeldatakse viisi, kuidas on seda praktiliselt võimalik ellu viia. |
| --- | --- |

3.5

Aastateks 2014 kuni 2020 välja pakutud ulatus – lisaks eelnevalt nimetatud ulatusele 2013. aasta jaoks – puudutab ka kolmandatesse riikidesse suunduvaid ja sealt saabuvaid lende lendude selles osas, mis leiab aset EMP riikide õhuruumis. Ettepanekus kirjeldatakse viisi, kuidas on seda praktiliselt võimalik ellu viia.

| 3.6 | Ettepanekul olevat veel kolm järgmist tagajärge:






  — | sarnaselt algdirektiiviga ja otsusega nr 377/2013/EL hõlmaks süsteem ka edaspidi kõiki EMP lennuväljade vahelisi lende; |
| --- | --- | --- |

3.6

Ettepanekul olevat veel kolm järgmist tagajärge:

—

sarnaselt algdirektiiviga ja otsusega nr 377/2013/EL hõlmaks süsteem ka edaspidi kõiki EMP lennuväljade vahelisi lende;

| — | välja jäetakse sellistesse kolmandatesse riikidesse suunduvad ja sealt saabuvad lennud, mis ei ole arenenud riigid ja mille heitkogused on alla 1 % üleilmse lennunduse heitkogustest. Sellega jäetakse mittediskrimineerivalt välja ligikaudu 80 riiki suunduvad lennud; |
| --- | --- |

—

välja jäetakse sellistesse kolmandatesse riikidesse suunduvad ja sealt saabuvad lennud, mis ei ole arenenud riigid ja mille heitkogused on alla 1 % üleilmse lennunduse heitkogustest. Sellega jäetakse mittediskrimineerivalt välja ligikaudu 80 riiki suunduvad lennud;

| — | alates 2014. aastast võetakse arvesse kolmandatesse riikidesse suunduvatelt ja sealt saabuvatelt lendudelt pärit heidet, mis tekib EMP riikides. Ettepaneku kohaselt määratakse HKSiga hõlmatud konkreetse lennu suhteline heitkogus kindlaks lihtsustud menetlusega. Selle järgi võivad ettevõtjad valida, missuguse mõõdetava, aruandlusega hõlmatud ja kontrollitava metoodikaga tagada nõuetele vastavus. |
| --- | --- |

—

alates 2014. aastast võetakse arvesse kolmandatesse riikidesse suunduvatelt ja sealt saabuvatelt lendudelt pärit heidet, mis tekib EMP riikides. Ettepaneku kohaselt määratakse HKSiga hõlmatud konkreetse lennu suhteline heitkogus kindlaks lihtsustud menetlusega. Selle järgi võivad ettevõtjad valida, missuguse mõõdetava, aruandlusega hõlmatud ja kontrollitava metoodikaga tagada nõuetele vastavus.

| 3.7 | Lõpetuseks teeb komisjon ettepaneku mitte rakendada lennundussektorile kohaldatavat ELi HKSi muid kui kommertslende sooritavate väikeste õhusõidukite käitajate suhtes, kelle CO2 heide on väga väike. Väikestele õhusõiduki käitajatele, kelle suhtes eelnimetatud vabastus ei kehti, antakse võimalus kasutada lihtsustatud halduskorda. |
| --- | --- |

3.7

Lõpetuseks teeb komisjon ettepaneku mitte rakendada lennundussektorile kohaldatavat ELi HKSi muid kui kommertslende sooritavate väikeste õhusõidukite käitajate suhtes, kelle CO2 heide on väga väike. Väikestele õhusõiduki käitajatele, kelle suhtes eelnimetatud vabastus ei kehti, antakse võimalus kasutada lihtsustatud halduskorda.

