# Euroopa Liidu L 148/2014

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 148 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 57. köide20. mai 2014 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 148

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

57. köide20. mai 2014

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 522/2014, 11. märts 2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1301/2013 seoses üksikasjalike eeskirjadega Euroopa Regionaalarengu Fondist toetatavate uuenduslike meetmete valiku ja haldamise põhimõtete kohta säästva linnaarengu valdkonnas | 1 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 523/2014, 12. märts 2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 575/2013 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, milles määratletakse krediidiasutuse või investeerimisühingu pandikirjade väärtuse ja varade väärtuse vaheline tihe seos (
  1
  ) | 4 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 524/2014, 12. märts 2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, milles sätestatakse päritolu- ja vastuvõtvate liikmesriikide pädevate asutuste poolt üksteisele esitatav teave (
  1
  ) | 6 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 525/2014, 12. märts 2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 575/2013 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, milles käsitletakse turu määratlust (
  1
  ) | 15 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 526/2014, 12. märts 2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 575/2013 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad marginaali asendaja ja piiratud väiksemate portfellide kindlaksmääramist krediidiväärtuse korrigeerimise riski puhul (
  1
  ) | 17 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 527/2014, 12. märts 2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) nr 2013/36/EL seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega määratakse kindlaks instrumentide liigid, mis adekvaatselt kajastavad krediidiasutuse või investeerimisühingu krediidikvaliteeti pikemas perspektiivis ning on asjakohased kasutamiseks muutuvtasu maksmisel (
  1
  ) | 21 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 528/2014, 12. märts 2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 575/2013 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, milles käsitletakse optsioonide muid riske kui deltarisk tururiski standardmeetodi puhul (
  1
  ) | 29 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 529/2014, 12. märts 2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 575/2013 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mille kohaselt hinnatakse sisereitingute meetodi ja täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi laienduste ja muudatuste olulisust (
  1
  ) | 36 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 530/2014, 12. märts 2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) nr 2013/36/EL seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega täpsustatakse olulised riskipositsioonid ja künnised kauplemisportfelli eririski sisemeetodite puhul (
  1
  ) | 50 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 531/2014, 12. märts 2014, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 211/2011 (kodanikualgatuse kohta) I lisa | 52 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 532/2014, 13. märts 2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 223/2014, mis käsitleb Euroopa abifondi enim puudust kannatavate isikute jaoks | 54 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 533/2014, 19. mai 2014, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 70 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Komisjoni delegeeritud direktiiv 2014/69/EL, 13. märts 2014, millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL IV lisa seoses plii kasutamisega erandina selliste kondensaatorite keraamilistes dielektrikutes, mille nimipinge on väiksem kui 125 V (vahelduvpinge) või 250 V (alalispinge) ja mida kasutatakse tööstuslikes seire- ja kontrolliseadmetes (
  1
  ) | 72 |
| | * | Komisjoni delegeeritud direktiiv 2014/70/EL, 13. märts 2014, millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL IV lisa seoses erandiga pliid sisaldavate mikrokanalplaatide osas (
  1
  ) | 74 |
| | * | Komisjoni delegeeritud direktiiv 2014/71/EL, 13. märts 2014, millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL IV lisa seoses suure pindalaga 3D-kihtkiipelementide ühel küljel kasutatavate pliid sisaldavate joodiste puhul tehtava erandiga (
  1
  ) | 76 |
| | * | Komisjoni delegeeritud direktiiv 2014/72/EL, 13. märts 2014, millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL III lisa seoses erandiga, mis käsitleb plii kasutamist selliste elektri- ja elektroonikakomponentide joodistes ja ühenduste pinnakatetes ning selliste trükkplaatide pinnakatetes, mida kasutatakse süütemoodulites ja muudes mootorite elektrilistes ja elektroonilistes juhtsüsteemides (
  1
  ) | 78 |
| | * | Komisjoni delegeeritud direktiiv 2014/73/EL, 13. märts 2014, millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL IV lisa seoses juhtivuse mõõtmisel kasutatavate platineeritud plaatinaelektroodide pliisisalduse osas tehtava erandiga (
  1
  ) | 80 |
| | * | Komisjoni delegeeritud direktiiv 2014/74/EL, 13. märts 2014, millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL IV lisa seoses erandiga, mis käsitleb plii kasutamist muudes kui C-pressi tüüpi painduvate klemmidega ühendussüsteemides tööstuslike seire- ja kontrolliseadmete jaoks (
  1
  ) | 82 |
| | * | Komisjoni delegeeritud direktiiv 2014/75/EL, 13. märts 2014, millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL IV lisa seoses erandiga, mis käsitleb elavhõbeda kasutamist enne 22. juulit 2017 turule lastud tööstuslikes seire- ja kontrolliseadmetes kasutatavates taustvalgusega vedelkristallekraanide külmkatood-luminofoorlampides koguses mitte üle 5 mg lambi kohta (
  1
  ) | 84 |
| | * | Komisjoni delegeeritud direktiiv 2014/76/EL, 13. märts 2014, millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL III lisa seoses erandiga, mis käsitleb elavhõbeda kasutamist käsitsi valmistatud valguslahendustorudes, mida kasutatakse siltide, dekoratiivse või arhitektuurse ja erivalgustuse ning valguskunsti puhul (
  1
  ) | 86 |
| | | OTSUSED |
| | | 2014/291/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 16. mai 2014, millega lubatakse Madalmaade taotletud erand vastavalt nõukogu direktiivile 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest
  (teatavaks tehtud numbri C(2014) 3103 all) | 88 |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID |
| | | 2014/292/EL |
| | * | ELi-Šveitsi ühiskomitee otsus nr 2/2014, 13. mai 2014, millega muudetakse Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelises lepingus sisalduvat, mõiste päritolustaatusega tooted määratlust ja halduskoostöö meetodeid käsitlevat protokolli nr 3 | 95 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 522/2014, 11. märts 2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1301/2013 seoses üksikasjalike eeskirjadega Euroopa Regionaalarengu Fondist toetatavate uuenduslike meetmete valiku ja haldamise põhimõtete kohta säästva linnaarengu valdkonnas

1

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 523/2014, 12. märts 2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 575/2013 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, milles määratletakse krediidiasutuse või investeerimisühingu pandikirjade väärtuse ja varade väärtuse vaheline tihe seos (
  1
  )

1

4

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 524/2014, 12. märts 2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, milles sätestatakse päritolu- ja vastuvõtvate liikmesriikide pädevate asutuste poolt üksteisele esitatav teave (
  1
  )

1

6

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 525/2014, 12. märts 2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 575/2013 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, milles käsitletakse turu määratlust (
  1
  )

1

15

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 526/2014, 12. märts 2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 575/2013 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad marginaali asendaja ja piiratud väiksemate portfellide kindlaksmääramist krediidiväärtuse korrigeerimise riski puhul (
  1
  )

1

17

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 527/2014, 12. märts 2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) nr 2013/36/EL seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega määratakse kindlaks instrumentide liigid, mis adekvaatselt kajastavad krediidiasutuse või investeerimisühingu krediidikvaliteeti pikemas perspektiivis ning on asjakohased kasutamiseks muutuvtasu maksmisel (
  1
  )

1

21

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 528/2014, 12. märts 2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 575/2013 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, milles käsitletakse optsioonide muid riske kui deltarisk tururiski standardmeetodi puhul (
  1
  )

1

29

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 529/2014, 12. märts 2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 575/2013 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mille kohaselt hinnatakse sisereitingute meetodi ja täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi laienduste ja muudatuste olulisust (
  1
  )

1

36

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 530/2014, 12. märts 2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) nr 2013/36/EL seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega täpsustatakse olulised riskipositsioonid ja künnised kauplemisportfelli eririski sisemeetodite puhul (
  1
  )

1

50

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 531/2014, 12. märts 2014, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 211/2011 (kodanikualgatuse kohta) I lisa

52

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 532/2014, 13. märts 2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 223/2014, mis käsitleb Euroopa abifondi enim puudust kannatavate isikute jaoks

54

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 533/2014, 19. mai 2014, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

70

DIREKTIIVID

*

Komisjoni delegeeritud direktiiv 2014/69/EL, 13. märts 2014, millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL IV lisa seoses plii kasutamisega erandina selliste kondensaatorite keraamilistes dielektrikutes, mille nimipinge on väiksem kui 125 V (vahelduvpinge) või 250 V (alalispinge) ja mida kasutatakse tööstuslikes seire- ja kontrolliseadmetes (
  1
  )

1

72

*

Komisjoni delegeeritud direktiiv 2014/70/EL, 13. märts 2014, millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL IV lisa seoses erandiga pliid sisaldavate mikrokanalplaatide osas (
  1
  )

1

74

*

Komisjoni delegeeritud direktiiv 2014/71/EL, 13. märts 2014, millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL IV lisa seoses suure pindalaga 3D-kihtkiipelementide ühel küljel kasutatavate pliid sisaldavate joodiste puhul tehtava erandiga (
  1
  )

1

76

*

Komisjoni delegeeritud direktiiv 2014/72/EL, 13. märts 2014, millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL III lisa seoses erandiga, mis käsitleb plii kasutamist selliste elektri- ja elektroonikakomponentide joodistes ja ühenduste pinnakatetes ning selliste trükkplaatide pinnakatetes, mida kasutatakse süütemoodulites ja muudes mootorite elektrilistes ja elektroonilistes juhtsüsteemides (
  1
  )

1

78

*

Komisjoni delegeeritud direktiiv 2014/73/EL, 13. märts 2014, millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL IV lisa seoses juhtivuse mõõtmisel kasutatavate platineeritud plaatinaelektroodide pliisisalduse osas tehtava erandiga (
  1
  )

1

80

*

Komisjoni delegeeritud direktiiv 2014/74/EL, 13. märts 2014, millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL IV lisa seoses erandiga, mis käsitleb plii kasutamist muudes kui C-pressi tüüpi painduvate klemmidega ühendussüsteemides tööstuslike seire- ja kontrolliseadmete jaoks (
  1
  )

1

82

*

Komisjoni delegeeritud direktiiv 2014/75/EL, 13. märts 2014, millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL IV lisa seoses erandiga, mis käsitleb elavhõbeda kasutamist enne 22. juulit 2017 turule lastud tööstuslikes seire- ja kontrolliseadmetes kasutatavates taustvalgusega vedelkristallekraanide külmkatood-luminofoorlampides koguses mitte üle 5 mg lambi kohta (
  1
  )

1

84

*

Komisjoni delegeeritud direktiiv 2014/76/EL, 13. märts 2014, millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL III lisa seoses erandiga, mis käsitleb elavhõbeda kasutamist käsitsi valmistatud valguslahendustorudes, mida kasutatakse siltide, dekoratiivse või arhitektuurse ja erivalgustuse ning valguskunsti puhul (
  1
  )

1

86

OTSUSED

2014/291/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 16. mai 2014, millega lubatakse Madalmaade taotletud erand vastavalt nõukogu direktiivile 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest
  (teatavaks tehtud numbri C(2014) 3103 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 3103 all)

88

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

2014/292/EL

*

ELi-Šveitsi ühiskomitee otsus nr 2/2014, 13. mai 2014, millega muudetakse Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelises lepingus sisalduvat, mõiste päritolustaatusega tooted määratlust ja halduskoostöö meetodeid käsitlevat protokolli nr 3

95

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 20.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 148/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 148/1

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) nr 522/2014,

11. märts 2014,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1301/2013 seoses üksikasjalike eeskirjadega Euroopa Regionaalarengu Fondist toetatavate uuenduslike meetmete valiku ja haldamise põhimõtete kohta säästva linnaarengu valdkonnas

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1301/2013, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi ja majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi erisätteid ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1080/2006, (1) eelkõige selle artikli 8 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 (2) artikli 4 lõike 7 kohaselt peaks struktuurifondide majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi vahendeid, mis on eraldatud säästva linnaarengu valdkonna uuenduslikele meetmetele (edaspidi „uuenduslikud meetmed”), rakendama komisjon. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 (2) artikli 4 lõike 7 kohaselt peaks struktuurifondide majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi vahendeid, mis on eraldatud säästva linnaarengu valdkonna uuenduslikele meetmetele (edaspidi „uuenduslikud meetmed”), rakendama komisjon.

| (2) | Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 92 lõike 8 kohaselt lubatakse komisjonil uuenduslikele meetmetele eraldatud vahendeid rakendada eelarve kaudse täitmise kaudu, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (3) artikliga 60. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 92 lõike 8 kohaselt lubatakse komisjonil uuenduslikele meetmetele eraldatud vahendeid rakendada eelarve kaudse täitmise kaudu, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (3) artikliga 60.

| (3) | Tuleb kehtestada üksikasjalikud eeskirjad uuenduslike meetmete haldamise kohta üksuse või asutuse poolt, kellele määruse (EL) nr 966/2012 artikli 58 lõike 1 punkti c alusel on usaldatud eelarve täitmise ülesanded. |
| --- | --- |

(3)

Tuleb kehtestada üksikasjalikud eeskirjad uuenduslike meetmete haldamise kohta üksuse või asutuse poolt, kellele määruse (EL) nr 966/2012 artikli 58 lõike 1 punkti c alusel on usaldatud eelarve täitmise ülesanded.

| (4) | Tuleb kehtestada üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Regionaalarengu Fondist toetatavate uuenduslike meetmete valiku põhimõtete kohta. Et valituks osutuksid kõrge tasemega taotlused, tuleb ette näha uuenduslike meetmete valiku menetlused ja kriteeriumid, võttes arvesse liidu linnapiirkondade territoriaalset mitmekesisust. |
| --- | --- |

(4)

Tuleb kehtestada üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Regionaalarengu Fondist toetatavate uuenduslike meetmete valiku põhimõtete kohta. Et valituks osutuksid kõrge tasemega taotlused, tuleb ette näha uuenduslike meetmete valiku menetlused ja kriteeriumid, võttes arvesse liidu linnapiirkondade territoriaalset mitmekesisust.

| (5) | Komisjon peaks uuenduslike meetmete väljavalimiseks kindlaks määrama teemavaldkonnad, millega tagataks, et konkursikutsed oleksid suunatud sellistele linnaarengu probleemidele, mille olulisus liidus edaspidi tõenäoliselt suureneb, |
| --- | --- |

(5)

Komisjon peaks uuenduslike meetmete väljavalimiseks kindlaks määrama teemavaldkonnad, millega tagataks, et konkursikutsed oleksid suunatud sellistele linnaarengu probleemidele, mille olulisus liidus edaspidi tõenäoliselt suureneb,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Uuenduslike meetmete haldamine

1.   Komisjon määrab ühe või mitu üksust või asutust, kellele määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 58 lõike 1 punkti c alusel on liidu tasandil usaldatud eelarve täitmise ülesanded seoses uuenduslike meetmetega (edaspidi „volitatud üksus”).

Lisaks määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 60 lõikes 1 sätestatud nõuete täitmisele peavad volitatud üksusel olema tõendatavad kogemused liidu fondide haldamisega mitmes liikmesriigis.

2.   Komisjon sõlmib volitatud üksusega määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 61 lõike 3 kohase delegeerimislepingu, mis lisaks komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 (4) artiklis 40 sätestatud nõuetele sisaldab järgmisi sätteid:

| a) | suunised taotlejatele ja toetusesaajatele; |
| --- | --- |

a)

suunised taotlejatele ja toetusesaajatele;

| b) | aastane töökava, mille komisjon peab heaks kiitma; |
| --- | --- |

b)

aastane töökava, mille komisjon peab heaks kiitma;

| c) | projektikonkursside korraldamine uuenduslike meetmete valimiseks; |
| --- | --- |

c)

projektikonkursside korraldamine uuenduslike meetmete valimiseks;

| d) | taotlejate toetuskõlblikkuse hindamine; |
| --- | --- |

d)

taotlejate toetuskõlblikkuse hindamine;

| e) | kokkuleppel komisjoniga eksperdirühma loomine, kes hindab taotlusi ja seab need paremusjärjestusse; |
| --- | --- |

e)

kokkuleppel komisjoniga eksperdirühma loomine, kes hindab taotlusi ja seab need paremusjärjestusse;

| f) | eksperdirühma soovituste alusel uuenduslike meetmete väljavalimine kokkuleppel komisjoniga; |
| --- | --- |

f)

eksperdirühma soovituste alusel uuenduslike meetmete väljavalimine kokkuleppel komisjoniga;

| g) | nõue, et toetusesaajale antakse dokument, milles on kehtestatud toetuse tingimused, mille määrab kindlaks komisjon; |
| --- | --- |

g)

nõue, et toetusesaajale antakse dokument, milles on kehtestatud toetuse tingimused, mille määrab kindlaks komisjon;

| h) | toetusesaajate esitatud aruannete läbivaatamine ja maksed toetusesaajatele; |
| --- | --- |

h)

toetusesaajate esitatud aruannete läbivaatamine ja maksed toetusesaajatele;

| i) | seire iga üksiku uuendusliku meetme üle; |
| --- | --- |

i)

seire iga üksiku uuendusliku meetme üle;

| j) | teabeürituste korraldamine; |
| --- | --- |

j)

teabeürituste korraldamine;

| k) | tulemuste levitamine kokkuleppel komisjoniga; |
| --- | --- |

k)

tulemuste levitamine kokkuleppel komisjoniga;

| l) | uuenduslike meetmete auditeerimine, et kontrollida, kas toetust rakendatakse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohaselt; |
| --- | --- |

l)

uuenduslike meetmete auditeerimine, et kontrollida, kas toetust rakendatakse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohaselt;

| m) | rahaline toetus volitatud üksuse haldusülesannete toetamiseks, mis makstakse kindlasummalise osana volitatud üksuse tegevuskuludest ning määratakse kindlaks sellele üksusele toetuste andmiseks eraldatud liidu vahendite summa alusel. |
| --- | --- |

m)

rahaline toetus volitatud üksuse haldusülesannete toetamiseks, mis makstakse kindlasummalise osana volitatud üksuse tegevuskuludest ning määratakse kindlaks sellele üksusele toetuste andmiseks eraldatud liidu vahendite summa alusel.

3.   Volitatud üksus esitab komisjonile määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 60 lõike 5 kohased dokumendid ning kogu uuenduslike meetmete rakendamise hindamiseks vajaliku teabe.

Artikkel 2

Uuenduslike meetmete väljavalimine

1.   Volitatud üksus valib uuenduslikud meetmed konkursikutsete alusel, võttes arvesse komisjoni talituste poolt iga-aastaselt kindlaks määratud teemavaldkondi.

2.   Uuenduslike meetmete toetust võivad taotleda järgmised ametiasutused:

| a) | sellise kohaliku haldusüksuse mis tahes ametiasutus, mida määratletakse linnastumise määra alusel linna või eeslinnana ning kus on vähemalt 50 000 elanikku; |
| --- | --- |

a)

sellise kohaliku haldusüksuse mis tahes ametiasutus, mida määratletakse linnastumise määra alusel linna või eeslinnana ning kus on vähemalt 50 000 elanikku;

| b) | selliste kohalike haldusüksuste ametiasutuste mis tahes ühendus või rühm, mida määratletakse linnastumise määra alusel linna või eeslinnana ning kus on vähemalt 50 000 elanikku; see võib hõlmata piiriüleseid ühendusi või rühmi ning eri piirkondades ja/või liikmesriikides asuvaid ühendusi või rühmi. |
| --- | --- |

b)

selliste kohalike haldusüksuste ametiasutuste mis tahes ühendus või rühm, mida määratletakse linnastumise määra alusel linna või eeslinnana ning kus on vähemalt 50 000 elanikku; see võib hõlmata piiriüleseid ühendusi või rühmi ning eri piirkondades ja/või liikmesriikides asuvaid ühendusi või rühmi.

3.   Artikli 1 lõike 2 punktis e osutatud eksperdirühm annab uuenduslike meetmete valimiseks soovitusi. Eksperdirühm on geograafiliselt tasakaalus ning seda juhatab komisjoni esindaja. Soovitusi andes lähtub eksperdirühm eelkõige järgmistest kriteeriumidest:

| a) | taotluse uuenduslik sisu ning selle potentsiaal uute lahenduste leidmiseks või katsetamiseks; |
| --- | --- |

a)

taotluse uuenduslik sisu ning selle potentsiaal uute lahenduste leidmiseks või katsetamiseks;

| b) | taotluse kvaliteet; |
| --- | --- |

b)

taotluse kvaliteet;

| c) | asjakohaste partnerite osalemine taotluse ettevalmistamisel; |
| --- | --- |

c)

asjakohaste partnerite osalemine taotluse ettevalmistamisel;

| d) | mõõdetavate tulemuste saamise võimalus; |
| --- | --- |

d)

mõõdetavate tulemuste saamise võimalus;

| e) | kavandatavate lahenduste ülekantavus. |
| --- | --- |

e)

kavandatavate lahenduste ülekantavus.

Eksperdirühm tagab, et soovitustes võetakse arvesse liidu linnaalade territoriaalset mitmekesisust.

4.   Volitatud üksus valib eksperdirühma soovituste alusel ja kokkuleppel komisjoniga välja uuenduslikud meetmed.

5.   Ühele uuenduslikule meetmele antav summa ei ületa 5 000 000 eurot.

6.   Uuenduslik meede viiakse ellu maksimaalselt kolme aastaga.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. märts 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 289.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

3

(4)  Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1268/2012, 29. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) kohaldamise eeskirju (ELT L 362, 31.12.2012, lk 1).