2

4.   Üldised märkused

Üldised märkused

| 4.1 | Vastavalt peatamisotsusele kehtib lennundussektorile kohaldatav ELi HKS ajutiselt üksnes EMP siselendudele ja mitte kolmandatesse riikidesse suunduvatele või sealt saabuvatele lendudele. Komisjon teeb ettepaneku kasutada seda ulatust ka 2013. aastal. Lisaks tehakse ettepanek lükata aruannete esitamise ja 2013. aasta lennunduse lubatud heitkoguse ühikute tagastamise tähtaega õhusõidukikäitajate jaoks ühe aasta võrra edasi. Komitee leiab, et õhusõidukikäitajate ja liikmesriikide asutuste õiguskindluse tagamise seisukohast on need väga mõistlikud ettepanekud ja soovitab need seepärast vastu võtta. |
| --- | --- |

4.1

Vastavalt peatamisotsusele kehtib lennundussektorile kohaldatav ELi HKS ajutiselt üksnes EMP siselendudele ja mitte kolmandatesse riikidesse suunduvatele või sealt saabuvatele lendudele. Komisjon teeb ettepaneku kasutada seda ulatust ka 2013. aastal. Lisaks tehakse ettepanek lükata aruannete esitamise ja 2013. aasta lennunduse lubatud heitkoguse ühikute tagastamise tähtaega õhusõidukikäitajate jaoks ühe aasta võrra edasi. Komitee leiab, et õhusõidukikäitajate ja liikmesriikide asutuste õiguskindluse tagamise seisukohast on need väga mõistlikud ettepanekud ja soovitab need seepärast vastu võtta.

| 4.2 | Nüüd, kui EMP siselendude suhtes rakendatakse jätkuvalt lennundussektorile kohaldatavat ELi HKSi, kutsub komitee ELi ja EMP institutsioone üles jõudma viivitamatult kokkuleppele ühtse Euroopa taeva algatuse (3) osas, et hoida ära lennuliikluse juhtimisest tingitud ümbersuunamiste ja hilinemiste tulemusena tekkivad mittevajalike heiteid. |
| --- | --- |

4.2

Nüüd, kui EMP siselendude suhtes rakendatakse jätkuvalt lennundussektorile kohaldatavat ELi HKSi, kutsub komitee ELi ja EMP institutsioone üles jõudma viivitamatult kokkuleppele ühtse Euroopa taeva algatuse (3) osas, et hoida ära lennuliikluse juhtimisest tingitud ümbersuunamiste ja hilinemiste tulemusena tekkivad mittevajalike heiteid.

3

| 4.3 | Komiteel on väga hea meel selle üle, et süsteemi ei kohaldata muid kui kommertslende sooritavate väikeste õhusõidukite käitajate suhtes, kelle CO2 heide on väga väike ja et väikestele õhusõiduki käitajatele, kelle suhtes eelnimetatud vabastus ei kehti, antakse võimalus kasutada lihtsustatud halduskorda. |
| --- | --- |

4.3

Komiteel on väga hea meel selle üle, et süsteemi ei kohaldata muid kui kommertslende sooritavate väikeste õhusõidukite käitajate suhtes, kelle CO2 heide on väga väike ja et väikestele õhusõiduki käitajatele, kelle suhtes eelnimetatud vabastus ei kehti, antakse võimalus kasutada lihtsustatud halduskorda.

2

| 4.4 | Sama ei saa aga öelda ettepaneku nende osade kohta, mis puudutavad kolmandatesse riikidesse suunduvaid ja nendest lähtuvaid lende perioodil 2014-2020. Kõigi poolte huvides on hoida ära lennundus- ja/või kaubandussõda ning seega innustada pidama kõigepealt globaalse lahenduse leidmiseks läbirääkimisi. |
| --- | --- |

4.4

Sama ei saa aga öelda ettepaneku nende osade kohta, mis puudutavad kolmandatesse riikidesse suunduvaid ja nendest lähtuvaid lende perioodil 2014-2020. Kõigi poolte huvides on hoida ära lennundus- ja/või kaubandussõda ning seega innustada pidama kõigepealt globaalse lahenduse leidmiseks läbirääkimisi.

| 4.4.1 | Isegi juba mõjuhinnangus esitatud ICAO 2013. aasta nõupidamiste tulemuste andmetest lähtudes võib järeldada, et arvestades suhteid ja seisukohti tuleb manööverdada väga ettevaatlikult, et lõpuks 2016. aastal jõuda soovitud üleilmse tulemuseni. Veel mitte kunagi ei ole eesmärk niivõrd käeulatuses olnud, kuid arvestades rekordilisi hilinemisi, ei ole edu veel garanteeritud. |
| --- | --- |