4

---

| 20.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 148/4 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 148/4

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) nr 523/2014,

12. märts 2014,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 575/2013 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, milles määratletakse krediidiasutuse või investeerimisühingu pandikirjade väärtuse ja varade väärtuse vaheline tihe seos

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrust (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 (1) muutmise kohta, eriti selle artikli 33 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Krediidiasutuste ja investeerimisühingute kohustustega seotud kasu või kahju, mis tuleneb krediidiasutuse või investeerimisühingu enda krediidiriski muutumisest, tuleb põhimõtteliselt omavahendite elementide hulgast välja jätta. Rangele kaasrahastamisele või tasakaalu põhimõttele tuginevate ärimudelite puhul nimetatud reeglit ei kohaldata, eeldusel et kohustuse väärtuse languse või kasvu tasakaalustab täielikult vastava vara väärtuse sama suur langus või kasv. |
| --- | --- |

(1)

Krediidiasutuste ja investeerimisühingute kohustustega seotud kasu või kahju, mis tuleneb krediidiasutuse või investeerimisühingu enda krediidiriski muutumisest, tuleb põhimõtteliselt omavahendite elementide hulgast välja jätta. Rangele kaasrahastamisele või tasakaalu põhimõttele tuginevate ärimudelite puhul nimetatud reeglit ei kohaldata, eeldusel et kohustuse väärtuse languse või kasvu tasakaalustab täielikult vastava vara väärtuse sama suur langus või kasv.

| (2) | On tähtis kehtestada nõuded, millest lähtudes määrataks kindlaks, kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/65/EÜ (2) artikli 52 lõike 4 kohastest pandikirjadest koosnevate kohustuste ja pandikirjade aluseks olevate krediidiasutuse või investeerimisühingu varade väärtuse vahel on tihe seos või mitte. |
| --- | --- |

(2)

On tähtis kehtestada nõuded, millest lähtudes määrataks kindlaks, kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/65/EÜ (2) artikli 52 lõike 4 kohastest pandikirjadest koosnevate kohustuste ja pandikirjade aluseks olevate krediidiasutuse või investeerimisühingu varade väärtuse vahel on tihe seos või mitte.

| (3) | Tihe seos peaks väljenduma kõnealuste võlakirjade ja nende aluseks olevate hüpoteeklaenude käsitlemises raamatupidamises — muidu ei oleks krediidiriski muutumisest tingitud kasu ja kahju kajastamine mõistlik. |
| --- | --- |

(3)

Tihe seos peaks väljenduma kõnealuste võlakirjade ja nende aluseks olevate hüpoteeklaenude käsitlemises raamatupidamises — muidu ei oleks krediidiriski muutumisest tingitud kasu ja kahju kajastamine mõistlik.

| (4) | Ülekandevõimalus võimaldab laenuvõtjal hüpoteeklaenu rahastamiseks kasutatud konkreetse pandikirja turul tagasi osta ja edastada see hüpoteeklaenu varaseks tagasimaksmiseks pangale. Kuna laenuvõtja saab seda võimalust kasutada, peaks hüpoteeklaenude õiglane väärtus olema alati võrdne kõnealuste hüpoteeklaenude rahastamiseks kasutatud pandikirjade väärtusega. See tähendab, et hüpoteeklaenude õiglase väärtuse arvutamine peaks hõlmama ka ülekandevõimaluse õiglase väärtuse leidmist vastavalt kehtivale turutavale. |
| --- | --- |

(4)

Ülekandevõimalus võimaldab laenuvõtjal hüpoteeklaenu rahastamiseks kasutatud konkreetse pandikirja turul tagasi osta ja edastada see hüpoteeklaenu varaseks tagasimaksmiseks pangale. Kuna laenuvõtja saab seda võimalust kasutada, peaks hüpoteeklaenude õiglane väärtus olema alati võrdne kõnealuste hüpoteeklaenude rahastamiseks kasutatud pandikirjade väärtusega. See tähendab, et hüpoteeklaenude õiglase väärtuse arvutamine peaks hõlmama ka ülekandevõimaluse õiglase väärtuse leidmist vastavalt kehtivale turutavale.

| (5) | Käesolev määrus põhineb Euroopa Pangandusjärelevalve poolt komisjonile esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul. |
| --- | --- |

(5)

Käesolev määrus põhineb Euroopa Pangandusjärelevalve poolt komisjonile esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul.

| (6) | Euroopa Pangandusjärelevalve on korraldanud avalikud konsultatsioonid käesoleva määruse aluseks olevate regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta, analüüsinud potentsiaalseid seonduvaid kulusid ja kasu ning küsinud arvamust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (3) artiklile 37 asutatud pangandussektori sidusrühmade kogult, |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Pangandusjärelevalve on korraldanud avalikud konsultatsioonid käesoleva määruse aluseks olevate regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta, analüüsinud potentsiaalseid seonduvaid kulusid ja kasu ning küsinud arvamust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (3) artiklile 37 asutatud pangandussektori sidusrühmade kogult,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Mõisted

Kasutatakse järgmisi mõisteid:

1)   „pandikiri”— võlakiri, millele on viidatud direktiivi 2009/65/EÜ artikli 52 lõikes 4;

2)   „ülekandevõimalus”— võimalus tasuda hüpoteeklaen, ostes pandikirja vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 33 lõike 3 punktile d turu- või nimiväärtusega tagasi.

Artikkel 2

Tihe seos

1.   Pandikirja väärtuse ja krediidiasutuse või investeerimisühingu vara väärtuse vahel on tihe seos, juhul kui täidetud on kõik järgmised tingimused:

| a) | krediidiasutuse või investeerimisühingu emiteeritud pandikirjade õiglase väärtuse mis tahes muutus põhjustab alati samasuguse muutuse pandikirjade alusvara väärtuses. Õiglane väärtus määratakse kindlaks vastavalt kohaldatavale raamatupidamistavale, mis on määratletud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 77; |
| --- | --- |

a)

krediidiasutuse või investeerimisühingu emiteeritud pandikirjade õiglase väärtuse mis tahes muutus põhjustab alati samasuguse muutuse pandikirjade alusvara väärtuses. Õiglane väärtus määratakse kindlaks vastavalt kohaldatavale raamatupidamistavale, mis on määratletud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 77;

| b) | pandikirjade aluseks olevad hüpoteeklaenud, mille krediidiasutus või investeerimisühing on laenude rahastamiseks emiteerinud, võib igal hetkel tagasi maksta, ostes pandikirja turu- või nimiväärtusega tagasi ehk kasutades ülekandevõimalust; |
| --- | --- |

b)

pandikirjade aluseks olevad hüpoteeklaenud, mille krediidiasutus või investeerimisühing on laenude rahastamiseks emiteerinud, võib igal hetkel tagasi maksta, ostes pandikirja turu- või nimiväärtusega tagasi ehk kasutades ülekandevõimalust;

| c) | hüpoteeklaenude ja pandikirjade õiglase väärtuse kindlaksmääramiseks on olemas läbipaistev mehhanism. Hüpoteeklaenude väärtuse kindlaksmääramine hõlmab ka ülekandevõimaluse õiglase väärtuse leidmist. |
| --- | --- |

c)

hüpoteeklaenude ja pandikirjade õiglase väärtuse kindlaksmääramiseks on olemas läbipaistev mehhanism. Hüpoteeklaenude väärtuse kindlaksmääramine hõlmab ka ülekandevõimaluse õiglase väärtuse leidmist.

2.   Kui pandikirjade või nende aluseks olevate ülekandevõimalusega hüpoteeklaenude väärtuse muutumisega tekib kooskõlas lõikega 1 puhaskasum või -kahjum, siis ei ole tihedat seost.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. märts 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 176, 27.6.2013, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/65/EÜ, 13. juuli 2009, vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (ELT L 302, 17.11.2009, lk 32).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1093/2010, 24. november 2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12).

3

---

| 20.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 148/6 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 148/6

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) nr 524/2014,

12. märts 2014,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, milles sätestatakse päritolu- ja vastuvõtvate liikmesriikide pädevate asutuste poolt üksteisele esitatav teave

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiivi 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ, (1) eriti selle artikli 50 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Selleks et tagada tõhus päritolu- ja vastuvõtvate liikmesriikide vaheline koostöö, peaks teabevahetus olema kahesuunaline, jäädes pädevate asutuste vastavate järelevalvepädevuste raamidesse. Seepärast on tarvis määrata kindlaks, millist teavet päritoluliikmesriigi pädevad asutused peaksid esitama vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele krediidiasutuste ja investeerimisühingute kohta ning vajaduse korral nende filiaalide toimimise kohta ning millist teavet peaksid vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused esitama päritoluriigi pädevatele asutustele filiaalide kohta. |
| --- | --- |

(1)

Selleks et tagada tõhus päritolu- ja vastuvõtvate liikmesriikide vaheline koostöö, peaks teabevahetus olema kahesuunaline, jäädes pädevate asutuste vastavate järelevalvepädevuste raamidesse. Seepärast on tarvis määrata kindlaks, millist teavet päritoluliikmesriigi pädevad asutused peaksid esitama vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele krediidiasutuste ja investeerimisühingute kohta ning vajaduse korral nende filiaalide toimimise kohta ning millist teavet peaksid vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused esitama päritoluriigi pädevatele asutustele filiaalide kohta.

| (2) | Teabevahetust päritolu- ja vastuvõtvate liikmesriikide pädevate asutuste vahel tuleks vaadelda laiemas, piiriüleste panganduse konsolideerimisgruppide üle teostatava järelevalve kontekstis ning vajaduse korral võiks olla võimalik esitada teavet konsolideeritult. Eelkõige juhul, kui krediidiasutusel või investeerimisühingul on põhiemaettevõtja samas liikmesriigis, kus on ka tema peakontor, ning asjaomane pädev asutus on ühtlasi konsolideeritud järelevalvet teostav asutus, tuleks luua võimalused esitada teavet konsolideeritult — selle asemel et esitada seda pelgalt filiaali kaudu tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu kohta. Sellisel juhul peaks aga pädev asutus vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele teada andma, et teave esitatakse konsolideeritult. |
| --- | --- |

(2)

Teabevahetust päritolu- ja vastuvõtvate liikmesriikide pädevate asutuste vahel tuleks vaadelda laiemas, piiriüleste panganduse konsolideerimisgruppide üle teostatava järelevalve kontekstis ning vajaduse korral võiks olla võimalik esitada teavet konsolideeritult. Eelkõige juhul, kui krediidiasutusel või investeerimisühingul on põhiemaettevõtja samas liikmesriigis, kus on ka tema peakontor, ning asjaomane pädev asutus on ühtlasi konsolideeritud järelevalvet teostav asutus, tuleks luua võimalused esitada teavet konsolideeritult — selle asemel et esitada seda pelgalt filiaali kaudu tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu kohta. Sellisel juhul peaks aga pädev asutus vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele teada andma, et teave esitatakse konsolideeritult.

| (3) | Päritolu- ja vastuvõtvate liikmesriikide pädevate asutuste vaheline teabevahetus ei hõlma üksnes direktiivi 2013/36/EL artiklis 50 sätestatud teabeliike ning seega samuti mitte üksnes käesolevas määruses sätestatud teabeliike. Direktiivi 2013/36/EL artiklites 35, 36, 39, 43 ja 52 sätestatakse eraldi nõuded, milles käsitletakse teabevahetust filiaalide kohapealse kontrollimise, asutamisõiguse ja teenuste osutamise vabaduse rakendamisest teavitamise ning pädevate asutuste poolt filiaalide ja nende emaettevõtjate suhtes rakendatavate meetmete, sealhulgas ettevaatusabinõude rakendamise kohta. Seepärast ei tuleks käesolevas määruses sätestada nõudeid teabevahetuse kohta nendes valdkondades. |
| --- | --- |

(3)

Päritolu- ja vastuvõtvate liikmesriikide pädevate asutuste vaheline teabevahetus ei hõlma üksnes direktiivi 2013/36/EL artiklis 50 sätestatud teabeliike ning seega samuti mitte üksnes käesolevas määruses sätestatud teabeliike. Direktiivi 2013/36/EL artiklites 35, 36, 39, 43 ja 52 sätestatakse eraldi nõuded, milles käsitletakse teabevahetust filiaalide kohapealse kontrollimise, asutamisõiguse ja teenuste osutamise vabaduse rakendamisest teavitamise ning pädevate asutuste poolt filiaalide ja nende emaettevõtjate suhtes rakendatavate meetmete, sealhulgas ettevaatusabinõude rakendamise kohta. Seepärast ei tuleks käesolevas määruses sätestada nõudeid teabevahetuse kohta nendes valdkondades.

| (4) | Päritolu- ja vastuvõtvate liikmesriikide pädevate asutuste vahel vahetatavat teavet käsitlevad nõuded on vaja sätestada selleks, et regulatiivne ja järelevalvetegevus üle kogu liidu ühtlustada. See teave peaks hõlmama kõiki direktiivi 2013/36/EL artiklis 50 sätestatud valdkondi, s.o juhtimist ja omandilist kuuluvust, sealhulgas äriliinid, nagu need, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 (2) artiklis 317, likviidsust ja likviidsuse järelevalve raames tuvastatud asjaolusid, maksevõimet, hoiuste tagamist, riskide kontsentreerumist, süsteemseid riske, juhtimis- ja raamatupidamistava ning sisekontrolli mehhanisme. Krediidiasutuste ja investeerimisühingute kontrollimise hõlbustamiseks peaksid vastuvõtvate ja päritoluliikmesriikide pädevad asutused hoidma üksteist kursis siseriikliku või liidu õiguse mittejärgimise olukordade ning krediidiasutuste või investeerimisühingute suhtes rakendatud järelevalvemeetmete ja sanktsioonidega. Lisaks tuleks kaasata päritolu- ja vastuvõtvate liikmesriikide pädevate asutuste vahel vahetamisele kuuluva teabe hulka täiendav teave finantsvõimenduse ja eriolukordadeks valmistumise kohta, nii et vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused saaksid krediidiasutusi ja investeerimisühinguid tõhusalt jälgida. |
| --- | --- |

(4)

Päritolu- ja vastuvõtvate liikmesriikide pädevate asutuste vahel vahetatavat teavet käsitlevad nõuded on vaja sätestada selleks, et regulatiivne ja järelevalvetegevus üle kogu liidu ühtlustada. See teave peaks hõlmama kõiki direktiivi 2013/36/EL artiklis 50 sätestatud valdkondi, s.o juhtimist ja omandilist kuuluvust, sealhulgas äriliinid, nagu need, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 (2) artiklis 317, likviidsust ja likviidsuse järelevalve raames tuvastatud asjaolusid, maksevõimet, hoiuste tagamist, riskide kontsentreerumist, süsteemseid riske, juhtimis- ja raamatupidamistava ning sisekontrolli mehhanisme. Krediidiasutuste ja investeerimisühingute kontrollimise hõlbustamiseks peaksid vastuvõtvate ja päritoluliikmesriikide pädevad asutused hoidma üksteist kursis siseriikliku või liidu õiguse mittejärgimise olukordade ning krediidiasutuste või investeerimisühingute suhtes rakendatud järelevalvemeetmete ja sanktsioonidega. Lisaks tuleks kaasata päritolu- ja vastuvõtvate liikmesriikide pädevate asutuste vahel vahetamisele kuuluva teabe hulka täiendav teave finantsvõimenduse ja eriolukordadeks valmistumise kohta, nii et vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused saaksid krediidiasutusi ja investeerimisühinguid tõhusalt jälgida.

| (5) | Kui krediidiasutust või investeerimisühingut mõjutavad või võivad eeldatavalt hakata mõjutama likviidsusprobleemid, on vastuvõtva liikmesriigi pädevatel asutustel vaja olukorda selgelt mõista, et nad saaksid rakendada ettevaatusabinõusid kooskõlas direktiivi 2013/36/EL artiklis 43 sätestatud tingimustega. Seetõttu tuleks käesoleva määrusega sätestada selged reeglid, millist liiki teavet pädevad asutused peavad omavahel vahetama, kui esineb likviidsusprobleeme. Samuti on vaja kindlaks määrata vahetamisele kuuluv teave, et pädevad asutused oleksid piisavalt vara ette valmistatud eriolukordadeks nagu need, mis on loetletud direktiivi 2013/36/EL artikli 114 lõikes 1. |
| --- | --- |

(5)

Kui krediidiasutust või investeerimisühingut mõjutavad või võivad eeldatavalt hakata mõjutama likviidsusprobleemid, on vastuvõtva liikmesriigi pädevatel asutustel vaja olukorda selgelt mõista, et nad saaksid rakendada ettevaatusabinõusid kooskõlas direktiivi 2013/36/EL artiklis 43 sätestatud tingimustega. Seetõttu tuleks käesoleva määrusega sätestada selged reeglid, millist liiki teavet pädevad asutused peavad omavahel vahetama, kui esineb likviidsusprobleeme. Samuti on vaja kindlaks määrata vahetamisele kuuluv teave, et pädevad asutused oleksid piisavalt vara ette valmistatud eriolukordadeks nagu need, mis on loetletud direktiivi 2013/36/EL artikli 114 lõikes 1.

| (6) | Arvestades, et vastuvõtvates liikmesriikides tegutsevad filiaalid on oma suuruse, keerukuse ja olulisuse poolest erinevad, on tähtis rakendada teabevahetuses proportsionaalsuse põhimõtet. Seepärast peaks juhul, kui vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused vastutavad filiaalide eest, mis on direktiivi 2013/36/EL artikli 51 kohaselt määratletud oluliste filiaalidena, päritolu- ja vastuvõtvate liikmesriikide pädevate asutuste vahel vahetamisele kuuluv teave sisaldama suuremat hulka eri liiki teavet. |
| --- | --- |

(6)

Arvestades, et vastuvõtvates liikmesriikides tegutsevad filiaalid on oma suuruse, keerukuse ja olulisuse poolest erinevad, on tähtis rakendada teabevahetuses proportsionaalsuse põhimõtet. Seepärast peaks juhul, kui vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused vastutavad filiaalide eest, mis on direktiivi 2013/36/EL artikli 51 kohaselt määratletud oluliste filiaalidena, päritolu- ja vastuvõtvate liikmesriikide pädevate asutuste vahel vahetamisele kuuluv teave sisaldama suuremat hulka eri liiki teavet.

| (7) | Selleks et tagada, et asjakohast teavet vahetataks mõistlikul hulgal, vältides olukordi, kus päritoluliikmesriigi pädevad asutused on kohustatud edastama vastuvõtva liikmesriigi kõigile pädevatele asutustele krediidiasutuse või investeerimisühingu kohta igasugust teavet, sõltumata selle krediidiasutuse või investeerimisühingu olemusest ja olulisusest, tuleks teatavatel juhtudel edastada ainult konkreetse filiaaliga seotud teavet üksnes neile pädevatele asutustele, kes vastutavad selle filiaali üle järelevalve teostamise eest. Samal põhjusel peaksid päritolu- ja vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused vahetama omavahel teatavates konkreetsetes valdkondades ainult sellist teavet, mis kajastab eeskirjade rikkumise olukordi, mis tähendab, et juhul, kui krediidiasutus või investeerimisühing järgib siseriiklikku ja liidu õigust, ei peaks tema kohta teavet vahetama. |
| --- | --- |

(7)

Selleks et tagada, et asjakohast teavet vahetataks mõistlikul hulgal, vältides olukordi, kus päritoluliikmesriigi pädevad asutused on kohustatud edastama vastuvõtva liikmesriigi kõigile pädevatele asutustele krediidiasutuse või investeerimisühingu kohta igasugust teavet, sõltumata selle krediidiasutuse või investeerimisühingu olemusest ja olulisusest, tuleks teatavatel juhtudel edastada ainult konkreetse filiaaliga seotud teavet üksnes neile pädevatele asutustele, kes vastutavad selle filiaali üle järelevalve teostamise eest. Samal põhjusel peaksid päritolu- ja vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused vahetama omavahel teatavates konkreetsetes valdkondades ainult sellist teavet, mis kajastab eeskirjade rikkumise olukordi, mis tähendab, et juhul, kui krediidiasutus või investeerimisühing järgib siseriiklikku ja liidu õigust, ei peaks tema kohta teavet vahetama.

| (8) | Samuti tuleks käesolevas määruses käsitleda teabevahetust krediidiasutuste ja investeerimisühingute tegevuse kohta vastuvõtvates liikmesriikides piiriüleste teenuste osutamise korras. Arvestades piiriüleste teenuste olemust, seisavad vastuvõtvate liikmesriikide pädevad asutused silmitsi teabe puudusega nende jurisdiktsioonides toimuvate tegevuste kohta, mistõttu on tähtis määrata üksikasjalikult kindlaks, millist teavet on vaja vahetada, et tagada finantsstabiilsus ja võimaldada jälgida tegevuslubade väljastamise tingimuste täitmist — eelkõige jälgida, kas krediidiasutus või investeerimisühing osutab teenuseid nii, nagu ta on oma aruannetes teada andnud. Käesolev määrus põhineb Euroopa järelevalveasutuse (Euroopa Pangandusjärelevalve — EBA) poolt komisjonile esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul. |
| --- | --- |

(8)

Samuti tuleks käesolevas määruses käsitleda teabevahetust krediidiasutuste ja investeerimisühingute tegevuse kohta vastuvõtvates liikmesriikides piiriüleste teenuste osutamise korras. Arvestades piiriüleste teenuste olemust, seisavad vastuvõtvate liikmesriikide pädevad asutused silmitsi teabe puudusega nende jurisdiktsioonides toimuvate tegevuste kohta, mistõttu on tähtis määrata üksikasjalikult kindlaks, millist teavet on vaja vahetada, et tagada finantsstabiilsus ja võimaldada jälgida tegevuslubade väljastamise tingimuste täitmist — eelkõige jälgida, kas krediidiasutus või investeerimisühing osutab teenuseid nii, nagu ta on oma aruannetes teada andnud. Käesolev määrus põhineb Euroopa järelevalveasutuse (Euroopa Pangandusjärelevalve — EBA) poolt komisjonile esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul.

| (9) | EBA on läbi viinud käesoleva määruse aluseks oleva regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta avaliku konsultatsiooni, analüüsinud võimalikku asjaomast kulu ja kasu ning küsinud arvamust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (3) artikli 37 kohaselt loodud pangandussektori sidusrühmade kogult, |
| --- | --- |

(9)

EBA on läbi viinud käesoleva määruse aluseks oleva regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta avaliku konsultatsiooni, analüüsinud võimalikku asjaomast kulu ja kasu ning küsinud arvamust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (3) artikli 37 kohaselt loodud pangandussektori sidusrühmade kogult,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Reguleerimisese ja reguleerimisala

1.   Käesoleva määrusega määratakse kindlaks teave, mida vastuvõtvate ja päritoluliikmesriikide pädevad asutused peavad vastavalt määruse 2013/36/EL artiklile 50 üksteisele esitama.

2.   Sellega kehtestatakse reeglid, mis käsitlevad teavet, mida tuleb vahetada krediidiasutuse või investeerimisühingu kohta, mis tegutseb filiaali kaudu või teenuste osutamise vabadust rakendades ühes või mitmes liikmesriigis, mis ei ole liikmesriik, kus asub tema peakontor.

Artikkel 2

Konsolideeritud teave

Kui krediidiasutuse või investeerimisühingu põhiemaettevõtja on asutatud samas liikmesriigis, kus asub tema peakontor, ning krediidiasutuse või investeerimisühingu päritoluliikmesriigi pädev asutus on ühtlasi konsolideeritud järelevalvet teostav asutus, esitab see pädev asutus — kui see on määruses (EL) nr 575/2013 ja direktiivis 2013/36/EL sätestatud nõuetest lähtuvalt asjakohane — teavet selle krediidiasutuse või investeerimisühingu kohta konsolideeritult ning annab vastuvõtvate liikmesriikide pädevatele asutustele teada, et teave esitatakse konsolideeritult.

II PEATÜKK

TEABEVAHETUS FILIAALI KAUDU TEGUTSEVATE KREDIIDIASUTUSTE JA INVESTEERIMISÜHINGUTE KOHTA

Artikkel 3

Teave juhtimise ja omandilise kuuluvuse kohta

1.   Päritoluliikmesriigi pädevad asutused esitavad vastuvõtvate liikmesriikide pädevatele asutustele krediidiasutuse või investeerimisühingu organisatsiooni struktuuri koos teabega tema ärivaldkondade ning tema suhete kohta samasse konsolideerimisgruppi kuuluvate üksustega.

2.   Lisaks lõikes 1 sätestatud teabele esitavad päritoluliikmesriigi pädevad asutused vastuvõtvate liikmesriikide pädevatele asutustele, mis teostavad järelevalvet olulise filiaali üle, nagu määratletud direktiivi 2013/36/EL artiklis 51, krediidiasutuse või investeerimisühingu kohta järgmise teabe:

| a) | juhtorgani ja kõrgema juhtkonna struktuur, sealhulgas filiaali üle teostatava järelevalve ülesannete jaotus; |
| --- | --- |

a)

juhtorgani ja kõrgema juhtkonna struktuur, sealhulgas filiaali üle teostatava järelevalve ülesannete jaotus;

| b) | olulisi osalusi omavate aktsionäride ja osanike nimekiri lähtuvalt krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt kooskõlas direktiivi 2013/36/EL artikli 26 lõikega 1 esitatud teabest. |
| --- | --- |

b)

olulisi osalusi omavate aktsionäride ja osanike nimekiri lähtuvalt krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt kooskõlas direktiivi 2013/36/EL artikli 26 lõikega 1 esitatud teabest.