4.4.1

Isegi juba mõjuhinnangus esitatud ICAO 2013. aasta nõupidamiste tulemuste andmetest lähtudes võib järeldada, et arvestades suhteid ja seisukohti tuleb manööverdada väga ettevaatlikult, et lõpuks 2016. aastal jõuda soovitud üleilmse tulemuseni. Veel mitte kunagi ei ole eesmärk niivõrd käeulatuses olnud, kuid arvestades rekordilisi hilinemisi, ei ole edu veel garanteeritud.

| 4.4.2 | Ent juba nüüd kolmandatele riikidele otseselt ja kaudselt teada anda (sest juhul kui ettepaneku see osa vastu võetakse, on tegu faktiliselt ELi ühepoolse meetmega), et nende õhusõidukikäitajad peavad maksma EMP õhuruumis õhku paisatud CO2 heidete eest, on keeruline ja seda peaks kaaluma üksnes pärast ICAO resolutsiooni artikli 16a kohaselt toimunud kahe- ja/või mitmepoolseid läbirääkimisi, et hoida ära ülemaailmse lennundus/kaubandussõja ohu. |
| --- | --- |

4.4.2

Ent juba nüüd kolmandatele riikidele otseselt ja kaudselt teada anda (sest juhul kui ettepaneku see osa vastu võetakse, on tegu faktiliselt ELi ühepoolse meetmega), et nende õhusõidukikäitajad peavad maksma EMP õhuruumis õhku paisatud CO2 heidete eest, on keeruline ja seda peaks kaaluma üksnes pärast ICAO resolutsiooni artikli 16a kohaselt toimunud kahe- ja/või mitmepoolseid läbirääkimisi, et hoida ära ülemaailmse lennundus/kaubandussõja ohu.

2

| 4.4.3 | Kuigi EMP-l on juriidiliselt õigus ettepanekute rakendamiseks, on ka Ameerika Ühendriikide administratsioonil õigus keelata heitkogustega kauplemise süsteemi keelamise seadusest („Thune eelnõu”) lähtuvalt Ameerika Ühendriikides registreeritud õhusõidukikäitajatel järgida ELi HKSi. Siinkohal ei tasu mainidagi Hiina ja India reaktsioone, arvestades nende vastuseisu ICAO 4. oktoobri 2013. aasta resolutsioonile. Siiski ei ole praeguses etapis vaja komisjoni ettepanekut muuta. |
| --- | --- |

4.4.3

Kuigi EMP-l on juriidiliselt õigus ettepanekute rakendamiseks, on ka Ameerika Ühendriikide administratsioonil õigus keelata heitkogustega kauplemise süsteemi keelamise seadusest („Thune eelnõu”) lähtuvalt Ameerika Ühendriikides registreeritud õhusõidukikäitajatel järgida ELi HKSi. Siinkohal ei tasu mainidagi Hiina ja India reaktsioone, arvestades nende vastuseisu ICAO 4. oktoobri 2013. aasta resolutsioonile. Siiski ei ole praeguses etapis vaja komisjoni ettepanekut muuta.

5.   Konkreetsed märkused

Konkreetsed märkused

| 5.1 | Näib, et komisjoni töödokumendi (SWD(2013) 430 final) ingliskeelse versiooni lisas I mõistete punktis, leheküljel 51 on ära vahetatud EMP sise- ja välilendude määratlused. |
| --- | --- |

5.1

Näib, et komisjoni töödokumendi (SWD(2013) 430 final) ingliskeelse versiooni lisas I mõistete punktis, leheküljel 51 on ära vahetatud EMP sise- ja välilendude määratlused.

Brüssel, 22. jaanuar 2014

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Henri MALOSSE

---

(1)  EC/549/2004.

1

EC/1070/2009.

(2)  ELT C 185, 8.8.2006, lk 97; ELT C 175, 27.7.2007, lk 47; ELT C 133, 9.5.2013, lk 30-32.

2

(3)  EC/549/2004.

3

EC/1070/2009.

---