Artikkel 4

Teave likviidsuse ja järelevalve käigus tuvastatud asjaolude kohta

1.   Päritoluliikmesriigi pädevad asutused esitavad vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele järgmise teabe:

| a) | mis tahes olulised puudused krediidiasutuse või investeerimisühingu likviidsusriski juhtimises, millest pädevad asutused on teadlikud ja mis võivad mõjutada ka filiaale, kõik seonduvad järelevalvemeetmed, mida on nende puudustega seoses rakendatud, ning määr, kuivõrd krediidiasutus või investeerimisühing on neile järelevalvemeetmetele allunud; |
| --- | --- |

a)

mis tahes olulised puudused krediidiasutuse või investeerimisühingu likviidsusriski juhtimises, millest pädevad asutused on teadlikud ja mis võivad mõjutada ka filiaale, kõik seonduvad järelevalvemeetmed, mida on nende puudustega seoses rakendatud, ning määr, kuivõrd krediidiasutus või investeerimisühing on neile järelevalvemeetmetele allunud;

| b) | päritoluliikmesriigi pädevate asutuste poolt krediidiasutuse või investeerimisühingu likviidsusriski profiili ja riskijuhtimise suhtes läbi viidud üldine hindamine, eelkõige seoses filiaaliga; |
| --- | --- |

b)

päritoluliikmesriigi pädevate asutuste poolt krediidiasutuse või investeerimisühingu likviidsusriski profiili ja riskijuhtimise suhtes läbi viidud üldine hindamine, eelkõige seoses filiaaliga;

| c) | krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtarvud, mis peegeldavad tema likviidsust ja stabiilset finantseerimispositsiooni siseriiklikul ja liidu tasandil, krediidiasutuse või investeerimisühingu päritoluliikmesriigi kohalikus valuutas ja kõigis teistes valuutades, mis on krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks olulised; |
| --- | --- |

c)

krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtarvud, mis peegeldavad tema likviidsust ja stabiilset finantseerimispositsiooni siseriiklikul ja liidu tasandil, krediidiasutuse või investeerimisühingu päritoluliikmesriigi kohalikus valuutas ja kõigis teistes valuutades, mis on krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks olulised;

| d) | krediidiasutuse või investeerimisühingu likviidsuspuhvri komponendid; |
| --- | --- |

d)

krediidiasutuse või investeerimisühingu likviidsuspuhvri komponendid;

| e) | krediidiasutuse või investeerimisühingu varade koormatuse määr; |
| --- | --- |

e)

krediidiasutuse või investeerimisühingu varade koormatuse määr;

| f) | krediidiasutuse või investeerimisühingu laenude suhe tema hoiustesse; |
| --- | --- |

f)

krediidiasutuse või investeerimisühingu laenude suhe tema hoiustesse;

| g) | mis tahes siseriiklikud likviidsussuhtarvud, mida pädevad asutused või määratud asutus krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes osana makrotasandi usaldatavusnõuete täitmise järelevalve meetmetest rakendavad, olgu siis kohustuslike nõuetena, suunistena, soovitustena, hoiatustena või muul viisil, koos nende suhtarvude mõistete määratlustega; |
| --- | --- |

g)

mis tahes siseriiklikud likviidsussuhtarvud, mida pädevad asutused või määratud asutus krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes osana makrotasandi usaldatavusnõuete täitmise järelevalve meetmetest rakendavad, olgu siis kohustuslike nõuetena, suunistena, soovitustena, hoiatustena või muul viisil, koos nende suhtarvude mõistete määratlustega;

| h) | mis tahes konkreetsed likviidsusnõuded, mida kohaldatakse vastavalt direktiivi 2013/36/EL artiklile 105; |
| --- | --- |

h)

mis tahes konkreetsed likviidsusnõuded, mida kohaldatakse vastavalt direktiivi 2013/36/EL artiklile 105;

| i) | mis tahes takistused raha või tagatiste ülekandmisel krediidiasutuse või investeerimisühingu filiaali või filiaalist. |
| --- | --- |

i)

mis tahes takistused raha või tagatiste ülekandmisel krediidiasutuse või investeerimisühingu filiaali või filiaalist.

2.   Juhul kui pädevad asutused on täielikult või osaliselt loobunud määruse (EL) nr 575/2013 VI osa kohaldamisest krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes kooskõlas nimetatud määruse artikliga 8, esitavad päritoluliikmesriigi pädevad asutused lõikes 1 loetletud teabe allkonsolideeritult või käesoleva määruse artikli 2 kohaselt konsolideeritult.

3.   Lisaks lõikes 1 loetletud teabele esitavad päritoluliikmesriigi pädevad asutused vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele, mis teostavad järelevalvet olulise filiaali üle, järgmise teabe:

| a) | krediidiasutuse või investeerimisühingu likviidsus- ja rahastamispõhimõtted, sealhulgas tema filiaalide rahastamise korralduse ja konsolideerimisgrupi sisese toe korralduse ning tsentraliseeritud rahade ühendamise menetluste kirjeldused; |
| --- | --- |

a)

krediidiasutuse või investeerimisühingu likviidsus- ja rahastamispõhimõtted, sealhulgas tema filiaalide rahastamise korralduse ja konsolideerimisgrupi sisese toe korralduse ning tsentraliseeritud rahade ühendamise menetluste kirjeldused;

| b) | krediidiasutuse või investeerimisühingu plaanid ettenägematute likviidsus- või rahastusolukordade puhuks, sealhulgas teave eeldatavate stressiolukordade stsenaariumide kohta. |
| --- | --- |

b)

krediidiasutuse või investeerimisühingu plaanid ettenägematute likviidsus- või rahastusolukordade puhuks, sealhulgas teave eeldatavate stressiolukordade stsenaariumide kohta.

Artikkel 5

Teave maksevõime kohta

1.   Päritoluliikmesriigi pädevad asutused teavitavad vastuvõtva liikmesriigi pädevaid asutusi sellest, kas krediidiasutus või investeerimisühing täidab järgmisi nõudeid:

| a) | omavahendite nõuded, mis on sätestatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 92, võttes arvesse nimetatud määruse artikli 458 kohaselt vastu võetud või tunnustatud meetmeid ning, kui see on asjakohane, võttes arvesse nimetatud määruse X osas sätestatud üleminekukorda; |
| --- | --- |

a)

omavahendite nõuded, mis on sätestatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 92, võttes arvesse nimetatud määruse artikli 458 kohaselt vastu võetud või tunnustatud meetmeid ning, kui see on asjakohane, võttes arvesse nimetatud määruse X osas sätestatud üleminekukorda;

| b) | mis tahes täiendavad omavahendite nõuded, mida kohaldatakse vastavalt direktiivi 2013/36/EL artiklile 104; |
| --- | --- |

b)

mis tahes täiendavad omavahendite nõuded, mida kohaldatakse vastavalt direktiivi 2013/36/EL artiklile 104;

| c) | kapitalipuhvri nõuded, mis on sätestatud direktiivi 2013/36/EL 4. peatüki VII jaotises. |
| --- | --- |

c)

kapitalipuhvri nõuded, mis on sätestatud direktiivi 2013/36/EL 4. peatüki VII jaotises.

2.   Lisaks lõikes 1 loetletud teabele esitavad päritoluliikmesriigi pädevad asutused vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele, mis teostavad järelevalvet omavahendite nõuetele allutatud krediidiasutuse või investeerimisühingu olulise filiaali üle, järgmise teabe:

| a) | krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme põhiomavahendite suhtarv määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 2 punkti a tähenduses; |
| --- | --- |

a)

krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme põhiomavahendite suhtarv määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 2 punkti a tähenduses;

| b) | krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme omavahendite suhtarv määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 2 punkti b tähenduses; |
| --- | --- |

b)

krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme omavahendite suhtarv määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 2 punkti b tähenduses;

| c) | krediidiasutuse või investeerimisühingu koguomavahendite suhtarv määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 2 punkti c tähenduses; |
| --- | --- |

c)

krediidiasutuse või investeerimisühingu koguomavahendite suhtarv määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 2 punkti c tähenduses;

| d) | krediidiasutuse või investeerimisühingu koguriskipositsiooni summa määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 3 tähenduses; |
| --- | --- |

d)

krediidiasutuse või investeerimisühingu koguriskipositsiooni summa määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 3 tähenduses;

| e) | omavahendite nõuded, mida kohaldatakse päritoluliikmesriigis vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 92, võttes arvesse nimetatud määruse artikli 458 kohaselt vastu võetud või tunnustatud meetmeid ning, kui see on asjakohane, võttes arvesse nimetatud määruse X osas sätestatud üleminekukorda; |
| --- | --- |

e)

omavahendite nõuded, mida kohaldatakse päritoluliikmesriigis vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 92, võttes arvesse nimetatud määruse artikli 458 kohaselt vastu võetud või tunnustatud meetmeid ning, kui see on asjakohane, võttes arvesse nimetatud määruse X osas sätestatud üleminekukorda;

| f) | kapitali säilitamise puhvri tase, mida krediidiasutus või investeerimisühing peab direktiivi 2013/36/EL artikli 129 kohaselt alal hoidma; |
| --- | --- |

f)

kapitali säilitamise puhvri tase, mida krediidiasutus või investeerimisühing peab direktiivi 2013/36/EL artikli 129 kohaselt alal hoidma;

| g) | krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhise vastutsüklilise kapitalipuhvri tase, mida krediidiasutus või investeerimisühing peab direktiivi 2013/36/EL artikli 130 kohaselt alal hoidma; |
| --- | --- |

g)

krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhise vastutsüklilise kapitalipuhvri tase, mida krediidiasutus või investeerimisühing peab direktiivi 2013/36/EL artikli 130 kohaselt alal hoidma;

| h) | süsteemse riski puhvri tase, mida krediidiasutus või investeerimisühing peab direktiivi 2013/36/EL artikli 133 kohaselt alal hoidma; |
| --- | --- |

h)

süsteemse riski puhvri tase, mida krediidiasutus või investeerimisühing peab direktiivi 2013/36/EL artikli 133 kohaselt alal hoidma;

| i) | globaalse süsteemselt olulise ettevõtja puhvri või muu süsteemselt olulise ettevõtja puhvri tase, mida krediidiasutus või investeerimisühing peab direktiivi 2013/36/EL artikli 131 lõigete 4 ja 5 kohaselt alal hoidma; |
| --- | --- |

i)

globaalse süsteemselt olulise ettevõtja puhvri või muu süsteemselt olulise ettevõtja puhvri tase, mida krediidiasutus või investeerimisühing peab direktiivi 2013/36/EL artikli 131 lõigete 4 ja 5 kohaselt alal hoidma;

| j) | omavahendite summa vastavalt mis tahes täiendavatele omavahendite nõuetele, mida kohaldatakse kooskõlas direktiivi 2013/36/EL artikli 104 lõike 1 punktiga a, ning mis tahes muudele nõuetele, mida kohaldatakse nimetatud artikli kohaselt krediidiasutuse või investeerimisühingu maksevõime suhtes. |
| --- | --- |

j)

omavahendite summa vastavalt mis tahes täiendavatele omavahendite nõuetele, mida kohaldatakse kooskõlas direktiivi 2013/36/EL artikli 104 lõike 1 punktiga a, ning mis tahes muudele nõuetele, mida kohaldatakse nimetatud artikli kohaselt krediidiasutuse või investeerimisühingu maksevõime suhtes.

3.   Juhul kui määruse (EL) nr 575/2013 asjakohaste sätete kohaldamisest on nimetatud määruse artikli 7, 10 või 15 kohaselt loobutud või direktiivi 2013/36/EL artiklites 10 ja 12 ning artikli 13 lõikes 1 sätestatud nõuete kohaldamisest on loobutud vastavalt nimetatud direktiivi 2013/36/EL artiklile 21 või krediidiasutus või investeerimisühing on saanud loa rakendada määruse (EL) nr 575/2013 artikli 9 lõikes 1 sätestatud arvutust, esitavad päritoluliikmesriigi pädevad asutused lõikes 2 sätestatud teabe allkonsolideeritult või käesoleva määruse artikli 2 kohaselt konsolideeritult.

Artikkel 6

Teave hoiuste tagamise skeemide kohta

1.   Päritoluliikmesriigi pädevad asutused teatavad vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele selle hoiuste tagamise skeemi nime, millesse krediidiasutus või investeerimisühing vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/19/EÜ (4) artikli 3 lõikele 1 kuulub.

2.   Päritoluliikmesriigi pädevad asutused esitavad vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele lõikes 1 osutatud hoiuste tagamise skeemi kohta järgmise teabe:

| a) | summa, mille hoiuste tagamise skeem iga nõuetele vastava hoiustaja kohta maksimaalselt katab; |
| --- | --- |

a)

summa, mille hoiuste tagamise skeem iga nõuetele vastava hoiustaja kohta maksimaalselt katab;

| b) | katte ulatus ja kaetavate hoiuste liigid; |
| --- | --- |

b)

katte ulatus ja kaetavate hoiuste liigid;

| c) | kõik katmisest välistamised, sealhulgas tooted ja hoiustajate liigid; |
| --- | --- |

c)

kõik katmisest välistamised, sealhulgas tooted ja hoiustajate liigid;

| d) | hoiuste tagamise skeemi rahastamise korraldus, eelkõige asjaolu, kas skeemi rahastatakse ette või tagantjärele, ning skeemi maht; |
| --- | --- |

d)

hoiuste tagamise skeemi rahastamise korraldus, eelkõige asjaolu, kas skeemi rahastatakse ette või tagantjärele, ning skeemi maht;

| e) | skeemi halduri kontaktandmed. |
| --- | --- |

e)

skeemi halduri kontaktandmed.

3.   Lõikes 2 sätestatud teave esitatakse vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele iga asjaomase hoiuste tagamise skeemi kohta ainult üks kord. Kui juba esitatud teave on muutunud, esitavad päritoluliikmesriigi pädevad asutused vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele ajakohastatud teabe.

Artikkel 7

Teave riskide kontsentreerumise piiramise kohta

Päritoluliikmesriigi pädevad asutused esitavad vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele teabe mis tahes olukorra kohta, mille puhul päritoluliikmesriigi pädevad asutused on kindlaks teinud, et krediidiasutus või investeerimisühing ei ole järginud kohaldatavaid riskide kontsentreerumise piirmäärasid ning määruse (EL) nr 575/2013 IV osas sätestatud nõudeid. Esitatavas teabes selgitatakse seda olukorda ning järelevalvemeetmeid, mida selle suhtes on rakendatud või plaanitakse rakendada.

Artikkel 8

Teave krediidiasutuse või investeerimisühinguga kaasneva süsteemse riski kohta

Juhul kui krediidiasutus või investeerimisühing on määratletud direktiivi 2013/36/EL artikli 131 lõike 1 kohaselt globaalse süsteemselt olulise ettevõtjana või muu süsteemselt olulise ettevõtjana, teavitavad päritoluliikmesriigi pädevad asutused vastuvõtva liikmesriigi pädevaid asutusi sellest asjaolust. Kui krediidiasutus või investeerimisühing on määratletud globaalse süsteemselt olulise ettevõtjana, peab esitatavas teabes olema ära näidatud ka alakategooria, millesse ta on määratud.

Artikkel 9

Teave juhtimis- ja raamatupidamistava kohta

1.   Päritoluliikmesriigi pädevad asutused esitavad vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele teabe mis tahes olukorra kohta, mille puhul päritoluliikmesriigi pädevad asutused on kindlaks teinud, et krediidiasutus või investeerimisühing ei ole järginud kohaldatavaid raamatupidamisstandardeid või menetlusi, mida krediidiasutus või investeerimisühing peab järgima vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1606/2002 (5). Esitatavas teabes selgitatakse seda olukorda ning järelevalvemeetmeid, mida on rakendatud või plaanitakse rakendada.

2.   Kui lõikes 1 sätestatud teave on seotud üksnes teatava filiaaliga, esitavad päritoluliikmesriigi pädevad asutused selle teabe ainult selle vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele, kus see filiaal tegutseb.

Artikkel 10

Teave sisekontrolli mehhanismide kohta

1.   Päritoluliikmesriigi pädevad asutused esitavad vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele teabe mis tahes olukorra kohta, mille puhul päritoluliikmesriigi pädevad asutused on kindlaks teinud, et krediidiasutus või investeerimisühing ei ole järginud sisekontrolli mehhanismide nõudeid, sealhulgas riskijuhtimise, riskide kontrollimise ja siseauditi korralduse nõudeid vastavalt määrusele (EL) nr 575/2013 ja direktiivile 2013/36/EL. Esitatavas teabes selgitatakse seda olukorda ning järelevalvemeetmeid, mida selle suhtes on rakendatud või plaanitakse rakendada.

2.   Kui lõikes 1 sätestatud teave on seotud üksnes teatava filiaaliga, esitavad päritoluliikmesriigi pädevad asutused selle teabe ainult selle vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele, kus see filiaal tegutseb.

Artikkel 11

Teave finantsvõimenduse kohta

1.   Päritoluliikmesriigi pädevad asutused esitavad vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele teabe mis tahes olukorra kohta, mille puhul päritoluliikmesriigi pädevad asutused on kindlaks teinud, et krediidiasutus või investeerimisühing ei ole järginud finantsvõimenduse määra nõudeid vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 VII osale ning, kui see on asjakohane, võttes arvesse nimetatud määruse artikliga 499 kehtestatud üleminekusätteid. Esitatavas teabes selgitatakse seda olukorda ning järelevalvemeetmeid, mida on rakendatud või plaanitakse rakendada.

2.   Päritoluliikmesriigi pädevad asutused esitavad vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele kogu teabe, mille krediidiasutus või investeerimisühing on määruse (EL) nr 575/2013 artikli 451 kohaselt avaldanud oma finantsvõimenduse määra ning oma ülemäärase finantsvõimenduse riski juhtimise kohta.

Artikkel 12

Teave üldise nõuete mittetäitmise kohta

1.   Päritoluliikmesriigi pädevad asutused esitavad vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele teabe mis tahes olukorra kohta, mille puhul päritoluliikmesriigi pädevad asutused on kindlaks teinud, et krediidiasutus või investeerimisühing ei ole järginud siseriiklikku või liidu õigust või nõudeid seoses krediidiasutuste ja investeerimisühingute üle teostatava usaldatavusnõuete täitmise järelevalve või turukäitumise järelevalvega, sealhulgas määruses (EL) nr 575/2013 ja direktiivis 2013/36/EL sätestatud nõudeid, välja arvatud käesoleva määruse artiklites 3 kuni 11 sätestatud nõuded. Esitatavas teabes selgitatakse seda olukorda ning järelevalvemeetmeid, mida on rakendatud või plaanitakse rakendada.

2.   Kui lõikes 1 sätestatud teave on seotud üksnes teatava filiaaliga, esitavad päritoluliikmesriigi pädevad asutused selle teabe ainult selle vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele, kus see filiaal tegutseb.

Artikkel 13

Järelevalvemeetmetest ja sanktsioonidest teavitamine

1.   Päritoluliikmesriigi pädevad asutused teavitavad vastuvõtva liikmesriigi pädevaid asutusi mis tahes järgmistest karistustest või meetmetest, mis on krediidiasutusele või investeerimisühingule määratud või mida on tema suhtes kohaldatud ning mis mõjutavad filiaali tegevust:

| a) | direktiivi 2013/36/EL artiklite 64 kuni 67 kohaselt määratud halduskaristused või muud kohaldatud haldusmeetmed; |
| --- | --- |

a)

direktiivi 2013/36/EL artiklite 64 kuni 67 kohaselt määratud halduskaristused või muud kohaldatud haldusmeetmed;

| b) | direktiivi 2013/36/EL artikli 104 või 105 kohaselt määratud järelevalvemeetmed; |
| --- | --- |

b)

direktiivi 2013/36/EL artikli 104 või 105 kohaselt määratud järelevalvemeetmed;

| c) | määratud kriminaalkaristused määruse (EL) nr 575/2013 või direktiivist 2013/36/EL üle võetud siseriiklike õigussätete rikkumise eest. |
| --- | --- |

c)

määratud kriminaalkaristused määruse (EL) nr 575/2013 või direktiivist 2013/36/EL üle võetud siseriiklike õigussätete rikkumise eest.

2.   Kui lõikes 1 sätestatud teave on seotud üksnes teatava filiaaliga, on päritoluliikmesriigi pädevad asutused kohustatud esitama selle teabe ainult selle vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele, kus see filiaal tegutseb.

Artikkel 14

Teave eriolukordadeks valmistumise kohta

Päritoluliikmesriigi pädevad asutused ja vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused vahetavad omavahel teavet ettevalmistuste kohta eriolukordadeks. Eelkõige hoiavad nad üksteist kursis järgmisega:

| a) | pädevates asutustes eriolukordadega tegelemise eest vastutavate isikute kontaktandmed, millel eriolukorras ühendust võtta; |
| --- | --- |

a)

pädevates asutustes eriolukordadega tegelemise eest vastutavate isikute kontaktandmed, millel eriolukorras ühendust võtta;

| b) | eriolukorras kehtivad sidemenetlused. |
| --- | --- |

b)

eriolukorras kehtivad sidemenetlused.

Artikkel 15

Vastuvõtva liikmesriigi pädevate asutuste poolt edastatav teave

Ilma et see piiraks filiaalide kontrollimise järgse teabevahetuse nõudeid vastavalt direktiivi 2013/36/EL artikli 52 lõikele 3, esitavad vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele järgmise teabe:

| a) | mis tahes sellise olukorra kirjeldus, mille puhul pädevad asutused on kindlaks teinud, et krediidiasutus või investeerimisühing ei ole järginud krediidiasutuste ja investeerimisühingute üle teostatavat usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet või turukäitumise järelevalvet käsitlevat siseriiklikku või liidu õigust või nõudeid, sealhulgas määruses (EL) nr 575/2013 sätestatud või direktiivist 2013/36/EL üle võetud siseriiklikke nõudeid, koos selgitusega järelevalvemeetmete kohta, mida selle mittetäitmise suhtes on rakendatud või plaanitakse rakendada; |
| --- | --- |

a)

mis tahes sellise olukorra kirjeldus, mille puhul pädevad asutused on kindlaks teinud, et krediidiasutus või investeerimisühing ei ole järginud krediidiasutuste ja investeerimisühingute üle teostatavat usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet või turukäitumise järelevalvet käsitlevat siseriiklikku või liidu õigust või nõudeid, sealhulgas määruses (EL) nr 575/2013 sätestatud või direktiivist 2013/36/EL üle võetud siseriiklikke nõudeid, koos selgitusega järelevalvemeetmete kohta, mida selle mittetäitmise suhtes on rakendatud või plaanitakse rakendada;

| b) | juhul kui filiaal ei ole täitnud tingimusi, mida filiaalid peavad oma tegevuses vastuvõtvas liikmesriigis üldise hüvangu huvides järgima, siis selle mittetäitmise kirjeldus; |
| --- | --- |

b)

juhul kui filiaal ei ole täitnud tingimusi, mida filiaalid peavad oma tegevuses vastuvõtvas liikmesriigis üldise hüvangu huvides järgima, siis selle mittetäitmise kirjeldus;

| c) | mis tahes tuvastatud süsteemsed riskid, mis filiaali või selle tegevusega vastuvõtvas liikmesriigis kaasnevad, sealhulgas hinnang, milline oleks filiaali tegevuse peatamise või lõpetamise tõenäoline mõju järgmisele:






  i) | süsteemne likviidsus; |
| --- | --- | --- |

c)

mis tahes tuvastatud süsteemsed riskid, mis filiaali või selle tegevusega vastuvõtvas liikmesriigis kaasnevad, sealhulgas hinnang, milline oleks filiaali tegevuse peatamise või lõpetamise tõenäoline mõju järgmisele:

i)

süsteemne likviidsus;

| ii) | maksesüsteemid; |
| --- | --- |

ii)

maksesüsteemid;

| iii) | kliiringu- ja arveldussüsteemid; |
| --- | --- |

iii)

kliiringu- ja arveldussüsteemid;

| d) | filiaali turuosa, kui see ületab 2 % vastuvõtva liikmesriigi koguturust ühes järgmistest kategooriatest:






  i) | hoiused; |
| --- | --- | --- |

d)

filiaali turuosa, kui see ületab 2 % vastuvõtva liikmesriigi koguturust ühes järgmistest kategooriatest:

i)

hoiused;

| ii) | laenud; |
| --- | --- |

ii)

laenud;

| e) | mis tahes takistused raha või tagatiste ülekandmisel filiaali või filiaalist. |
| --- | --- |

e)

mis tahes takistused raha või tagatiste ülekandmisel filiaali või filiaalist.

III PEATÜKK

TEABEVAHETUS PIIRIÜLESTE TEENUSTE OSUTAJATE KOHTA

Artikkel 16

Teave piiriüleste teenuste osutajate kohta

Olles saanud vastuvõtva liikmesriigi pädevatelt asutustelt taotluse teabe esitamiseks krediidiasutuse või investeerimisühingu kohta, mis tegeleb vastuvõtvas liikmesriigis teenuste osutamisega, esitavad päritoluliikmesriigi pädevad asutused järgmise teabe:

| a) | mis tahes olukord, mille puhul päritoluliikmesriigi pädevad asutused on kindlaks teinud, et krediidiasutus või investeerimisühing ei ole järginud krediidiasutuste ja investeerimisühingute üle teostatavat usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet või turukäitumise järelevalvet käsitlevat siseriiklikku või liidu õigust või nõudeid, sealhulgas määruses (EL) nr 575/2013 sätestatud või direktiivist 2013/36/EL üle võetud siseriiklikke nõudeid, koos selgitusega järelevalvemeetmete kohta, mida selle mittetäitmise suhtes on rakendatud või plaanitakse rakendada; |
| --- | --- |

a)

mis tahes olukord, mille puhul päritoluliikmesriigi pädevad asutused on kindlaks teinud, et krediidiasutus või investeerimisühing ei ole järginud krediidiasutuste ja investeerimisühingute üle teostatavat usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet või turukäitumise järelevalvet käsitlevat siseriiklikku või liidu õigust või nõudeid, sealhulgas määruses (EL) nr 575/2013 sätestatud või direktiivist 2013/36/EL üle võetud siseriiklikke nõudeid, koos selgitusega järelevalvemeetmete kohta, mida selle mittetäitmise suhtes on rakendatud või plaanitakse rakendada;

| b) | vastuvõtva liikmesriigi elanikelt vastu võetud hoiuste maht; |
| --- | --- |

b)

vastuvõtva liikmesriigi elanikelt vastu võetud hoiuste maht;

| c) | vastuvõtva liikmesriigi elanikele antud laenude maht; |
| --- | --- |

c)

vastuvõtva liikmesriigi elanikele antud laenude maht;

| d) | seoses direktiivi 2013/36/EL I lisas loetletud tegevusaladega, mille kohta krediidiasutus või investeerimisühing on teada andnud, et ta soovib nendega vastuvõtvas liikmesriigis teenuste osutamise korras tegelda:






  i) | vorm, milles krediidiasutus või investeerimisühing nende tegevaladega tegeleb; |
| --- | --- | --- |

d)

seoses direktiivi 2013/36/EL I lisas loetletud tegevusaladega, mille kohta krediidiasutus või investeerimisühing on teada andnud, et ta soovib nendega vastuvõtvas liikmesriigis teenuste osutamise korras tegelda:

i)

vorm, milles krediidiasutus või investeerimisühing nende tegevaladega tegeleb;

| ii) | tegevusalad, mis on krediidiasutuse või investeerimisühingu tegevusalade hulgas vastuvõtvas liikmesriigis kõige olulisemad; |
| --- | --- |

ii)

tegevusalad, mis on krediidiasutuse või investeerimisühingu tegevusalade hulgas vastuvõtvas liikmesriigis kõige olulisemad;

| iii) | kinnitus, kas krediidiasutus või investeerimisühing tegeleb nende tegevusaladega, mille ta on määratlenud direktiivi 2013/36/EL artikli 39 kohaselt esitatud teates oma põhitegevusaladena. |
| --- | --- |

iii)

kinnitus, kas krediidiasutus või investeerimisühing tegeleb nende tegevusaladega, mille ta on määratlenud direktiivi 2013/36/EL artikli 39 kohaselt esitatud teates oma põhitegevusaladena.

IV PEATÜKK

TEABEVAHETUS FILIAALI KAUDU TEGUTSEVATE KREDIIDIASUTUSTE JA INVESTEERIMISÜHINGUTE KOHTA LIKVIIDSUSPROBLEEMIDE KORRAL, MIS MÕJUTAVAD KREDIIDIASUTUST VÕI INVESTEERIMISÜHINGUT VÕI FILIAALI ENNAST

Artikkel 17

Teabevahetuse maht likviidsusprobleemide korral

1.   Kui päritoluliikmesriigi pädevad asutused on seisukohal, et krediidiasutusel või investeerimisühingul on tekkinud või võivad põhjendatud eelduse kohaselt tekkida likviidsusprobleemid, teavitavad nad sellest kohe vastuvõtva liikmesriigi pädevaid asutusi ning esitavad neile lõikes 3 sätestatud teabe.

2.   Kui vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused on seisukohal, et selles vastuvõtvas liikmesriigis tegutseval filiaalil on tekkinud või võivad põhjendatud eelduse kohaselt tekkida likviidsusprobleemid, teavitavad nad sellest kohe päritoluliikmesriigi pädevaid asutusi ning esitavad neile lõikes 3 sätestatud teabe.

3.   Pädevad asutused esitavad järgmise teabe:

| a) | tekkinud olukorra kirjeldus, sealhulgas likviidsusprobleemide algpõhjus, likviidsusprobleemide eeldatav mõju krediidiasutusele või investeerimisühingule ning muutused konsolideerimisgrupi siseste tehingute valdkonnas; |
| --- | --- |

a)

tekkinud olukorra kirjeldus, sealhulgas likviidsusprobleemide algpõhjus, likviidsusprobleemide eeldatav mõju krediidiasutusele või investeerimisühingule ning muutused konsolideerimisgrupi siseste tehingute valdkonnas;

| b) | selgitus meetmete kohta, mida pädevad asutused või krediidiasutus või investeerimisühing on rakendanud või plaanivad rakendada, sealhulgas mis tahes nõuded, mille pädevad asutused on krediidiasutusele või investeerimisühingule kehtestanud, et likviidsusprobleeme leevendada; |
| --- | --- |

b)

selgitus meetmete kohta, mida pädevad asutused või krediidiasutus või investeerimisühing on rakendanud või plaanivad rakendada, sealhulgas mis tahes nõuded, mille pädevad asutused on krediidiasutusele või investeerimisühingule kehtestanud, et likviidsusprobleeme leevendada;

| c) | likviidsusprobleemide süsteemsete tagajärgede hindamise tulemused; |
| --- | --- |

c)

likviidsusprobleemide süsteemsete tagajärgede hindamise tulemused;

| d) | hiliseim kättesaadav kvantitatiivne teave likviidsuse kohta, mis on sätestatud artikli 4 lõike 1 punktides c kuni h. |
| --- | --- |

d)

hiliseim kättesaadav kvantitatiivne teave likviidsuse kohta, mis on sätestatud artikli 4 lõike 1 punktides c kuni h.

V PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 18

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. märts 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 176, 27.6.2013, lk 338.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 575/2013, 26. juuni 2013, krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta (ELT L 176, 27.6.2013, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1093/2010, 24. november 2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 94/19/EÜ, 30. mai 1994, hoiuste tagamise skeemide kohta (EÜT L 135, 31.5.1994, lk 5).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1606/2002, 19. juuli 2002, rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamise kohta (EÜT L 243, 11.9.2002, lk 1).

5

---

| 20.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 148/15 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 148/15

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) nr 525/2014,

12. märts 2014,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 575/2013 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, milles käsitletakse turu määratlust

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrust (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta, (1) eriti selle artikli 341 lõike 3 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 362 on üldine tururisk määratletud kui finantsinstrumendi hinna muutumise risk, mis tuleneb kaubeldava võlainstrumendi või sellega seotud tuletisinstrumendi puhul intressimäärade taseme muutusest või omakapitaliinstrumendi või sellega seotud tuletisinstrumendi puhul laialdasest aktsiaturu liikumisest, mis ei ole seotud ühegi konkreetse väärtpaberi spetsiifiliste omadustega. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 362 on üldine tururisk määratletud kui finantsinstrumendi hinna muutumise risk, mis tuleneb kaubeldava võlainstrumendi või sellega seotud tuletisinstrumendi puhul intressimäärade taseme muutusest või omakapitaliinstrumendi või sellega seotud tuletisinstrumendi puhul laialdasest aktsiaturu liikumisest, mis ei ole seotud ühegi konkreetse väärtpaberi spetsiifiliste omadustega.

| (2) | Määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 343 osutatud üldise tururiski arvutamisel on asjakohane arvestada, et eri omakapitaliinstrumendid on samal turul, kui need on avatud samale üldisele tururiskile, st kui instrumendi hinnamuutused tulenevad kohalikest majandustingimustest. Seega tuleks „turg” sel eesmärgil määratleda, osutades integreeritud majandusele, mis tavapäraselt võrdub riikliku jurisdiktsiooniga. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 343 osutatud üldise tururiski arvutamisel on asjakohane arvestada, et eri omakapitaliinstrumendid on samal turul, kui need on avatud samale üldisele tururiskile, st kui instrumendi hinnamuutused tulenevad kohalikest majandustingimustest. Seega tuleks „turg” sel eesmärgil määratleda, osutades integreeritud majandusele, mis tavapäraselt võrdub riikliku jurisdiktsiooniga.

| (3) | Ilma et see piiraks eelneva kohaldamist, on ühisraha kasutuselevõtt kõrvaldanud mitu olulist elementi seoses euroala aktsiaturgude vahelise killustatusega. Näiteks on see kõrvaldanud osalevate liikmesriikide vahel valuutariski ning võimaldab avaldada äriühingute tulemusi samas valuutas. Lisaks on euro kasutuselevõtt eeldanud osalevate liikmesriikide hulgas ulatuslikku majanduslikku ja õiguslikku lähenemist, mida toetab integreeritud turg ühtsete eeskirjadega. Viimased tunnused on ühtsed liidu kõigi liikmesriikide puhul, kuid ühisraha on osalevate liikmesriikide vahel suurendanud ja tihendanud majanduslikku integratsiooni ning seepärast on erinev käsitlus käesoleva määruse eesmärgil õigustatud. Sellest tulenevalt tuleks „turg” määratleda, osutades euroala kõikidele aktsiaturgudele ja euroalasse mittekuuluvate aktsiaturgude puhul riikliku jurisdiktsiooni tasandil. |
| --- | --- |

(3)

Ilma et see piiraks eelneva kohaldamist, on ühisraha kasutuselevõtt kõrvaldanud mitu olulist elementi seoses euroala aktsiaturgude vahelise killustatusega. Näiteks on see kõrvaldanud osalevate liikmesriikide vahel valuutariski ning võimaldab avaldada äriühingute tulemusi samas valuutas. Lisaks on euro kasutuselevõtt eeldanud osalevate liikmesriikide hulgas ulatuslikku majanduslikku ja õiguslikku lähenemist, mida toetab integreeritud turg ühtsete eeskirjadega. Viimased tunnused on ühtsed liidu kõigi liikmesriikide puhul, kuid ühisraha on osalevate liikmesriikide vahel suurendanud ja tihendanud majanduslikku integratsiooni ning seepärast on erinev käsitlus käesoleva määruse eesmärgil õigustatud. Sellest tulenevalt tuleks „turg” määratleda, osutades euroala kõikidele aktsiaturgudele ja euroalasse mittekuuluvate aktsiaturgude puhul riikliku jurisdiktsiooni tasandil.

| (4) | Käesolev määrus põhineb regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul, mille Euroopa Pangandusjärelevalve esitas komisjonile. |
| --- | --- |

(4)

Käesolev määrus põhineb regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul, mille Euroopa Pangandusjärelevalve esitas komisjonile.

| (5) | Euroopa Pangandusjärelevalve on läbi viinud avaliku konsultatsiooni käesoleva määruse aluseks oleva regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta, analüüsinud võimalikku asjaomast kulu ja kasu ning küsinud arvamust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (2) artikli 37 kohaselt loodud pangandussektori sidusrühmade kogult, |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Pangandusjärelevalve on läbi viinud avaliku konsultatsiooni käesoleva määruse aluseks oleva regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta, analüüsinud võimalikku asjaomast kulu ja kasu ning küsinud arvamust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (2) artikli 37 kohaselt loodud pangandussektori sidusrühmade kogult,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Mõiste „turg” määratlus määruse (EL) nr 575/2013 artikli 341 lõikes 2 osutatud üldise netopositsiooni arvutamiseks omakapitaliinstrumentides

Mõiste „turg” tähendab järgmist:

| a) | euroala puhul kõik omakapitaliinstrumendid, mis on noteeritud sellistes liikmesriikides asuvatel aktsiaturgudel, mis on võtnud oma vääringuna kasutusele euro; |
| --- | --- |

a)

euroala puhul kõik omakapitaliinstrumendid, mis on noteeritud sellistes liikmesriikides asuvatel aktsiaturgudel, mis on võtnud oma vääringuna kasutusele euro;

| b) | euroalasse mittekuuluvate liikmesriikide ja kolmandate riikide puhul kõik omakapitaliinstrumendid, mis on noteeritud riiklikus jurisdiktsioonis asuvatel aktsiaturgudel. |
| --- | --- |

b)

euroalasse mittekuuluvate liikmesriikide ja kolmandate riikide puhul kõik omakapitaliinstrumendid, mis on noteeritud riiklikus jurisdiktsioonis asuvatel aktsiaturgudel.

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. märts 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 176, 27.6.2013, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1093/2010, 24. november 2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12).

2

---

| 20.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 148/17 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 148/17

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) nr 526/2014,

12. märts 2014,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 575/2013 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad marginaali asendaja ja piiratud väiksemate portfellide kindlaksmääramist krediidiväärtuse korrigeerimise riski puhul

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrust (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta, eriti artikli 383 lõike 7 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Täiustatud meetodi kohaldamisel krediidiväärtuse korrigeerimise riski omavahendite nõuete kindlaksmääramiseks võib esineda vastaspooli, kelle puhul ei ole krediidiriski vahetustehingu riskimarginaal kättesaadav. Sel juhul peaksid krediidiasutused ja investeerimisühingud kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 383 lõike 1 kolmanda lõiguga kasutama sellist marginaali, mis on asjakohane, võttes arvesse vastaspoole krediidireitingut, majandusharu ja piirkonda (edaspidi „marginaali asendaja”). |
| --- | --- |

(1)

Täiustatud meetodi kohaldamisel krediidiväärtuse korrigeerimise riski omavahendite nõuete kindlaksmääramiseks võib esineda vastaspooli, kelle puhul ei ole krediidiriski vahetustehingu riskimarginaal kättesaadav. Sel juhul peaksid krediidiasutused ja investeerimisühingud kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 383 lõike 1 kolmanda lõiguga kasutama sellist marginaali, mis on asjakohane, võttes arvesse vastaspoole krediidireitingut, majandusharu ja piirkonda (edaspidi „marginaali asendaja”).

| (2) | Eeskirjadega, mis käsitlevad marginaali asendaja kindlaksmääramist krediidiväärtuse korrigeerimise riski puhul, tuleks ette näha krediidireitingu, majandusharu ja piirkonna laiade kategooriate kasutamine ning võimaldada krediidiasutustele ja investeerimisühingutele vajalikku paindlikkust nende eksperdihinnangu kohaselt kõige asjakohasema marginaali asendaja kindlaksmääramisel. |
| --- | --- |

(2)

Eeskirjadega, mis käsitlevad marginaali asendaja kindlaksmääramist krediidiväärtuse korrigeerimise riski puhul, tuleks ette näha krediidireitingu, majandusharu ja piirkonna laiade kategooriate kasutamine ning võimaldada krediidiasutustele ja investeerimisühingutele vajalikku paindlikkust nende eksperdihinnangu kohaselt kõige asjakohasema marginaali asendaja kindlaksmääramisel.

| (3) | Selle täpsustamiseks, kuidas krediidiasutused ja investeerimisühingud peaksid vastavalt määrusele (EL) nr 575/2013 omavahendite nõuete kindlaksmääramiseks asjakohase marginaali asendaja hindamisel arvesse võtma üksiku emitendi krediidireitingu, majandusharu ja piirkonna tunnuseid, tuleks kehtestada eeskirjad, mille kohaselt kõnealuste tunnuste arvessevõtmisel lähtutakse iga tunnuse miinimumkategooriatest, et tagada kõnealuste tingimuste ühtne kohaldamine. |
| --- | --- |

(3)

Selle täpsustamiseks, kuidas krediidiasutused ja investeerimisühingud peaksid vastavalt määrusele (EL) nr 575/2013 omavahendite nõuete kindlaksmääramiseks asjakohase marginaali asendaja hindamisel arvesse võtma üksiku emitendi krediidireitingu, majandusharu ja piirkonna tunnuseid, tuleks kehtestada eeskirjad, mille kohaselt kõnealuste tunnuste arvessevõtmisel lähtutakse iga tunnuse miinimumkategooriatest, et tagada kõnealuste tingimuste ühtne kohaldamine.

| (4) | Lisaks sellele peaks üksikute emitentide korral juhul, kui esineb seos näiteks piirkondliku valitsuse või kohaliku omavalitsuse ja riigi vahel, olema võimalik lubada hinnata asjakohast marginaali asendajat üksiku emitendi krediidiriski marginaali alusel, kui see annab tulemuseks asjakohasema hinnangu. |
| --- | --- |

(4)

Lisaks sellele peaks üksikute emitentide korral juhul, kui esineb seos näiteks piirkondliku valitsuse või kohaliku omavalitsuse ja riigi vahel, olema võimalik lubada hinnata asjakohast marginaali asendajat üksiku emitendi krediidiriski marginaali alusel, kui see annab tulemuseks asjakohasema hinnangu.

| (5) | Selleks et tulemuseks oleks asjakohane krediidiväärtuse korrigeerimise riski omavahendite nõude arvutus, peaks marginaali asendaja kindlaksmääramiseks kasutama andmeid, mida on jälgitud likviidsel turul, ning andmete kohta tehtud eeldused, nagu erinevate kehtivusaegadega seonduvate andmete interpoleerimine ja ekstrapoleerimine, peaksid olema olemuslikult usaldusväärsed. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et tulemuseks oleks asjakohane krediidiväärtuse korrigeerimise riski omavahendite nõude arvutus, peaks marginaali asendaja kindlaksmääramiseks kasutama andmeid, mida on jälgitud likviidsel turul, ning andmete kohta tehtud eeldused, nagu erinevate kehtivusaegadega seonduvate andmete interpoleerimine ja ekstrapoleerimine, peaksid olema olemuslikult usaldusväärsed.

| (6) | Selleks et tagada krediidiasutuste ja investeerimisühingute tavade lähendamine ja vältida ebaühtsust, pidades silmas, et eeldatavad makseviivituse tõenäosused, krediidiriski vahetustehingute riskimarginaalid ja makseviivitusest tingitud kahjumäärad on osaks samast kahe tundmatuga võrrandist ning et turutava kohaselt kasutatakse turumarginaalidest eeldatavate makseviivituse tõenäosuste tuletamiseks makseviivitusest tingitud kahjumäära fikseeritud väärtust, peaksid krediidiasutused ja investeerimisühingud kasutama sellist LGDMKT väärtust, mis on kooskõlas sellise makseviivitusest tingitud kahjumäära fikseeritud väärtusega, mida turuosalised tavapäraselt kasutavad eeldatavate makseviivituse tõenäosuste tuletamiseks sellistest likviidsetest kaubeldavatest krediidiriski marginaalidest, mida on kasutatud asjaomase vastaspoole krediidiriski marginaali asendaja kindlaksmääramiseks. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et tagada krediidiasutuste ja investeerimisühingute tavade lähendamine ja vältida ebaühtsust, pidades silmas, et eeldatavad makseviivituse tõenäosused, krediidiriski vahetustehingute riskimarginaalid ja makseviivitusest tingitud kahjumäärad on osaks samast kahe tundmatuga võrrandist ning et turutava kohaselt kasutatakse turumarginaalidest eeldatavate makseviivituse tõenäosuste tuletamiseks makseviivitusest tingitud kahjumäära fikseeritud väärtust, peaksid krediidiasutused ja investeerimisühingud kasutama sellist LGDMKT väärtust, mis on kooskõlas sellise makseviivitusest tingitud kahjumäära fikseeritud väärtusega, mida turuosalised tavapäraselt kasutavad eeldatavate makseviivituse tõenäosuste tuletamiseks sellistest likviidsetest kaubeldavatest krediidiriski marginaalidest, mida on kasutatud asjaomase vastaspoole krediidiriski marginaali asendaja kindlaksmääramiseks.

| (7) | Selleks et anda luba kasutada piiratud arvu väiksemate portfellide puhul krediidiväärtuse korrigeerimise riski täiustatud meetodit, on asjakohane võtta arvesse portfelli kui määruse (EL) nr 575/2013 artikli 272 punktis 4 määratletud tasaarvestatavate tehingute kogumit, samuti selliste muude kui sisemudeli meetodi kohaste tehingute arvu, mille suhtes kohaldatakse krediidiväärtuse korrigeerimise riski omavahendite nõuet, ja selliste muude kui sisemudeli meetodi kohaste tasaarvestatavate tehingute kogumite suurust, mille suhtes kohaldatakse krediidiväärtuse korrigeerimise riski omavahendite nõuet, ning piirata need krediidiasutuste ja investeerimisühingute erineva suuruse arvessevõtmiseks teatava protsendiga kõigi selliste tehingute koguarvust, mille suhtes kohaldatakse krediidiväärtuse korrigeerimise riski omavahendite nõuet, ja teatava protsendiga kõigi selliste tasaarvestatavate tehingute kogumite suuruste summast, mille suhtes kohaldatakse krediidiväärtuse korrigeerimise riski omavahendite nõuet. |
| --- | --- |

(7)

Selleks et anda luba kasutada piiratud arvu väiksemate portfellide puhul krediidiväärtuse korrigeerimise riski täiustatud meetodit, on asjakohane võtta arvesse portfelli kui määruse (EL) nr 575/2013 artikli 272 punktis 4 määratletud tasaarvestatavate tehingute kogumit, samuti selliste muude kui sisemudeli meetodi kohaste tehingute arvu, mille suhtes kohaldatakse krediidiväärtuse korrigeerimise riski omavahendite nõuet, ja selliste muude kui sisemudeli meetodi kohaste tasaarvestatavate tehingute kogumite suurust, mille suhtes kohaldatakse krediidiväärtuse korrigeerimise riski omavahendite nõuet, ning piirata need krediidiasutuste ja investeerimisühingute erineva suuruse arvessevõtmiseks teatava protsendiga kõigi selliste tehingute koguarvust, mille suhtes kohaldatakse krediidiväärtuse korrigeerimise riski omavahendite nõuet, ja teatava protsendiga kõigi selliste tasaarvestatavate tehingute kogumite suuruste summast, mille suhtes kohaldatakse krediidiväärtuse korrigeerimise riski omavahendite nõuet.

| (8) | Selleks et leevendada võimalikke katkemisi krediidiväärtuse korrigeerimise riski täiustatud meetodi kasutamises piiratud arvu väiksemate portfellide puhul, tuleks kõnealuse meetodi kasutamine lõpetada ainult juhul, kui kvantitatiivseid piirmäärasid on ületatud kahe järjestikuse kvartali jooksul. |
| --- | --- |

(8)

Selleks et leevendada võimalikke katkemisi krediidiväärtuse korrigeerimise riski täiustatud meetodi kasutamises piiratud arvu väiksemate portfellide puhul, tuleks kõnealuse meetodi kasutamine lõpetada ainult juhul, kui kvantitatiivseid piirmäärasid on ületatud kahe järjestikuse kvartali jooksul.

| (9) | Selleks et pädevad asutused saaksid oma järelevalveülesandeid tõhusalt täita, peaks neil olema võimalik teada saada, millal piiratud arvu väiksemate portfellide nõue ei ole enam täidetud; seetõttu peaksid krediidiasutused ja investeerimisühingud neil juhtudel pädevaid asutusi teavitama. |
| --- | --- |

(9)

Selleks et pädevad asutused saaksid oma järelevalveülesandeid tõhusalt täita, peaks neil olema võimalik teada saada, millal piiratud arvu väiksemate portfellide nõue ei ole enam täidetud; seetõttu peaksid krediidiasutused ja investeerimisühingud neil juhtudel pädevaid asutusi teavitama.

| (10) | Käesolev määrus põhineb regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul, mille Euroopa Pangandusjärelevalve esitas komisjonile. |
| --- | --- |

(10)

Käesolev määrus põhineb regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul, mille Euroopa Pangandusjärelevalve esitas komisjonile.

| (11) | Euroopa Pangandusjärelevalve on läbi viinud avatud avaliku konsultatsiooni käesoleva määruse aluseks oleva regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta, analüüsinud võimalikku asjaomast kulu ja kasu ning küsinud arvamust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (1) artikli 37 kohaselt loodud pangandussektori sidusrühmade kogult, |
| --- | --- |

(11)

Euroopa Pangandusjärelevalve on läbi viinud avatud avaliku konsultatsiooni käesoleva määruse aluseks oleva regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta, analüüsinud võimalikku asjaomast kulu ja kasu ning küsinud arvamust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (1) artikli 37 kohaselt loodud pangandussektori sidusrühmade kogult,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Asjakohase marginaali asendaja kindlaksmääramine

1.   Kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 383 lõike 1 neljanda lõiguga loetakse asjaomase vastaspoole marginaali asendajat vastaspoole krediidireitingut, majandusharu ja piirkonda arvesse võttes asjakohaseks, kui täidetud on järgmised tingimused:

| a) | marginaali asendaja kindlaksmääramisel on arvesse võetud kõiki punktides b, c ja d sätestatud vastaspoole krediidireitingu, majandusharu ja piirkonna tunnuseid; |
| --- | --- |

a)

marginaali asendaja kindlaksmääramisel on arvesse võetud kõiki punktides b, c ja d sätestatud vastaspoole krediidireitingu, majandusharu ja piirkonna tunnuseid;

| b) | krediidireitingu tunnuse kindlaksmääramisel on arvesse võetud sise- ja välisreitingu allikate eelnevalt kindlaksmääratud tähtsusjärjekorda. Krediidireitingud määratakse krediidikvaliteedi astmetesse, nagu on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 384 lõikes 2. Juhul kui kättesaadavad on mitmed välisreitingud, järgitakse nende krediidikvaliteedi astmetesse määramisel kõnealuse määruse artiklis 138 sätestatud meetodit, mis on kohaldatav mitme krediidikvaliteedi hinnangu puhul; |
| --- | --- |

b)

krediidireitingu tunnuse kindlaksmääramisel on arvesse võetud sise- ja välisreitingu allikate eelnevalt kindlaksmääratud tähtsusjärjekorda. Krediidireitingud määratakse krediidikvaliteedi astmetesse, nagu on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 384 lõikes 2. Juhul kui kättesaadavad on mitmed välisreitingud, järgitakse nende krediidikvaliteedi astmetesse määramisel kõnealuse määruse artiklis 138 sätestatud meetodit, mis on kohaldatav mitme krediidikvaliteedi hinnangu puhul;

| c) | majandusharu tunnuse kindlaksmääramisel on arvesse võetud vähemalt järgmisi kategooriaid:






  i) | avalik sektor; |
| --- | --- | --- |

c)

majandusharu tunnuse kindlaksmääramisel on arvesse võetud vähemalt järgmisi kategooriaid:

i)

avalik sektor;

| ii) | finantssektor; |
| --- | --- |

ii)

finantssektor;

| iii) | muud; |
| --- | --- |

iii)

muud;

| d) | piirkonna tunnuse kindlaksmääramisel on arvesse võetud vähemalt järgmisi kategooriaid:






  i) | Euroopa; |
| --- | --- | --- |

d)

piirkonna tunnuse kindlaksmääramisel on arvesse võetud vähemalt järgmisi kategooriaid:

i)

Euroopa;

| ii) | Põhja-Ameerika; |
| --- | --- |

ii)

Põhja-Ameerika;

| iii) | Aasia; |
| --- | --- |

iii)

Aasia;

| iv) | muu maailm; |
| --- | --- |

iv)

muu maailm;

| e) | marginaali asendaja kajastab kättesaadavaid krediidiriski vahetustehingute riskimarginaale ja muude likviidsete kaubeldavate krediidiriski instrumentide marginaale esinduslikul viisil, vastates kohaldatavate kategooriate asjakohasele kombinatsioonile ning täites lõikes 3 osutatud andmete kvaliteedi kriteeriume; |
| --- | --- |

e)

marginaali asendaja kajastab kättesaadavaid krediidiriski vahetustehingute riskimarginaale ja muude likviidsete kaubeldavate krediidiriski instrumentide marginaale esinduslikul viisil, vastates kohaldatavate kategooriate asjakohasele kombinatsioonile ning täites lõikes 3 osutatud andmete kvaliteedi kriteeriume;

| f) | marginaali asendaja asjakohasuse kindlakstegemisel lähtutakse pigem volatiilsusest kui marginaali tasemest. |
| --- | --- |

f)

marginaali asendaja asjakohasuse kindlakstegemisel lähtutakse pigem volatiilsusest kui marginaali tasemest.

2.   Lõike 1 kohasel vastaspoole krediidireitingu, majandusharu ja piirkonna tunnuste arvessevõtmisel loetakse asjakohaseks anda piirkondliku valitsuse või kohaliku omavalitsuse marginaali asendajale hinnang asjaomase riigi kui emitendi krediidiriski marginaali alusel, kui täidetud on üks järgmistest tingimustest:

| a) | piirkondlikul valitsusel või kohalikul omavalitsusel ja riigil on sama krediidireiting; |
| --- | --- |

a)

piirkondlikul valitsusel või kohalikul omavalitsusel ja riigil on sama krediidireiting;

| b) | piirkondlikul valitsusel või kohalikul omavalitsusel puudub krediidireiting. |
| --- | --- |

b)

piirkondlikul valitsusel või kohalikul omavalitsusel puudub krediidireiting.

3.   Kõik marginaali asendaja kindlaksmääramiseks kasutatavad sisendid peavad põhinema usaldusväärsetel andmetel, mis on jälgitavad likviidsel kahesuunalisel turul, nagu see on määratletud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 338 lõike 1 teises lõigus. Marginaali asendajate genereerimiseks kõigi asjaomaste kehtivusaegade jaoks ja kõigi varasemate perioodide jaoks, millele on osutatud kõnealuse määruse artikli 383 lõikes 5, peavad olema kättesaadavad piisavad andmed.

Artikkel 2

Näitaja LGDMKT kindlakstegemine

Krediidiväärtuse korrigeerimise riski omavahendite nõuete täiustatud meetodi kohase arvutamise eesmärgil kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud vastaspoole makseviivitusest tingitud kahjumäära (LGDMKT) kindlakstegemiseks sellise vastaspoole jaoks, kelle puhul on nõutav marginaali asendaja kasutamine, sellist LGDMKT väärtust, mis on kooskõlas selliste makseviivitusest tingitud kahjumäära fikseeritud väärtustega, mida turuosalised tavapäraselt kasutatavad eeldatavate makseviivituse tõenäosuste kindlaksmääramiseks selliste turumarginaalide põhjal, mida on kasutatud kõnealuse vastaspoole marginaali asendaja kindlaksmääramiseks artikli 1 kohaselt.

Artikkel 3

Kvalifitseeruvate portfellide arvule ja suurusele seatud kvantitatiivsed piirmäärad

1.   Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 383 lõikes 4 osutatud piiratud arvu väiksemate portfellide kriteeriumi täitmiseks peavad olema täidetud kõik järgmised tingimused:

| a) | kõigi selliste muude kui sisemudeli meetodi kohaste tehingute arv, mille suhtes kohaldatakse krediidiväärtuse korrigeerimise riski omavahendite nõuet, ei ületa 15 % kõigi selliste tehingute arvust, mille suhtes kohaldatakse krediidiväärtuse korrigeerimise riski omavahendite nõuet; |
| --- | --- |

a)

kõigi selliste muude kui sisemudeli meetodi kohaste tehingute arv, mille suhtes kohaldatakse krediidiväärtuse korrigeerimise riski omavahendite nõuet, ei ületa 15 % kõigi selliste tehingute arvust, mille suhtes kohaldatakse krediidiväärtuse korrigeerimise riski omavahendite nõuet;

| b) | ühegi sellise muu kui sisemudeli meetodi kohase tasaarvestatavate tehingute kogumi suurus, mille suhtes kohaldatakse krediidiväärtuse korrigeerimise riski omavahendite nõuet, ei ületa 1 % kõigi selliste tasaarvestatavate tehingute kogumite suuruste summast, mille suhtes kohaldatakse krediidiväärtuse korrigeerimise riski omavahendite nõuet; |
| --- | --- |

b)

ühegi sellise muu kui sisemudeli meetodi kohase tasaarvestatavate tehingute kogumi suurus, mille suhtes kohaldatakse krediidiväärtuse korrigeerimise riski omavahendite nõuet, ei ületa 1 % kõigi selliste tasaarvestatavate tehingute kogumite suuruste summast, mille suhtes kohaldatakse krediidiväärtuse korrigeerimise riski omavahendite nõuet;

| c) | kõigi selliste muude kui sisemudeli meetodi kohaste tasaarvestatavate tehingute kogumite suuruste summa, mille suhtes kohaldatakse krediidiväärtuse korrigeerimise riski omavahendite nõuet, ei ületa 10 % kõigi selliste tasaarvestatavate tehingute kogumite suuruste summast, mille suhtes kohaldatakse krediidiväärtuse korrigeerimise riski omavahendite nõuet. |
| --- | --- |

c)

kõigi selliste muude kui sisemudeli meetodi kohaste tasaarvestatavate tehingute kogumite suuruste summa, mille suhtes kohaldatakse krediidiväärtuse korrigeerimise riski omavahendite nõuet, ei ületa 10 % kõigi selliste tasaarvestatavate tehingute kogumite suuruste summast, mille suhtes kohaldatakse krediidiväärtuse korrigeerimise riski omavahendite nõuet.

2.   Lõike 1 punktide b ja c kohaldamisel vastab tasaarvestatavate tehingute kogumi suurus tasaarvestatavate tehingute kogumi makseviivituses olevale riskipositsioonile, mis on arvutatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 274 osutatud turuväärtuse meetodil, võttes kõnealuse määruse artikli 298 kohaselt arvesse tasaarvestuse mõju, kuid mitte tagatise mõju.

3.   Lõike 1 kohaldamisel arvutab krediidiasutus või investeerimisühing vähemalt kuiste jälgitud andmete põhjal iga kvartali kohta järgmise suhtarvude aritmeetilise keskmise:

| a) | muude kui sisemudeli meetodi kohaste tehingute arv jagatud tehingute koguarvuga; |
| --- | --- |

a)

muude kui sisemudeli meetodi kohaste tehingute arv jagatud tehingute koguarvuga;

| b) | suurima muu kui sisemudeli meetodi kohase tasaarvestatavate tehingute kogumi suurus eraldivõetuna jagatud kõigi tasaarvestatavate tehingute kogumite suuruste summaga ning |
| --- | --- |

b)

suurima muu kui sisemudeli meetodi kohase tasaarvestatavate tehingute kogumi suurus eraldivõetuna jagatud kõigi tasaarvestatavate tehingute kogumite suuruste summaga ning

| c) | kõigi muude kui sisemudeli meetodi kohaste tasaarvestatavate tehingute kogumite suuruste summa jagatud kõigi tasaarvestatavate tehingute kogumite suuruste summaga. |
| --- | --- |

c)

kõigi muude kui sisemudeli meetodi kohaste tasaarvestatavate tehingute kogumite suuruste summa jagatud kõigi tasaarvestatavate tehingute kogumite suuruste summaga.

4.   Kui lõikes 1 sätestatud kriteerium ei ole täidetud kahe järjestikuse lõikes 3 osutatud arvutuse puhul, kasutab krediidiasutus või investeerimisühing krediidiväärtuse korrigeerimise riski omavahendite nõuete arvutamiseks kõigi muude kui sisemudeli meetodi kohaste tasaarvestatavate tehingute kogumite puhul määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 384 sätestatud standardmeetodit ning teavitab pädevaid asutusi.

5.   Lõikes 1 sätestatud tingimusi kohaldatakse kas individuaalselt või konsolideeritud või allkonsolideeritud alusel, olenevalt sellest, milline on määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 283 osutatud sisemudeli meetodi kasutamiseks antud loa ulatus.

Artikkel 4

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. märts 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1093/2010, 24. november 2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12).

1

---

| 20.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 148/21 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 148/21

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) nr 527/2014,

12. märts 2014,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) nr 2013/36/EL seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega määratakse kindlaks instrumentide liigid, mis adekvaatselt kajastavad krediidiasutuse või investeerimisühingu krediidikvaliteeti pikemas perspektiivis ning on asjakohased kasutamiseks muutuvtasu maksmisel

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiivi (EL) nr 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ, (1) eriti selle artikli 94 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Instrumentides makstav muutuvtasu peaks edendama usaldusväärset ja tõhusat riskijuhtimist ega tohiks motiveerida võtma riske, mis ületavad krediidiasutuse või investeerimisühingu talutava riski piiri. Seepärast tuleks muutuvtasu maksmiseks kasutatavate instrumentide klassidega viia töötajate huvid kooskõlla aktsionäride, võlausaldajate ja muude sidusrühmade huvidega, nähes töötajatele ette stiimulid tegutseda krediidiasutuse või investeerimisühingu pikaajalistes huvides ja mitte võtta ülemääraseid riske. |
| --- | --- |

(1)

Instrumentides makstav muutuvtasu peaks edendama usaldusväärset ja tõhusat riskijuhtimist ega tohiks motiveerida võtma riske, mis ületavad krediidiasutuse või investeerimisühingu talutava riski piiri. Seepärast tuleks muutuvtasu maksmiseks kasutatavate instrumentide klassidega viia töötajate huvid kooskõlla aktsionäride, võlausaldajate ja muude sidusrühmade huvidega, nähes töötajatele ette stiimulid tegutseda krediidiasutuse või investeerimisühingu pikaajalistes huvides ja mitte võtta ülemääraseid riske.

| (2) | Tagamaks tugevat seost krediidiasutuse või investeerimisühingu krediidikvaliteediga pikemas perspektiivis, peaksid muutuvtasu maksmiseks kasutatavad instrumendid sisaldama asjakohaseid käivitavaid sündmusi allahindamiseks või konverteerimiseks, mis vähendavad instrumentide väärtust juhul, kui krediidiasutuse või investeerimisühingu krediidikvaliteet pikemas perspektiivis on halvenenud. Tasustamiseks kasutatavad käivitavad sündmused ei tohiks muuta instrumentide allutatuse taset ja seega ei tohiks tingida seda, et täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse või teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid ei kvalifitseeru enam omavahenditesse kuuluvate instrumentidena. |
| --- | --- |

(2)

Tagamaks tugevat seost krediidiasutuse või investeerimisühingu krediidikvaliteediga pikemas perspektiivis, peaksid muutuvtasu maksmiseks kasutatavad instrumendid sisaldama asjakohaseid käivitavaid sündmusi allahindamiseks või konverteerimiseks, mis vähendavad instrumentide väärtust juhul, kui krediidiasutuse või investeerimisühingu krediidikvaliteet pikemas perspektiivis on halvenenud. Tasustamiseks kasutatavad käivitavad sündmused ei tohiks muuta instrumentide allutatuse taset ja seega ei tohiks tingida seda, et täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse või teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid ei kvalifitseeru enam omavahenditesse kuuluvate instrumentidena.

| (3) | Täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse ja teise taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 (2) artiklites 52 ja 63 sätestatud tingimusi, kuid direktiivi 2013/36/EL artikli 94 lõike 1 punkti l alapunktis ii osutatud muude instrumentide suhtes, mida saab täielikult konverteerida esimese taseme põhiomavahenditesse või maha kanda, eritingimusi kõnealuse määruse kohaselt ei kohaldata, kuna kõnealuseid instrumente ei liigitata omavahendite instrumentideks usaldatavusnõuete seisukohast. Seepärast tuleks erinevatele instrumentide klassidele kehtestada erinõuded, et tagada nende asjakohane kasutamine muutuvtasu maksmiseks, võttes arvesse instrumentide eri laadi. Instrumentide kasutamine muutuvtasu maksmiseks ei tohiks takistada instrumentide kvalifitseerumist krediidiasutuse või investeerimisühingu omavahenditena, kui on täidetud määruses (EL) nr 575/2013 sätestatud tingimused. Samuti ei tohiks sellist kasutamist käsitada instrumendi tagasivõtmise stiimulina, kuna pärast edasilükkamis- ja säilitamisperioode peaksid töötajad üldiselt saama likviidseid vahendeid muul viisil kui tagasivõtmise kaudu. |
| --- | --- |

(3)

Täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse ja teise taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 (2) artiklites 52 ja 63 sätestatud tingimusi, kuid direktiivi 2013/36/EL artikli 94 lõike 1 punkti l alapunktis ii osutatud muude instrumentide suhtes, mida saab täielikult konverteerida esimese taseme põhiomavahenditesse või maha kanda, eritingimusi kõnealuse määruse kohaselt ei kohaldata, kuna kõnealuseid instrumente ei liigitata omavahendite instrumentideks usaldatavusnõuete seisukohast. Seepärast tuleks erinevatele instrumentide klassidele kehtestada erinõuded, et tagada nende asjakohane kasutamine muutuvtasu maksmiseks, võttes arvesse instrumentide eri laadi. Instrumentide kasutamine muutuvtasu maksmiseks ei tohiks takistada instrumentide kvalifitseerumist krediidiasutuse või investeerimisühingu omavahenditena, kui on täidetud määruses (EL) nr 575/2013 sätestatud tingimused. Samuti ei tohiks sellist kasutamist käsitada instrumendi tagasivõtmise stiimulina, kuna pärast edasilükkamis- ja säilitamisperioode peaksid töötajad üldiselt saama likviidseid vahendeid muul viisil kui tagasivõtmise kaudu.

| (4) | Muud instrumendid hõlmavad mitterahalisi võlainstrumente või võlaga seotud instrumente, mis ei kvalifitseeru omavahenditena. Muud instrumendid ei ole piiratud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 50 määratletud finantsinstrumentidega, vaid võivad hõlmata ka täiendavaid mitterahalisi instrumente, mis võivad olla hõlmatud krediidiasutuse või investeerimisühingu ja töötajate vaheliste lepingutega. Tagamaks, et kõnealused instrumendid kajastavad krediidiasutuse või investeerimisühingu krediidikvaliteeti pikemas perspektiivis, tuleks asjakohaste nõuetega tagada, et selliste instrumentide allahindamise või konverteerimise asjaolud lähevad kaugemale maksevõime taastamise või solveerimise olukordadest. |
| --- | --- |

(4)

Muud instrumendid hõlmavad mitterahalisi võlainstrumente või võlaga seotud instrumente, mis ei kvalifitseeru omavahenditena. Muud instrumendid ei ole piiratud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 50 määratletud finantsinstrumentidega, vaid võivad hõlmata ka täiendavaid mitterahalisi instrumente, mis võivad olla hõlmatud krediidiasutuse või investeerimisühingu ja töötajate vaheliste lepingutega. Tagamaks, et kõnealused instrumendid kajastavad krediidiasutuse või investeerimisühingu krediidikvaliteeti pikemas perspektiivis, tuleks asjakohaste nõuetega tagada, et selliste instrumentide allahindamise või konverteerimise asjaolud lähevad kaugemale maksevõime taastamise või solveerimise olukordadest.

| (5) | Muutuvtasu maksmiseks kasutatavate instrumentide tagasivõtmise, lunastamise, tagasiostmise või konverteerimise korral ei tohiks sellised tehingud üldjuhul suurendada tasu väärtust, tehes väljamakseid, mis on suuremad kui instrumendi väärtus, või konverteerides instrumendiks, mille väärtus on suurem kui algselt eraldatud instrumendil. See on oluline tagamaks, et tasu ei maksta vahendite ega meetodite abil, mis soodustavad direktiivi 2013/36/EÜ artikli 94 lõike 1 mittejärgimist. |
| --- | --- |

(5)

Muutuvtasu maksmiseks kasutatavate instrumentide tagasivõtmise, lunastamise, tagasiostmise või konverteerimise korral ei tohiks sellised tehingud üldjuhul suurendada tasu väärtust, tehes väljamakseid, mis on suuremad kui instrumendi väärtus, või konverteerides instrumendiks, mille väärtus on suurem kui algselt eraldatud instrumendil. See on oluline tagamaks, et tasu ei maksta vahendite ega meetodite abil, mis soodustavad direktiivi 2013/36/EÜ artikli 94 lõike 1 mittejärgimist.

| (6) | Muutuvtasu maksmiseks kasutatavate instrumentide tagasivõtmise, lunastamise, tagasiostmise või konverteerimise korral peaksid kõnealused tehingud põhinema väärtusel, mis on kindlaks määratud kohaldatava raamatupidamistava kohaselt. Seepärast tuleks ette näha, et instrumente hinnatakse kõigil kõnealustel juhtudel, et hoida ära direktiivi 2013/36/EL tasustamisalaste nõuete täitmisest kõrvalehoidumist, eelkõige seoses töötasu moodustava põhi- ja muutuvtasu komponentide suhtega ning riskide võtmisega kooskõlas olemisega. |
| --- | --- |

(6)

Muutuvtasu maksmiseks kasutatavate instrumentide tagasivõtmise, lunastamise, tagasiostmise või konverteerimise korral peaksid kõnealused tehingud põhinema väärtusel, mis on kindlaks määratud kohaldatava raamatupidamistava kohaselt. Seepärast tuleks ette näha, et instrumente hinnatakse kõigil kõnealustel juhtudel, et hoida ära direktiivi 2013/36/EL tasustamisalaste nõuete täitmisest kõrvalehoidumist, eelkõige seoses töötasu moodustava põhi- ja muutuvtasu komponentide suhtega ning riskide võtmisega kooskõlas olemisega.

| (7) | Määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 54 on sätestatud täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide allahindamise või konverteerimise mehhanismid. Lisaks on direktiivi 2013/36/EL artikli 94 lõike 1 punkti l alapunktiga ii ette nähtud, et muud instrumendid võib täielikult konverteerida esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvateks instrumentideks või alla hinnata. Kuna muude instrumentide konverteerimise või allahindamise majanduslik tulemus on sama kui täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide puhul, tuleks muude instrumentide konverteerimise või allahindamise mehhanismide puhul võtta arvesse täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide suhtes kohaldatavaid mehhanisme, tehes kohandused, et võtta arvesse asjaolu, et muud instrumendid ei kvalifitseeru usaldatavusnõuete seisukohast omavahendite instrumentidena. Teise taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide suhtes ei kohaldata määruse (EL) nr 575/2013 kohaseid regulatiivseid nõudeid seoses allahindamise ja konverteerimisega. Tagamaks, et krediidiasutuse või investeerimisühingu krediidikvaliteedi halvenemise korral vähendatakse muutuvtasu maksmiseks kasutatavate kõigi selliste instrumentide väärtust, tuleks kindlaks määrata olukorrad, mil kõnealused instrumendid tuleb alla hinnata või konverteerida. Järjepideva kohaldamise tagamiseks tuleks kindlaks määrata teise taseme omavahenditesse kuuluvate ja muude instrumentide allahindamise, üleshindamise ja konverteerimise mehhanismid. |
| --- | --- |

(7)

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 54 on sätestatud täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide allahindamise või konverteerimise mehhanismid. Lisaks on direktiivi 2013/36/EL artikli 94 lõike 1 punkti l alapunktiga ii ette nähtud, et muud instrumendid võib täielikult konverteerida esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvateks instrumentideks või alla hinnata. Kuna muude instrumentide konverteerimise või allahindamise majanduslik tulemus on sama kui täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide puhul, tuleks muude instrumentide konverteerimise või allahindamise mehhanismide puhul võtta arvesse täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide suhtes kohaldatavaid mehhanisme, tehes kohandused, et võtta arvesse asjaolu, et muud instrumendid ei kvalifitseeru usaldatavusnõuete seisukohast omavahendite instrumentidena. Teise taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide suhtes ei kohaldata määruse (EL) nr 575/2013 kohaseid regulatiivseid nõudeid seoses allahindamise ja konverteerimisega. Tagamaks, et krediidiasutuse või investeerimisühingu krediidikvaliteedi halvenemise korral vähendatakse muutuvtasu maksmiseks kasutatavate kõigi selliste instrumentide väärtust, tuleks kindlaks määrata olukorrad, mil kõnealused instrumendid tuleb alla hinnata või konverteerida. Järjepideva kohaldamise tagamiseks tuleks kindlaks määrata teise taseme omavahenditesse kuuluvate ja muude instrumentide allahindamise, üleshindamise ja konverteerimise mehhanismid.

| (8) | Instrumentidest tulenevad väljamaksed võivad olla eri laadi. Need võivad olla muutuvad või fikseeritud ning neid võib teha teatavate ajavahemike järel või instrumendi lõpptähtajal. Kooskõlas Euroopa Pangandusjärelevalve Komitee (3) välja antud juhistega tasustamispõhimõtete ja -tavade kohta, ei tuleks usaldusväärse ja tõhusa riskijuhtimise edendamiseks teha töötajatele väljamakseid edasilükkamisperioodide vältel. Töötajad peaksid saama väljamakseid ainult perioodide eest, mis järgnevad instrumendi suhtes nõudeõiguse tekkimisele. Seepärast on asjakohane kasutada muutuvtasu maksmiseks ainult instrumente, millelt tehakse instrumendi omanikule väljamakseid teatavate ajavahemike järel. Nullkupongvõlakirjad ega instrumendid, millelt tulu välja ei maksta, ei tohiks moodustada tasu olulist osa, mis peab koosnema direktiivi 2013/36/EL artikli 94 lõike 1 punktis l osutatud instrumentide tasakaalustatud kogumist. See on seotud sellega, et töötajad saaksid edasilükkamisperioodil kasu väärtuse suurenemisest, mida võib pidada väljamakse saamisega samaväärseks. |
| --- | --- |

(8)

Instrumentidest tulenevad väljamaksed võivad olla eri laadi. Need võivad olla muutuvad või fikseeritud ning neid võib teha teatavate ajavahemike järel või instrumendi lõpptähtajal. Kooskõlas Euroopa Pangandusjärelevalve Komitee (3) välja antud juhistega tasustamispõhimõtete ja -tavade kohta, ei tuleks usaldusväärse ja tõhusa riskijuhtimise edendamiseks teha töötajatele väljamakseid edasilükkamisperioodide vältel. Töötajad peaksid saama väljamakseid ainult perioodide eest, mis järgnevad instrumendi suhtes nõudeõiguse tekkimisele. Seepärast on asjakohane kasutada muutuvtasu maksmiseks ainult instrumente, millelt tehakse instrumendi omanikule väljamakseid teatavate ajavahemike järel. Nullkupongvõlakirjad ega instrumendid, millelt tulu välja ei maksta, ei tohiks moodustada tasu olulist osa, mis peab koosnema direktiivi 2013/36/EL artikli 94 lõike 1 punktis l osutatud instrumentide tasakaalustatud kogumist. See on seotud sellega, et töötajad saaksid edasilükkamisperioodil kasu väärtuse suurenemisest, mida võib pidada väljamakse saamisega samaväärseks.

| (9) | Väga suured väljamaksed võivad vähendada pikaajalisi stiimuleid usaldusväärseks riskide võtmiseks, kuna need tegelikult suurendavad tasu muutuvkomponenti. Eelkõige ei tohiks väljamakseid teha harvemini kui kord aastas, kuna see tingiks väljamaksete tegeliku akumuleerumise edasilükkamisperioodidel ning väljamaksed tehtaks muutuvtasu väljamaksmise ajal. Väljamaksete akumuleerumine oleks vastuolus direktiivi 2013/36/EL artikli 94 lõike 1 punktiga g seoses töötasu moodustava põhitasu ja muutuvtasu komponentide vahelise suhtega ning kõnealuse artikli punktis m sätestatud põhimõttega, mille kohaselt ei saada edasilükkamiskriteeriumide alusel väljamakstavat töötasu kiiremini kui proportsionaalselt. Seepärast ei tohiks pärast instrumendi suhtes nõudeõiguse teket tehtavad väljamaksed olla suuremad turuhinnast. Selleks tuleks ette näha, et muutuvtasu maksmiseks kasutatavaid instrumente või instrumente, millega need on seotud, emiteeritakse peamiselt muudele investoritele, või et selliste instrumentide suhtes kehtestatakse väljamaksete ülempiir. |
| --- | --- |

(9)

Väga suured väljamaksed võivad vähendada pikaajalisi stiimuleid usaldusväärseks riskide võtmiseks, kuna need tegelikult suurendavad tasu muutuvkomponenti. Eelkõige ei tohiks väljamakseid teha harvemini kui kord aastas, kuna see tingiks väljamaksete tegeliku akumuleerumise edasilükkamisperioodidel ning väljamaksed tehtaks muutuvtasu väljamaksmise ajal. Väljamaksete akumuleerumine oleks vastuolus direktiivi 2013/36/EL artikli 94 lõike 1 punktiga g seoses töötasu moodustava põhitasu ja muutuvtasu komponentide vahelise suhtega ning kõnealuse artikli punktis m sätestatud põhimõttega, mille kohaselt ei saada edasilükkamiskriteeriumide alusel väljamakstavat töötasu kiiremini kui proportsionaalselt. Seepärast ei tohiks pärast instrumendi suhtes nõudeõiguse teket tehtavad väljamaksed olla suuremad turuhinnast. Selleks tuleks ette näha, et muutuvtasu maksmiseks kasutatavaid instrumente või instrumente, millega need on seotud, emiteeritakse peamiselt muudele investoritele, või et selliste instrumentide suhtes kehtestatakse väljamaksete ülempiir.

| (10) | Direktiivi 2013/36/EL artikli 94 lõike 1 kohaselt muutuvtasu maksmisel kohaldatavad edasilükkamis- ja säilitamisnõuded peavad olema täidetud kogu aeg, sealhulgas muutuvtasu maksmiseks kasutatavate instrumentide tagasivõtmise, lunastamise, tagasiostmise või konverteerimise korral. Seepärast tuleks sellistes olukordades vahetada instrumendid täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvate, teise taseme omavahenditesse kuuluvate ja muude instrumentide vastu, mis kajastavad krediidiasutuse või investeerimisühingu krediidikvaliteeti pikemas perspektiivis ning millel on samad omadused nagu algselt muutuvtasu maksmiseks ettenähtud instrumendil ning sama väärtus, võttes arvesse mis tahes allahinnatud summasid. Kui muudel instrumentidel kui täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid on fikseeritud lõpptähtaeg, tuleks kehtestada miinimumnõuded selliste instrumentide järelejäänud tähtaja kohta, kui neid kasutatakse muutuvtasu maksmiseks, tagamaks, et kõnealused instrumendid on kooskõlas nõuetega, mis käsitlevad muutuvtasu puhul kohaldatavat edasilükkamis- ja säilitamisperioodi. |
| --- | --- |

(10)

Direktiivi 2013/36/EL artikli 94 lõike 1 kohaselt muutuvtasu maksmisel kohaldatavad edasilükkamis- ja säilitamisnõuded peavad olema täidetud kogu aeg, sealhulgas muutuvtasu maksmiseks kasutatavate instrumentide tagasivõtmise, lunastamise, tagasiostmise või konverteerimise korral. Seepärast tuleks sellistes olukordades vahetada instrumendid täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvate, teise taseme omavahenditesse kuuluvate ja muude instrumentide vastu, mis kajastavad krediidiasutuse või investeerimisühingu krediidikvaliteeti pikemas perspektiivis ning millel on samad omadused nagu algselt muutuvtasu maksmiseks ettenähtud instrumendil ning sama väärtus, võttes arvesse mis tahes allahinnatud summasid. Kui muudel instrumentidel kui täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid on fikseeritud lõpptähtaeg, tuleks kehtestada miinimumnõuded selliste instrumentide järelejäänud tähtaja kohta, kui neid kasutatakse muutuvtasu maksmiseks, tagamaks, et kõnealused instrumendid on kooskõlas nõuetega, mis käsitlevad muutuvtasu puhul kohaldatavat edasilükkamis- ja säilitamisperioodi.

| (11) | Direktiiviga 2013/36/EL ei ole muutuvtasu maksmiseks kõlblike instrumentide liigid piiratud konkreetse finantsinstrumentide liigiga. Peaks olema võimalik kasutada sünteetilisi instrumente või töötajate ja krediidiasutuse või investeerimisühingu vahelisi lepinguid, mis on seotud täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentidega ja teise taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentidega, mida saab täielikult konverteerida või alla hinnata. See võimaldab näha selliste instrumentide tingimustes ette eritingimused, mida kohaldatakse üksnes töötajatele tulemustasu maksmiseks kasutatavate instrumentide suhtes, ilma et selliseid eritingimusi oleks vaja kehtestada muudele investoritele. |
| --- | --- |

(11)

Direktiiviga 2013/36/EL ei ole muutuvtasu maksmiseks kõlblike instrumentide liigid piiratud konkreetse finantsinstrumentide liigiga. Peaks olema võimalik kasutada sünteetilisi instrumente või töötajate ja krediidiasutuse või investeerimisühingu vahelisi lepinguid, mis on seotud täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentidega ja teise taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentidega, mida saab täielikult konverteerida või alla hinnata. See võimaldab näha selliste instrumentide tingimustes ette eritingimused, mida kohaldatakse üksnes töötajatele tulemustasu maksmiseks kasutatavate instrumentide suhtes, ilma et selliseid eritingimusi oleks vaja kehtestada muudele investoritele.

| (12) | Konsolideerimisgrupi puhul võib emissioone hallata keskselt emaettevõtja raames. Seepärast ei tohi sellisesse konsolideerimisgruppi kuuluvad krediidiasutused ja investeerimisühingud alati emiteerida instrumente, mida võib kasutada muutuvtasu maksmiseks. Määrusega (EL) nr 575/2013 on ette nähtud, et teatavatel tingimustel võib konsolideerimise alla kuuluvate üksuste emiteeritud täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse ja teise taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente arvata krediidiasutuse või investeerimisühingu omavahendite hulka. Seepärast peaks olema võimalik kasutada ka selliseid instrumente muutuvtasu maksmiseks, tingimusel, et selliseid instrumente muutuvtasu maksmiseks kasutava krediidiasutuse või investeerimisühingu krediidikvaliteedi ning instrumendi emitendi krediidikvaliteedi vahel on selge seos. Eeldatavalt on selline seos tavapäraselt emaettevõtja ja tütarettevõtja vahel. Teatavatel tingimustel peaks olema võimalik kasutada muutuvtasu maksmiseks ka muid selliseid instrumente kui täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse ja teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, mida otseselt ei emiteeri krediidiasutus või investeerimisühing. Instrumente, mis on seotud aluseks olevate instrumentidega, mille on emiteerinud emaettevõtja kolmandas riigis, ja mis on samaväärsed täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse või teise taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentidega, peaks olema võimalik kasutada muutuvtasu maksmiseks, kui käivitav sündmus osutab sellist sünteetilist instrumenti kasutavale krediidiasutusele või investeerimisühingule. |
| --- | --- |

(12)

Konsolideerimisgrupi puhul võib emissioone hallata keskselt emaettevõtja raames. Seepärast ei tohi sellisesse konsolideerimisgruppi kuuluvad krediidiasutused ja investeerimisühingud alati emiteerida instrumente, mida võib kasutada muutuvtasu maksmiseks. Määrusega (EL) nr 575/2013 on ette nähtud, et teatavatel tingimustel võib konsolideerimise alla kuuluvate üksuste emiteeritud täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse ja teise taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente arvata krediidiasutuse või investeerimisühingu omavahendite hulka. Seepärast peaks olema võimalik kasutada ka selliseid instrumente muutuvtasu maksmiseks, tingimusel, et selliseid instrumente muutuvtasu maksmiseks kasutava krediidiasutuse või investeerimisühingu krediidikvaliteedi ning instrumendi emitendi krediidikvaliteedi vahel on selge seos. Eeldatavalt on selline seos tavapäraselt emaettevõtja ja tütarettevõtja vahel. Teatavatel tingimustel peaks olema võimalik kasutada muutuvtasu maksmiseks ka muid selliseid instrumente kui täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse ja teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, mida otseselt ei emiteeri krediidiasutus või investeerimisühing. Instrumente, mis on seotud aluseks olevate instrumentidega, mille on emiteerinud emaettevõtja kolmandas riigis, ja mis on samaväärsed täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse või teise taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentidega, peaks olema võimalik kasutada muutuvtasu maksmiseks, kui käivitav sündmus osutab sellist sünteetilist instrumenti kasutavale krediidiasutusele või investeerimisühingule.

| (13) | Käesolev määrus põhineb regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul, mille Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) esitas Euroopa Komisjonile. |
| --- | --- |

(13)

Käesolev määrus põhineb regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul, mille Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) esitas Euroopa Komisjonile.

| (14) | EBA on läbi viinud avaliku konsultatsiooni regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta, analüüsinud võimalikku asjaomast kulu ja kasu ning küsinud arvamust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (4) artikli 37 kohaselt loodud pangandussektori sidusrühmade kogult. |
| --- | --- |

(14)

EBA on läbi viinud avaliku konsultatsiooni regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta, analüüsinud võimalikku asjaomast kulu ja kasu ning küsinud arvamust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (4) artikli 37 kohaselt loodud pangandussektori sidusrühmade kogult.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Instrumentide liigid, mis kajastavad adekvaatselt krediidiasutuse või investeerimisühingu krediidikvaliteeti pikemas perspektiivis ja on asjakohased kasutamiseks muutuvtasu maksmisel

1.   Instrumentide liigid, mis täidavad direktiivi 2013/36/EL artikli 94 lõike 1 punkti l alapunktis ii sätestatud tingimusi, on järgmised:

| a) | täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide liigid, kui kõnealused liigid täidavad lõikes 2 ja artiklis 2 osutatud tingimusi ning on kooskõlas artikli 5 lõikega 9 ja artikli 5 lõike 13 punktiga c; |
| --- | --- |

a)

täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide liigid, kui kõnealused liigid täidavad lõikes 2 ja artiklis 2 osutatud tingimusi ning on kooskõlas artikli 5 lõikega 9 ja artikli 5 lõike 13 punktiga c;

| b) | teise taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide liigid, kui kõnealused liigid täidavad lõikes 2 ja artiklis 3 osutatud tingimusi ning on kooskõlas artikliga 5; |
| --- | --- |

b)

teise taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide liigid, kui kõnealused liigid täidavad lõikes 2 ja artiklis 3 osutatud tingimusi ning on kooskõlas artikliga 5;

| c) | instrumentide liigid, mida saab täielikult konverteerida esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvateks instrumentideks või alla hinnata ning mis ei ole täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid ega teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid („muud instrumendid”) artiklis 4 osutatud juhtudel, kui kõnealused liigid täidavad lõikes 2 osutatud tingimusi ning on kooskõlas artikliga 5. |
| --- | --- |

c)

instrumentide liigid, mida saab täielikult konverteerida esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvateks instrumentideks või alla hinnata ning mis ei ole täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid ega teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid („muud instrumendid”) artiklis 4 osutatud juhtudel, kui kõnealused liigid täidavad lõikes 2 osutatud tingimusi ning on kooskõlas artikliga 5.

2.   Lõikes 1 osutatud instrumentide liigid peavad täitma järgmisi tingimusi:

| a) | instrumendid ei ole tagatud ja neile ei ole antud garantiid, mis suurendab instrumendi omaniku nõuete nõudeõiguse järku; |
| --- | --- |

a)

instrumendid ei ole tagatud ja neile ei ole antud garantiid, mis suurendab instrumendi omaniku nõuete nõudeõiguse järku;

| b) | kui instrumenti reguleerivate sätetega on lubatud instrumenti konverteerida, kasutatakse kõnealust instrumenti muutuvtasuna eraldamise eesmärgil ainult juhul, kui konverteerimise määr või ulatus on kehtestatud tasemel, millega tagatakse, et sellise instrumendi väärtus, milleks algselt eraldatud instrument konverteeritakse, ei ole kõrgem kui algselt eraldatud instrumendi väärtus ajal, mil kõnealune instrument muutuvtasuna eraldati; |
| --- | --- |

b)

kui instrumenti reguleerivate sätetega on lubatud instrumenti konverteerida, kasutatakse kõnealust instrumenti muutuvtasuna eraldamise eesmärgil ainult juhul, kui konverteerimise määr või ulatus on kehtestatud tasemel, millega tagatakse, et sellise instrumendi väärtus, milleks algselt eraldatud instrument konverteeritakse, ei ole kõrgem kui algselt eraldatud instrumendi väärtus ajal, mil kõnealune instrument muutuvtasuna eraldati;

| c) | selliseid konverteeritavaid instrumente reguleerivate sätetega, mida kasutatakse üksnes muutuvtasu maksmiseks, tagatakse, et sellise instrumendi väärtus, milleks algselt eraldatud instrument konverteeritakse, ei ole kõrgem kui algselt eraldatud instrumendi väärtus konverteerimise ajal; |
| --- | --- |

c)

selliseid konverteeritavaid instrumente reguleerivate sätetega, mida kasutatakse üksnes muutuvtasu maksmiseks, tagatakse, et sellise instrumendi väärtus, milleks algselt eraldatud instrument konverteeritakse, ei ole kõrgem kui algselt eraldatud instrumendi väärtus konverteerimise ajal;

| d) | instrumenti reguleerivate sätetega nähakse ette, et mis tahes väljamaksed tehakse vähemalt kord aastas ja need tehakse instrumendi omanikule; |
| --- | --- |

d)

instrumenti reguleerivate sätetega nähakse ette, et mis tahes väljamaksed tehakse vähemalt kord aastas ja need tehakse instrumendi omanikule;

| e) | instrumendid hinnatakse kohaldatava raamatupidamistava kohaselt väärtuses, mis neil oli eraldamise ajal. Hindamisel võetakse arvesse krediidiasutuse või investeerimisühingu krediidikvaliteeti ja hindamine vaadatakse sõltumatult läbi; |
| --- | --- |

e)

instrumendid hinnatakse kohaldatava raamatupidamistava kohaselt väärtuses, mis neil oli eraldamise ajal. Hindamisel võetakse arvesse krediidiasutuse või investeerimisühingu krediidikvaliteeti ja hindamine vaadatakse sõltumatult läbi;

| f) | selliseid instrumente reguleerivate sätetega, mis on emiteeritud üksnes muutuvtasu maksmiseks, on ette nähtud, et instrumendi tagasivõtmise, lunastamise, tagasiostmise või konverteerimise korral viiakse kohaldatava raamatupidamistava kohaselt läbi hindamine. |
| --- | --- |

f)

selliseid instrumente reguleerivate sätetega, mis on emiteeritud üksnes muutuvtasu maksmiseks, on ette nähtud, et instrumendi tagasivõtmise, lunastamise, tagasiostmise või konverteerimise korral viiakse kohaldatava raamatupidamistava kohaselt läbi hindamine.

Artikkel 2

Täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide liikide suhtes kohaldatavad tingimused

Täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide liigid peavad täitma järgmisi tingimusi:

| a) | instrumente reguleerivate sätetega määratakse kindlaks käivitav sündmus määruse (EL) nr 575/2013 artikli 52 lõike 1 punkti n kohaldamiseks; |
| --- | --- |

a)

instrumente reguleerivate sätetega määratakse kindlaks käivitav sündmus määruse (EL) nr 575/2013 artikli 52 lõike 1 punkti n kohaldamiseks;

| b) | punktis a osutatud käivitav sündmus leiab aset juhul, kui instrumendi emiteerinud krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme põhiomavahendite suhtarv, millele on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktis a, väheneb allapoole järgmist:






  i) | 7 %; |
| --- | --- | --- |

b)

punktis a osutatud käivitav sündmus leiab aset juhul, kui instrumendi emiteerinud krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme põhiomavahendite suhtarv, millele on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktis a, väheneb allapoole järgmist:

i)

7 %;

| ii) | 7 protsendist kõrgem tase, kui see on määratud kindlaks krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt ja täpsustatud instrumenti reguleerivates sätetes; |
| --- | --- |

ii)

7 protsendist kõrgem tase, kui see on määratud kindlaks krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt ja täpsustatud instrumenti reguleerivates sätetes;

| c) | täidetud on üks järgmistest nõuetest:






  i) | instrumendid emiteeritakse üksnes muutuvtasuna eraldamise eesmärgil ja instrumenti reguleerivate sätetega tagatakse, et mis tahes väljamaksed tehakse hinnaga, mis on kooskõlas selliste sarnaste instrumentide turuhinnaga, mille on emiteerinud võrreldava laadi, suuruse, keerukuse ja krediidikvaliteediga krediidiasutus või investeerimisühing, ning kõnealune hind ei ole muutuvtasu eraldamise ajal igal juhul kõrgem kui 8 protsendipunkti üle liidu aastase keskmise hinnamuutuse, mida avaldab komisjon (Eurostat) nõukogu määruse (EÜ) nr 2494/95 (5) artikli 11 kohaselt tarbijahindade harmoneeritud indeksite raames. Kui instrumendid eraldatakse töötajatele, kelle ametialase tegevuse valdav osa on väljaspool liitu, ja instrumendid on nomineeritud kolmanda riigi emiteeritud valuutas, võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud kasutada kõnealuse kolmanda riigi puhul kehtestatud sarnast sõltumatult arvutatud tarbijahinnaindeksit; |
| --- | --- | --- |

c)

täidetud on üks järgmistest nõuetest:

i)

instrumendid emiteeritakse üksnes muutuvtasuna eraldamise eesmärgil ja instrumenti reguleerivate sätetega tagatakse, et mis tahes väljamaksed tehakse hinnaga, mis on kooskõlas selliste sarnaste instrumentide turuhinnaga, mille on emiteerinud võrreldava laadi, suuruse, keerukuse ja krediidikvaliteediga krediidiasutus või investeerimisühing, ning kõnealune hind ei ole muutuvtasu eraldamise ajal igal juhul kõrgem kui 8 protsendipunkti üle liidu aastase keskmise hinnamuutuse, mida avaldab komisjon (Eurostat) nõukogu määruse (EÜ) nr 2494/95 (5) artikli 11 kohaselt tarbijahindade harmoneeritud indeksite raames. Kui instrumendid eraldatakse töötajatele, kelle ametialase tegevuse valdav osa on väljaspool liitu, ja instrumendid on nomineeritud kolmanda riigi emiteeritud valuutas, võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud kasutada kõnealuse kolmanda riigi puhul kehtestatud sarnast sõltumatult arvutatud tarbijahinnaindeksit;

| ii) | instrumentide eraldamisel muutuvtasuna oli vähemalt 60 % emiteeritud instrumentidest emiteeritud muuks otstarbeks kui muutuvtasuna eraldamiseks ning neid ei hoia järgmine üksus ega mis tahes ettevõtja, kellel on märkimisväärne seos järgmise üksusega:






  — | krediidiasutus või investeerimisühing või tema tütarettevõtjad; |
| --- | --- | --- |

ii)

instrumentide eraldamisel muutuvtasuna oli vähemalt 60 % emiteeritud instrumentidest emiteeritud muuks otstarbeks kui muutuvtasuna eraldamiseks ning neid ei hoia järgmine üksus ega mis tahes ettevõtja, kellel on märkimisväärne seos järgmise üksusega:

—

krediidiasutus või investeerimisühing või tema tütarettevõtjad;

| — | krediidiasutuse või investeerimisühingu emaettevõtja või tema tütarettevõtjad; |
| --- | --- |

—

krediidiasutuse või investeerimisühingu emaettevõtja või tema tütarettevõtjad;

| — | emaettevõtjana tegutsev finantsvaldusettevõtja või tema tütarettevõtjad; |
| --- | --- |

—

emaettevõtjana tegutsev finantsvaldusettevõtja või tema tütarettevõtjad;

| — | segavaldusettevõtja või tema tütarettevõtjad; |
| --- | --- |

—

segavaldusettevõtja või tema tütarettevõtjad;

| — | segafinantsvaldusettevõtja või tema tütarettevõtjad. |
| --- | --- |

—

segafinantsvaldusettevõtja või tema tütarettevõtjad.

Artikkel 3

Teise taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide liikide suhtes kohaldatavad tingimused

Teise taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide liigid peavad täitma järgmisi tingimusi:

| a) | instrumentide muutuvtasuna eraldamise ajal on instrumentide järelejäänud tähtaeg võrdne selliste edasilükkamis- ja säilitamisperioodidega summaga või sellest suurem, mida kohaldatakse muutuvtasu suhtes seoses kõnealuste instrumentide eraldamisega; |
| --- | --- |

a)

instrumentide muutuvtasuna eraldamise ajal on instrumentide järelejäänud tähtaeg võrdne selliste edasilükkamis- ja säilitamisperioodidega summaga või sellest suurem, mida kohaldatakse muutuvtasu suhtes seoses kõnealuste instrumentide eraldamisega;

| b) | instrumente reguleerivate sätetega nähakse ette, et käivitava sündmuse korral hinnatakse instrumentide põhisumma püsivalt või ajutiselt alla või konverteeritakse instrumendid esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvateks instrumentideks; |
| --- | --- |

b)

instrumente reguleerivate sätetega nähakse ette, et käivitava sündmuse korral hinnatakse instrumentide põhisumma püsivalt või ajutiselt alla või konverteeritakse instrumendid esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvateks instrumentideks;

| c) | punktis b osutatud käivitav sündmus leiab aset juhul, kui instrumendi emiteerinud krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme põhiomavahendite suhtarv, millele on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktis a, väheneb allapoole järgmist:






  i) | 7 %; |
| --- | --- | --- |

c)

punktis b osutatud käivitav sündmus leiab aset juhul, kui instrumendi emiteerinud krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme põhiomavahendite suhtarv, millele on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktis a, väheneb allapoole järgmist:

i)

7 %;

| ii) | ii) 7 protsendist kõrgem tase, kui see on määratud kindlaks krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt ja täpsustatud instrumenti reguleerivates sätetes; |
| --- | --- |

ii)

ii) 7 protsendist kõrgem tase, kui see on määratud kindlaks krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt ja täpsustatud instrumenti reguleerivates sätetes;

| d) | täidetud on üks artikli 2 punktis c sätestatud nõuetest. |
| --- | --- |

d)

täidetud on üks artikli 2 punktis c sätestatud nõuetest.

Artikkel 4

Muude instrumentide liikide suhtes kohaldatavad tingimused

1.   Artikli 1 lõike 1 punktis c sätestatud tingimustel peavad muud instrumendid täitma direktiivi 2013/36/EL artikli 94 lõike 1 punkti l alapunktis ii sätestatud tingimusi igal järgmisel juhul:

| a) | muud instrumendid täidavad lõikes 2 osutatud tingimusi; |
| --- | --- |

a)

muud instrumendid täidavad lõikes 2 osutatud tingimusi;

| b) | muud instrumendid on seotud täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse või teise taseme omavahenditesse kuuluva instrumendiga ning täidavad lõikes 3 osutatud tingimusi; |
| --- | --- |

b)

muud instrumendid on seotud täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse või teise taseme omavahenditesse kuuluva instrumendiga ning täidavad lõikes 3 osutatud tingimusi;

| c) | muud instrumendid on seotud instrumendiga, mis oleks täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluv instrument või teise taseme omavahenditesse kuuluv instrument, kui seda ei oleks emiteerinud krediidiasutuse või investeerimisühingu emaettevõtja, kes määruse (EL) nr 575/2013 I osa II jaotise 2. peatüki kohaselt ei kuulu konsolideerimise alla, ning muud instrumendid täidavad lõikes 4 sätestatud tingimusi; |
| --- | --- |

c)

muud instrumendid on seotud instrumendiga, mis oleks täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluv instrument või teise taseme omavahenditesse kuuluv instrument, kui seda ei oleks emiteerinud krediidiasutuse või investeerimisühingu emaettevõtja, kes määruse (EL) nr 575/2013 I osa II jaotise 2. peatüki kohaselt ei kuulu konsolideerimise alla, ning muud instrumendid täidavad lõikes 4 sätestatud tingimusi;

2.   Lõike 1 punktis a osutatud tingimused on järgmised:

| a) | muud instrumendid emiteeritakse otse või üksuse kaudu, kes määruse (EL) nr 575/2013 I osa II jaotise 2. peatüki kohaselt kuulub grupisisese konsolideerimise alla, tingimusel, et on põhjust eeldada, et instrumendi emitendi krediidikvaliteedi muutusega kaasneb sellise krediidiasutuse või investeerimisühingu krediidikvaliteedi samaväärne muutus, kes kasutab muid instrumente muutuvtasu maksmiseks; |
| --- | --- |

a)

muud instrumendid emiteeritakse otse või üksuse kaudu, kes määruse (EL) nr 575/2013 I osa II jaotise 2. peatüki kohaselt kuulub grupisisese konsolideerimise alla, tingimusel, et on põhjust eeldada, et instrumendi emitendi krediidikvaliteedi muutusega kaasneb sellise krediidiasutuse või investeerimisühingu krediidikvaliteedi samaväärne muutus, kes kasutab muid instrumente muutuvtasu maksmiseks;

| b) | muid instrumente reguleerivate sätetega ei anta instrumentide omanikule õigust kiirendada väljamakseid või põhisumma makseid, välja arvatud krediidiasutuse või investeerimisühingu maksejõuetuse või likvideerimise korral; |
| --- | --- |

b)

muid instrumente reguleerivate sätetega ei anta instrumentide omanikule õigust kiirendada väljamakseid või põhisumma makseid, välja arvatud krediidiasutuse või investeerimisühingu maksejõuetuse või likvideerimise korral;

| c) | muude instrumentide muutuvtasuna eraldamise ajal on muude instrumentide järelejäänud tähtaeg võrdne selliste edasilükkamis- ja säilitamisperioodidega summaga või sellest suurem, mida kohaldatakse seoses kõnealuste instrumentide eraldamisega; |
| --- | --- |

c)

muude instrumentide muutuvtasuna eraldamise ajal on muude instrumentide järelejäänud tähtaeg võrdne selliste edasilükkamis- ja säilitamisperioodidega summaga või sellest suurem, mida kohaldatakse seoses kõnealuste instrumentide eraldamisega;

| d) | instrumente reguleerivate sätetega nähakse ette, et käivitava sündmuse korral hinnatakse instrumentide põhisumma püsivalt või ajutiselt alla või konverteeritakse instrumendid esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvateks instrumentideks; |
| --- | --- |

d)

instrumente reguleerivate sätetega nähakse ette, et käivitava sündmuse korral hinnatakse instrumentide põhisumma püsivalt või ajutiselt alla või konverteeritakse instrumendid esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvateks instrumentideks;

| e) | punktis d osutatud käivitav sündmus leiab aset juhul, kui instrumendi emiteerinud krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme põhiomavahendite suhtarv, nagu osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktis a, väheneb allapoole järgmist:






  i) | 7 %; |
| --- | --- | --- |

e)

punktis d osutatud käivitav sündmus leiab aset juhul, kui instrumendi emiteerinud krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme põhiomavahendite suhtarv, nagu osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktis a, väheneb allapoole järgmist:

i)

7 %;

| ii) | 7 protsendist kõrgem tase, kui see on määratud kindlaks krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt ja täpsustatud instrumenti reguleerivates sätetes; |
| --- | --- |

ii)

7 protsendist kõrgem tase, kui see on määratud kindlaks krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt ja täpsustatud instrumenti reguleerivates sätetes;

| f) | täidetud on üks artikli 2 punktis c sätestatud nõuetest. |
| --- | --- |

f)

täidetud on üks artikli 2 punktis c sätestatud nõuetest.

3.   Lõike 1 punktis b osutatud tingimused on järgmised:

| a) | muud instrumendid täidavad lõike 2 punktides a–e sätestatud tingimusi; |
| --- | --- |

a)

muud instrumendid täidavad lõike 2 punktides a–e sätestatud tingimusi;

| b) | muud instrumendid on seotud täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse ja teise taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentidega, mille on emiteerinud üksus, kes määruse (EL) nr 575/2013 I osa II jaotise 2. peatüki kohaselt kuulub grupisisese konsolideerimise alla („aluseks olev instrument”); |
| --- | --- |

b)

muud instrumendid on seotud täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse ja teise taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentidega, mille on emiteerinud üksus, kes määruse (EL) nr 575/2013 I osa II jaotise 2. peatüki kohaselt kuulub grupisisese konsolideerimise alla („aluseks olev instrument”);

| c) | aluseks olev instrument täidab lõike 2 punktides c ja f sätestatud tingimusi ajal, mil instrument muutuvtasuna eraldati; |
| --- | --- |

c)

aluseks olev instrument täidab lõike 2 punktides c ja f sätestatud tingimusi ajal, mil instrument muutuvtasuna eraldati;

| d) | muu instrumendi väärtus on seotud aluseks oleva instrumendiga nii, et see ei ole mis tahes ajal suurem kui aluseks oleva instrumendi väärtus; |
| --- | --- |

d)

muu instrumendi väärtus on seotud aluseks oleva instrumendiga nii, et see ei ole mis tahes ajal suurem kui aluseks oleva instrumendi väärtus;

| e) | mis tahes sellise väljamakse väärtus, mis tehakse pärast nõudeõiguse teket instrumendi suhtes, on seotud aluseks oleva instrumendiga nii, et tehtavate väljamaksete väärtus ei ole mis tahes ajal suurem kui aluseks oleva instrumendi puhul tehtavate mis tahes väljamaksete väärtus; |
| --- | --- |

e)

mis tahes sellise väljamakse väärtus, mis tehakse pärast nõudeõiguse teket instrumendi suhtes, on seotud aluseks oleva instrumendiga nii, et tehtavate väljamaksete väärtus ei ole mis tahes ajal suurem kui aluseks oleva instrumendi puhul tehtavate mis tahes väljamaksete väärtus;

| f) | muid instrumente reguleerivate sätetega nähakse ette, et kui aluseks olev instrument võetakse tagasi, konverteeritakse, ostetakse tagasi või lunastatakse edasilükkamis- või säilitamisperioodi ajal, seotakse muud instrumendid samaväärse aluseks oleva instrumendiga, mis täidab käesoleva artikli tingimusi, nii et muude instrumentide koguväärtus ei suurene. |
| --- | --- |

f)

muid instrumente reguleerivate sätetega nähakse ette, et kui aluseks olev instrument võetakse tagasi, konverteeritakse, ostetakse tagasi või lunastatakse edasilükkamis- või säilitamisperioodi ajal, seotakse muud instrumendid samaväärse aluseks oleva instrumendiga, mis täidab käesoleva artikli tingimusi, nii et muude instrumentide koguväärtus ei suurene.

4.   Lõike 1 punktis c osutatud tingimused on järgmised:

| a) | pädevad asutused on direktiivi 2013/36/EL artikli 127 kohaldamisel teinud kindlaks, et krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes, kes emiteerib instrumenti, millega on seotud muud instrumendid, kohaldab kolmanda riigi järelevalveasutus konsolideeritud alusel järelevalvet, mis on samaväärne järelevalvega, mille suhtes kohaldatakse kõnealuses direktiivis sätestatud põhimõtteid ja määruse (EL) nr 575/2013 I osa II jaotise 2. peatükis sätestatud nõudeid; |
| --- | --- |

a)

pädevad asutused on direktiivi 2013/36/EL artikli 127 kohaldamisel teinud kindlaks, et krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes, kes emiteerib instrumenti, millega on seotud muud instrumendid, kohaldab kolmanda riigi järelevalveasutus konsolideeritud alusel järelevalvet, mis on samaväärne järelevalvega, mille suhtes kohaldatakse kõnealuses direktiivis sätestatud põhimõtteid ja määruse (EL) nr 575/2013 I osa II jaotise 2. peatükis sätestatud nõudeid;

| b) | muud instrumendid täidavad lõike 3 punktides a ja c–f osutatud tingimusi. |
| --- | --- |

b)

muud instrumendid täidavad lõike 3 punktides a ja c–f osutatud tingimusi.

Artikkel 5

Allahindamise, üleshindamise ja konverteerimise protseduurid

1.   Artikli 3 punkti b ja artikli 4 lõike 2 punkti d kohaldamisel peavad teise taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente ja muid instrumente reguleerivad sätted olema kooskõlas lõigetes 2–14 sätestatud protseduuride ja tähtaegadega, mida kohaldatakse esimese taseme põhiomavahendite suhtarvu ning allahinnatavate, üleshinnatavate või konverteeritavate summade arvutamisel. Täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente reguleerivad sätted peavad olema kooskõlas lõikes 9 ja lõike 13 punktis c sätestatud protseduuridega seoses allahinnatavate, üleshinnatavate või konverteeritavate summadega.

2.   Kui teise taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente ja muid instrumente reguleerivate sätetega nähakse ette, et käivitava sündmuse korral konverteeritakse instrumendid esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvateks instrumentideks, täpsustatakse kõnealuste sätetega üks järgmisest:

| a) | sellise konverteerimise määr ja konverteerimise piirsumma; |
| --- | --- |

a)

sellise konverteerimise määr ja konverteerimise piirsumma;

| b) | instrumentide esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvateks instrumentideks konverteerimise vahemik. |
| --- | --- |

b)

instrumentide esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvateks instrumentideks konverteerimise vahemik.

3.   Kui instrumente reguleerivate sätetega nähakse ette, et käivitava sündmuse korral hinnatakse instrumentide põhisumma alla, vähendatakse allahindlusega alaliselt või ajutiselt kõike järgmist:

| a) | instrumendi omaniku nõue krediidiasutuse või investeerimisühingu maksejõuetuse või likvideerimise korral; |
| --- | --- |

a)

instrumendi omaniku nõue krediidiasutuse või investeerimisühingu maksejõuetuse või likvideerimise korral;

| b) | instrumendi tagasivõtmise või tagasiostmise korral maksmisele kuuluv summa; |
| --- | --- |

b)

instrumendi tagasivõtmise või tagasiostmise korral maksmisele kuuluv summa;

| c) | instrumendilt tehtavad väljamaksed. |
| --- | --- |

c)

instrumendilt tehtavad väljamaksed.

4.   Kõik pärast allahindamist tehtavad väljamaksed põhinevad vähendatud põhisummal.

5.   Instrumentide allahindamine või konverteerimine peab kohaldatava raamatupidamistava kohaselt tekitama kirjed, mis kvalifitseeruvad esimese taseme põhiomavahendite kirjetena.

6.   Kui krediidiasutus või investeerimisühing on teinud kindlaks, et esimese taseme põhiomavahendite suhtarv on langenud alla taseme, mis käivitab instrumentide konverteerimise või allahindamise, otsustab krediidiasutuse või investeerimisühingu juhtorgan või mis tahes muu asjaomane organ, et käivitav sündmus on toimunud ning et on tagasivõetamatu kohustus hinnata instrument alla või see konverteerida.

7.   Käivitava sündmuse toimumise korral ei või allahindamisele või konverteerimisele kuuluvate instrumentide kogusumma olla väiksem kui väikseim järgnevast:

| a) | summa, mida on vaja krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme põhiomavahendite suhtarvu täielikuks tagasiviimiseks protsendimäärale, mida instrumenti reguleerivate sätete kohaselt käsitatakse käivitava sündmusena; |
| --- | --- |

a)

summa, mida on vaja krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme põhiomavahendite suhtarvu täielikuks tagasiviimiseks protsendimäärale, mida instrumenti reguleerivate sätete kohaselt käsitatakse käivitava sündmusena;

| b) | instrumendi täielik põhisumma. |
| --- | --- |

b)

instrumendi täielik põhisumma.

8.   Käivitava sündmuse toimumise korral peavad krediidiasutused ja investeerimisühingud tegema järgmist:

| a) | teavitama töötajaid, kellele on instrumendid muutuvtasuna eraldatud, ja isikuid, kes selliseid instrumente jätkuvalt hoiavad; |
| --- | --- |

a)

teavitama töötajaid, kellele on instrumendid muutuvtasuna eraldatud, ja isikuid, kes selliseid instrumente jätkuvalt hoiavad;

| b) | võimalikult kiiresti ja maksimaalselt ühe kuu jooksul hindama alla instrumentide põhisumma või konverteerima instrumendid esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvateks instrumentideks kooskõlas käesolevas artiklis sätestatud nõuetega. |
| --- | --- |

b)

võimalikult kiiresti ja maksimaalselt ühe kuu jooksul hindama alla instrumentide põhisumma või konverteerima instrumendid esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvateks instrumentideks kooskõlas käesolevas artiklis sätestatud nõuetega.

9.   Kui täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid ja muud instrumendid hõlmavad sama käivitavat taset, hinnatakse põhisumma alla või konverteeritakse see proportsionaalselt kõigi muutuvtasu maksmiseks kasutatavate instrumentide omanike puhul.

10.   Allahinnatavate või konverteeritavate instrumentide summa vaadatakse sõltumatult läbi. Kõnealune läbivaatamine viiakse lõpule võimalikult kiiresti ja see ei tohi luua krediidiasutusele või investeerimisühingule takistusi instrumentide allahindamisel või konverteerimisel.

11.   Krediidiasutus või investeerimisühing, kes emiteerib instrumente, mis konverteeritakse käivitava sündmuse korral esimese taseme põhiomavahenditesse, peab tagama, et tema põhikirjajärgne aktsiakapital on alati piisav, et konverteerida käivitava sündmuse korral kõik sellised konverteeritavad instrumendid aktsiatesse. Krediidiasutusel või investeerimisühingul peab olema alati vajalik eelnev luba selliste esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide emiteerimiseks, millesse sellised instrumendid käivitava sündmuse korral konverteeritakse.

12.   Krediidiasutus või investeerimisühing, kes emiteerib instrumente, mis konverteeritakse käivitava sündmuse korral esimese taseme põhiomavahenditesse, peab tagama, et tema asutamislepingus või põhikirjas või lepingulistes sätetes puuduvad menetluslikud takistused selliseks konverteerimiseks.

13.   Selleks et instrumendi allahindamist saaks käsitada ajutisena, peavad olema täidetud kõik järgmised tingimused:

| a) | üleshindamised põhinevad kasumil pärast seda, kui instrumendi emitent on teinud lõpliku kasumi kinnitamiseks ametliku otsuse; |
| --- | --- |

a)

üleshindamised põhinevad kasumil pärast seda, kui instrumendi emitent on teinud lõpliku kasumi kinnitamiseks ametliku otsuse;

| b) | instrumendi mis tahes üleshindamine või vähendatud põhisumma kohta kupongide maksmine toimub krediidiasutuse või investeerimisühingu täielikul oma äranägemisel, võttes arvesse punktidest c, d ja e tulenevaid piiranguid, ning krediidiasutus või investeerimisühing ei ole kohustatud teostama teatavate eriasjaolude korral üleshindamist või seda kiirendama; |
| --- | --- |

b)

instrumendi mis tahes üleshindamine või vähendatud põhisumma kohta kupongide maksmine toimub krediidiasutuse või investeerimisühingu täielikul oma äranägemisel, võttes arvesse punktidest c, d ja e tulenevaid piiranguid, ning krediidiasutus või investeerimisühing ei ole kohustatud teostama teatavate eriasjaolude korral üleshindamist või seda kiirendama;

| c) | üleshindamine teostatakse proportsionaalselt sarnaste täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide, teise taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide ja muude instrumentide vahel, mida kasutatakse muutuvtasu maksmiseks ja mille suhtes kohaldati allahindamist; |
| --- | --- |

c)

üleshindamine teostatakse proportsionaalselt sarnaste täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide, teise taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide ja muude instrumentide vahel, mida kasutatakse muutuvtasu maksmiseks ja mille suhtes kohaldati allahindamist;

| d) | teise taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide ja muude instrumentide üleshindamise ja vähendatud põhisummalt kupongi maksmise maksimaalne summa võrdub krediidiasutuse või investeerimisühingu kasum korrutatuna punktides i ja ii määratletud summade jagatisega:






  i) | krediidiasutuse või investeerimisühingu kõigi teise taseme omavahendite hulka kuuluvate instrumentide ja muude instrumentide nimiväärtuse summa enne allahindamisele kuuluvate instrumentide allahindamist; |
| --- | --- | --- |

d)

teise taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide ja muude instrumentide üleshindamise ja vähendatud põhisummalt kupongi maksmise maksimaalne summa võrdub krediidiasutuse või investeerimisühingu kasum korrutatuna punktides i ja ii määratletud summade jagatisega:

i)

krediidiasutuse või investeerimisühingu kõigi teise taseme omavahendite hulka kuuluvate instrumentide ja muude instrumentide nimiväärtuse summa enne allahindamisele kuuluvate instrumentide allahindamist;

| ii) | krediidiasutuse või investeerimisühingu omavahendite ja selliste muude instrumentide nimiväärtuse summa, mida kasutatakse muutuvtasu maksmiseks; |
| --- | --- |

ii)

krediidiasutuse või investeerimisühingu omavahendite ja selliste muude instrumentide nimiväärtuse summa, mida kasutatakse muutuvtasu maksmiseks;

| e) | mis tahes üleshinnatavate summade ja vähendatud põhisummalt kupongide maksete summat käsitatakse maksena, mille tulemusena vähenevad esimese taseme põhiomavahendid ja mille suhtes koos muude esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvatelt instrumentidelt tehtavate väljamaksetega kehtivad piirangud, mis on seotud direktiivi 2013/36/EL artikli 141 lõikes 2 sätestatud väljamaksete maksimumsummaga. |
| --- | --- |

e)

mis tahes üleshinnatavate summade ja vähendatud põhisummalt kupongide maksete summat käsitatakse maksena, mille tulemusena vähenevad esimese taseme põhiomavahendid ja mille suhtes koos muude esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvatelt instrumentidelt tehtavate väljamaksetega kehtivad piirangud, mis on seotud direktiivi 2013/36/EL artikli 141 lõikes 2 sätestatud väljamaksete maksimumsummaga.

14.   Lõike 13 punkti d kohaldamisel tehakse arvutus üleshindamise teostamise hetkel.

Artikkel 6

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. märts 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 176, 27.6.2013, lk 338.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 575/2013, 26. juuni 2013, krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta (ELT L 176, 27.6.2013, lk 1).

2

(3)  Euroopa Pangandusjärelevalve Komitee: juhised tasustamispoliitika ja -tavade kohta, 10. detsember 2010.

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1093/2010, 24. november 2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT, L 331, 15.12.2010, lk 12).

4

(5)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 2494/95, 23. oktoober 1995, tarbijahindade harmoneeritud indeksite kohta (EÜT L 257, 27.10.1995, lk 1).

5

---

| 20.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 148/29 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 148/29

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) nr 528/2014,

12. märts 2014,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 575/2013 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, milles käsitletakse optsioonide muid riske kui deltarisk tururiski standardmeetodi puhul

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrust (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta, (1) eriti selle artikli 329 lõike 3 kolmandat lõiku, artikli 352 lõike 6 kolmandat lõiku ja artikli 358 lõike 4 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Seoses määruse (EL) nr 575/2013 kohase õigusega töötada välja eri meetodid, mis kajastavad krediidiasutuste ja investeerimisühingute omavahendite nõuetes lisaks delta riskile ka muid riske „viisil, mis on proportsionaalne krediidiasutuste ja investeerimisühingute selle tegevuse ulatuse ja keerukusega, mis on seotud optsioonide ja ostutähtedega”, on asjakohane töötada välja erineva keerukuse ja riskitundlikkuse tasemega meetodid, mis võivad sobida erineva profiiliga krediidiasutustele ja investeerimisühingutele. Seepärast on asjakohane näha optsioonide ja ostutähtede muude riskide kui deltarisk mõõtmiseks ette järgmised kolm meetodit, mis on järjestatud kasvava keerukuse taseme järgi: i) lihtsustatud meetod; ii) täiustatud deltameetod ja iii) stsenaariumimeetod. Kõnealuse kolmel meetodil põhineva raamistikuga rakendatakse Baseli pangajärelevalve komitee ette nähtud muude riskide kui deltarisk raamistikku, mida on kohandatud, et võtta arvesse määruse (EL) nr 575/2013 nõudeid. Seega tagatakse ELi eeskirjade kooskõla rahvusvaheliselt kokku lepitud miinimumstandarditega. |
| --- | --- |

(1)

Seoses määruse (EL) nr 575/2013 kohase õigusega töötada välja eri meetodid, mis kajastavad krediidiasutuste ja investeerimisühingute omavahendite nõuetes lisaks delta riskile ka muid riske „viisil, mis on proportsionaalne krediidiasutuste ja investeerimisühingute selle tegevuse ulatuse ja keerukusega, mis on seotud optsioonide ja ostutähtedega”, on asjakohane töötada välja erineva keerukuse ja riskitundlikkuse tasemega meetodid, mis võivad sobida erineva profiiliga krediidiasutustele ja investeerimisühingutele. Seepärast on asjakohane näha optsioonide ja ostutähtede muude riskide kui deltarisk mõõtmiseks ette järgmised kolm meetodit, mis on järjestatud kasvava keerukuse taseme järgi: i) lihtsustatud meetod; ii) täiustatud deltameetod ja iii) stsenaariumimeetod. Kõnealuse kolmel meetodil põhineva raamistikuga rakendatakse Baseli pangajärelevalve komitee ette nähtud muude riskide kui deltarisk raamistikku, mida on kohandatud, et võtta arvesse määruse (EL) nr 575/2013 nõudeid. Seega tagatakse ELi eeskirjade kooskõla rahvusvaheliselt kokku lepitud miinimumstandarditega.

| (2) | Kuna täiustatud deltameetodit kohaldavatele krediidiasutustele ja investeerimisühingutele tuleks anda võimalus käsitleda mittepidevaid optsioone riskitundlikumalt, peaks krediidiasutustel ja investeerimisühingutel olema võimalik kombineerida teatavatel tingimustel optsioonide ja ostutähtede riski mõõtmiseks ette nähtud meetodeid mitte ainult konsolideerimisgrupi tasemel, vaid ka eraldi juriidiliste isikute tasemel. Selleks et hoida ära võimalust, et krediidiasutused ja investeerimisühingud kohaldavad meetodeid valikuliselt omavahendite nõuete minimeerimise eesmärgil, tuleks lubada kombineerida meetodeid individuaalsel tasandil ainult tingimusel, et krediidiasutused ja investeerimisühingud määravad iga meetodi kohaldamisala kindlaks enne meetodi kasutamist ja kohaldavad meetodit kogu aeg järjepidevalt. |
| --- | --- |

(2)

Kuna täiustatud deltameetodit kohaldavatele krediidiasutustele ja investeerimisühingutele tuleks anda võimalus käsitleda mittepidevaid optsioone riskitundlikumalt, peaks krediidiasutustel ja investeerimisühingutel olema võimalik kombineerida teatavatel tingimustel optsioonide ja ostutähtede riski mõõtmiseks ette nähtud meetodeid mitte ainult konsolideerimisgrupi tasemel, vaid ka eraldi juriidiliste isikute tasemel. Selleks et hoida ära võimalust, et krediidiasutused ja investeerimisühingud kohaldavad meetodeid valikuliselt omavahendite nõuete minimeerimise eesmärgil, tuleks lubada kombineerida meetodeid individuaalsel tasandil ainult tingimusel, et krediidiasutused ja investeerimisühingud määravad iga meetodi kohaldamisala kindlaks enne meetodi kasutamist ja kohaldavad meetodit kogu aeg järjepidevalt.

| (3) | Optsioonide ja ostutähtedega seotud muud riskid kui deltarisk võivad hõlmata artikli 4 lõike 1 punkti a kohast instrumendi gamma muutusest tulenevat riski („gammarisk” või „kumerusrisk”), artikli 4 lõike 1 punkti b kohast veega muutusest tulenevat riski („veegarisk” või „volatiilsusrisk”), intressimäära muutusest tulenevat riski („intressiriski” või „rhorisk”), mittelineaarsust, mida gammarisk ei võta arvesse, ning alusvarakorviga optsioonide ja ostutähtede eeldatava korrelatsiooni riski, kuid ei ole nendega piiratud. Isegi kõige keerukamate krediidiasutuste ja investeerimisühingute puhul on kõnealustest riskidest ainult gamma- ja veegarisk niivõrd olulised, et oleks põhjendatud omavahendite nõuete kehtestamine, ja seepärast tuleks omavahendite nõuete arvutamisel võtta arvesse ainult kõnealuseid riske. Määrusega (EL) nr 575/2013 on ette nähtud, et sisemudeli kasutamiseks delta arvutamisel peavad krediidiasutused ja investeerimisühingud saama pädevatelt asutustelt eelnevalt loa. Muude riskide kui deltarisk meetodite kasutamist tuleb jälgida ja hinnata vastavalt krediidiasutuste ja investeerimisühingute järelevalve ja hindamise protseduuridele, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2013/36/EL (2). Stsenaariumimeetodi suurema keerukuse tõttu peaksid pädevad asutused kõnealuse meetodi kohaldamist hoolikalt jälgima ning seega tuleks krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldada kindlaks määratud kohaldamistingimusi nii enne esmakordset kasutuselevõttu kui ka seejärel pidevalt. |
| --- | --- |

(3)

Optsioonide ja ostutähtedega seotud muud riskid kui deltarisk võivad hõlmata artikli 4 lõike 1 punkti a kohast instrumendi gamma muutusest tulenevat riski („gammarisk” või „kumerusrisk”), artikli 4 lõike 1 punkti b kohast veega muutusest tulenevat riski („veegarisk” või „volatiilsusrisk”), intressimäära muutusest tulenevat riski („intressiriski” või „rhorisk”), mittelineaarsust, mida gammarisk ei võta arvesse, ning alusvarakorviga optsioonide ja ostutähtede eeldatava korrelatsiooni riski, kuid ei ole nendega piiratud. Isegi kõige keerukamate krediidiasutuste ja investeerimisühingute puhul on kõnealustest riskidest ainult gamma- ja veegarisk niivõrd olulised, et oleks põhjendatud omavahendite nõuete kehtestamine, ja seepärast tuleks omavahendite nõuete arvutamisel võtta arvesse ainult kõnealuseid riske. Määrusega (EL) nr 575/2013 on ette nähtud, et sisemudeli kasutamiseks delta arvutamisel peavad krediidiasutused ja investeerimisühingud saama pädevatelt asutustelt eelnevalt loa. Muude riskide kui deltarisk meetodite kasutamist tuleb jälgida ja hinnata vastavalt krediidiasutuste ja investeerimisühingute järelevalve ja hindamise protseduuridele, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2013/36/EL (2). Stsenaariumimeetodi suurema keerukuse tõttu peaksid pädevad asutused kõnealuse meetodi kohaldamist hoolikalt jälgima ning seega tuleks krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldada kindlaks määratud kohaldamistingimusi nii enne esmakordset kasutuselevõttu kui ka seejärel pidevalt.

| (4) | Kuna määruse (EL) nr 575/2013 artiklit 330, milles on sätestatud fikseeritud ja ujuva intressimäära vahetuslepingu käsitlus, kohaldatakse ainult intressiriski puhul, ei tuleks seda võtta arvesse teatavate finantsinstrumentide, nt vahetusoptsioonide puhul. |
| --- | --- |

(4)

Kuna määruse (EL) nr 575/2013 artiklit 330, milles on sätestatud fikseeritud ja ujuva intressimäära vahetuslepingu käsitlus, kohaldatakse ainult intressiriski puhul, ei tuleks seda võtta arvesse teatavate finantsinstrumentide, nt vahetusoptsioonide puhul.

| (5) | Käesoleva määruse sätted on omavahel tihedalt seotud, kuna need käsitlevad eri alusvaraga seotud optsioonide ja ostutähtede muude riskide kui deltarisk mõõtmist. Selleks et tagada kooskõla selliste sätete puhul, mis peaksid jõustuma samal ajal, ja anda neid kohustusi täitvatele isikutele põhjalik ülevaade neist ja terviklik juurdepääs neile, on soovitav sätestada kõik määrusega (EL) nr 575/2013 selles küsimuses ette nähtud regulatiivsed tehnilised standardid ühes määruses. |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määruse sätted on omavahel tihedalt seotud, kuna need käsitlevad eri alusvaraga seotud optsioonide ja ostutähtede muude riskide kui deltarisk mõõtmist. Selleks et tagada kooskõla selliste sätete puhul, mis peaksid jõustuma samal ajal, ja anda neid kohustusi täitvatele isikutele põhjalik ülevaade neist ja terviklik juurdepääs neile, on soovitav sätestada kõik määrusega (EL) nr 575/2013 selles küsimuses ette nähtud regulatiivsed tehnilised standardid ühes määruses.

| (6) | Käesolev määrus põhineb regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul, mille Euroopa Pangandusjärelevalve esitas komisjonile. |
| --- | --- |

(6)

Käesolev määrus põhineb regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul, mille Euroopa Pangandusjärelevalve esitas komisjonile.

| (7) | Euroopa Pangandusjärelevalve on läbi viinud avatud avaliku konsultatsiooni käesoleva määruse aluseks oleva regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta, analüüsinud võimalikku asjaomast kulu ja kasu ning küsinud arvamust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (3) artikli 37 kohaselt loodud väärtpaberituru sidusrühmade kogult. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Pangandusjärelevalve on läbi viinud avatud avaliku konsultatsiooni käesoleva määruse aluseks oleva regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta, analüüsinud võimalikku asjaomast kulu ja kasu ning küsinud arvamust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (3) artikli 37 kohaselt loodud väärtpaberituru sidusrühmade kogult.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Optsioonide ja ostutähtede muude riskidega kui deltarisk seotud omavahendite nõuete kindlaksmääramine

1.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad omavahendite nõuded tururiski puhul seoses optsioonide ja ostutähtede muude riskidega kui deltarisk, nagu ette nähtud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 329 lõikega 3, artikli 352 lõikega 6 ja artikli 358 lõikega 4, vastavalt ühele järgmistest meetoditest:

| a) | käesoleva määruse artiklites 2 ja 3 sätestatud lihtsustatud meetod; |
| --- | --- |

a)

käesoleva määruse artiklites 2 ja 3 sätestatud lihtsustatud meetod;

| b) | käesoleva määruse artiklites 4, 5 ja 6 sätestatud täiustatud deltameetod; |
| --- | --- |

b)

käesoleva määruse artiklites 4, 5 ja 6 sätestatud täiustatud deltameetod;

| c) | käesoleva määruse artiklites 7, 8 ja 9 sätestatud stsenaariumimeetod. |
| --- | --- |

c)

käesoleva määruse artiklites 7, 8 ja 9 sätestatud stsenaariumimeetod.

2.   Omavahendite nõuete arvutamisel konsolideeritud tasemel võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud kombineerida eri meetodeid. Individuaalsel tasandil võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud kombineerida ainult stsenaariumimeetodit ja täiustatud deltameetodit, võttes arvesse artiklites 4–9 sätestatud tingimusi.

3.   Lõike 1 kohaseks arvutamiseks astuvad krediidiasutused ja investeerimisühingud järgmisi samme:

| a) | jaotavad optsiooni- või ostutähekorvi alusvara komponentideks; |
| --- | --- |

a)

jaotavad optsiooni- või ostutähekorvi alusvara komponentideks;

| b) | jaotavad ülem- või alampiiriga optsioonid või muud optsioonid, mis on seotud intressimääradega eri kuupäevadel, sellistest eraldi optsioonidest koosnevaks ahelaks, mis on seotud eri ajavahemikega („caplets” ja „floorlets”); |
| --- | --- |

b)

jaotavad ülem- või alampiiriga optsioonid või muud optsioonid, mis on seotud intressimääradega eri kuupäevadel, sellistest eraldi optsioonidest koosnevaks ahelaks, mis on seotud eri ajavahemikega („caplets” ja „floorlets”);

| c) | käsitlevad fikseeritud ja ujuva intressimäära vahetuslepingu optsioone või ostutähti nagu fikseeritud intressimäära poolega vahetuslepingu optsioone või ostutähti; |
| --- | --- |

c)

käsitlevad fikseeritud ja ujuva intressimäära vahetuslepingu optsioone või ostutähti nagu fikseeritud intressimäära poolega vahetuslepingu optsioone või ostutähti;

| d) | käsitavad optsioone ja ostutähti, mis on seotud artikli 5 lõikes 3 kirjeldatud mitme alusvaraga, optsiooni- või ostutähekorvina, kus igal optsioonil on üksainus eraldiseisev alusvara. |
| --- | --- |

d)

käsitavad optsioone ja ostutähti, mis on seotud artikli 5 lõikes 3 kirjeldatud mitme alusvaraga, optsiooni- või ostutähekorvina, kus igal optsioonil on üksainus eraldiseisev alusvara.

Artikkel 2

Lihtsustatud meetodi kohaldamise tingimused

Lihtsustatud meetodit võivad kasutada üksnes need krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes ainult ostavad optsioone ja ostutähti.

Artikkel 3

Omavahendite nõuete kindlaksmääramine lihtsustatud meetodi kohaselt

1.   Lihtsustatud meetodit kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad ostu- ja müügioptsioonide või -ostutähtede muude riskide kui deltarisk seotud omavahendite nõuded suurima summana nulli ja järgmiste väärtuste vahe vahel:

| a) | lõigetes 2–5 kirjeldatud kogusumma; |
| --- | --- |

a)

lõigetes 2–5 kirjeldatud kogusumma;

| b) | riskiga kaalutud delta ekvivalendi summa, mis arvutatakse järgmiselt: alusvaraks oleva instrumendi turuväärtus korrutatud deltaga ja seejärel korrutatud ühega järgmistest asjakohastest riskikaaludest:






  i) | spetsiifilise ja üldise aktsiariski või intressiriski puhul vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa IV jaotise 2. peatükile; |
| --- | --- | --- |

b)

riskiga kaalutud delta ekvivalendi summa, mis arvutatakse järgmiselt: alusvaraks oleva instrumendi turuväärtus korrutatud deltaga ja seejärel korrutatud ühega järgmistest asjakohastest riskikaaludest:

i)

spetsiifilise ja üldise aktsiariski või intressiriski puhul vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa IV jaotise 2. peatükile;

| ii) | kaubariski puhul vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa IV jaotise 4. peatükile ning |
| --- | --- |

ii)

kaubariski puhul vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa IV jaotise 4. peatükile ning

| iii) | valuutariski puhul vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa IV jaotise 3. peatükile. |
| --- | --- |

iii)

valuutariski puhul vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa IV jaotise 3. peatükile.

2.   Ühte järgmisest kahest kategooriast kuuluvate optsioonide ja ostutähtede puhul määratakse lõikes 1 osutatud kogusumma kindlaks vastavalt lõigetele 3 ja 4:

| a) | kui ostjal on tingimusteta õigus osta alusvara eelnevalt kindlaks määratud hinnaga lõpptähtpäeval või mis tahes ajal enne seda ning kui müüjal on kohustus ostja nõue täita („lihtsad ostuoptsioonid või -ostutähed”); |
| --- | --- |

a)

kui ostjal on tingimusteta õigus osta alusvara eelnevalt kindlaks määratud hinnaga lõpptähtpäeval või mis tahes ajal enne seda ning kui müüjal on kohustus ostja nõue täita („lihtsad ostuoptsioonid või -ostutähed”);

| b) | kui ostjal on tingimusteta õigus müüa alusvara samal viisil nagu kirjeldatud punktis a („lihtsad müügioptsioonid või -ostutähed”). |
| --- | --- |

b)

kui ostjal on tingimusteta õigus müüa alusvara samal viisil nagu kirjeldatud punktis a („lihtsad müügioptsioonid või -ostutähed”).

3.   Lõikes 1 osutatud kogusumma arvutatakse suurima summana nulli ja alusvaraks oleva väärtpaberi turuhinna vahel, mis on korrutatud alusvara spetsiifilise ja üldise tururiski omavahendite nõuetega, miinus optsiooni („rahas olev optsioon” — „in the money”) kohesest täitmisest tulenev kasum, kui see on olemas, kui täidetud on üks järgmistest tingimustest:

| a) | optsioon või ostutäht sisaldab õigust alusvara müüa („ostetud müügioptsioon” — „long put”) ja on kombineeritud alusvara hoidmisega („pikk positsioon alusvaraks olevas instrumendis”); |
| --- | --- |

a)

optsioon või ostutäht sisaldab õigust alusvara müüa („ostetud müügioptsioon” — „long put”) ja on kombineeritud alusvara hoidmisega („pikk positsioon alusvaraks olevas instrumendis”);

| b) | optsioon või ostutäht sisaldab õigust alusvara osta („ostetud ostuoptsioon” — „long call”) ja on kombineeritud lubadusega müüa osalust alusvaraks olevas instrumendis („lühike positsioon alusvaraks olevas instrumendis”). |
| --- | --- |

b)

optsioon või ostutäht sisaldab õigust alusvara osta („ostetud ostuoptsioon” — „long call”) ja on kombineeritud lubadusega müüa osalust alusvaraks olevas instrumendis („lühike positsioon alusvaraks olevas instrumendis”).

4.   Kui optsioon või ostutäht sisaldab õigust alusvara osta („ostetud ostuoptsioon” — „long call”) või õigust alusvara müüa („ostetud müügioptsioon” — „long put”), on lõikes 1 osutatud kogusumma väikseim kahest järgnevast summast:

| a) | alusvaraks oleva väärtpaberi turuväärtus korrutatud alusvara spetsiifilise ja üldise tururiski nõuete summaga; |
| --- | --- |

a)

alusvaraks oleva väärtpaberi turuväärtus korrutatud alusvara spetsiifilise ja üldise tururiski nõuete summaga;

| b) | positsiooni väärtus, mis on kindalaks määratud turuhinnas hindamise meetodiga või mudelipõhise hindamise meetodiga vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 104 lõike 2 punktidele b ja c („optsiooni või ostutähe turuväärtus”). |
| --- | --- |

b)

positsiooni väärtus, mis on kindalaks määratud turuhinnas hindamise meetodiga või mudelipõhise hindamise meetodiga vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 104 lõike 2 punktidele b ja c („optsiooni või ostutähe turuväärtus”).

5.   Kõigi optsioonide ja ostutähtede liikide puhul, millel ei ole lõikes 2 osutatud omadusi, on lõikes 1 osutatud kogusumma optsiooni või ostutähe turuväärtus.

Artikkel 4

Ülevaade omavahendite nõuete kindlaksmääramisest täiustatud deltameetodi kohaselt

1.   Kui krediidiasutused ja investeerimisühingud otsustavad kohaldada täiustatud deltameetodit optsioonide ja ostutähtede suhtes, mille gamma on alusvara hinna pidev funktsioon ja veega on eeldatava volatiilsuse pidev funktsioon („pidevad optsioonid ja ostutähed”), arvutatakse optsioonide ja ostutähtede muude riskidega kui deltarisk seotud omavahendite nõuded järgmiste nõuete summana:

| a) | omavahendite nõuded seoses delta osalise tuletisega alusvara hinna suhtes, mis võlakirjaoptsioonide või -ostutähtede puhul on delta osaline tuletis alusvaraks oleva võlakirja tulusus tähtajani suhtes ja vahetusoptsioonide puhul delta osaline tuletis vahetuslepingu intressimäära suhtes; |
| --- | --- |

a)

omavahendite nõuded seoses delta osalise tuletisega alusvara hinna suhtes, mis võlakirjaoptsioonide või -ostutähtede puhul on delta osaline tuletis alusvaraks oleva võlakirja tulusus tähtajani suhtes ja vahetusoptsioonide puhul delta osaline tuletis vahetuslepingu intressimäära suhtes;

| b) | nõuded seoses optsiooni või ostutähe väärtuse esimese osalise tuletisega eeldatava volatiilsuse suhtes. |
| --- | --- |

b)

nõuded seoses optsiooni või ostutähe väärtuse esimese osalise tuletisega eeldatava volatiilsuse suhtes.

2.   Eeldatava volatiilsusena käsitatakse optsioonide või ostutähtede hindamise valemis kasutatavat volatiilsuse väärtust, mille puhul on teatavat hindamismudelit ja kõiki muid jälgitavaid hindamisparameetreid arvesse võttes optsiooni või ostutähe teoreetiline hind võrdne tema turuhinnaga, mida tuleb mõista artikli 3 lõikes 4 kirjeldatud viisil.

3.   Mittepidevate optsioonide või ostutähtedega seotud muude riskide kui deltarisk omavahendite nõuded määratakse kindlaks järgmiselt:

| a) | optsioonide või ostutähtede ostu korral maksimaalne summa nulli ja järgmiste väärtuste vahe vahel:






  i) | optsiooni või ostutähe turuhind, mida tuleb mõista artikli 3 lõikes 4 kirjeldatud viisil; |
| --- | --- | --- |

a)

optsioonide või ostutähtede ostu korral maksimaalne summa nulli ja järgmiste väärtuste vahe vahel:

i)

optsiooni või ostutähe turuhind, mida tuleb mõista artikli 3 lõikes 4 kirjeldatud viisil;

| ii) | riskiga kaalutud delta ekvivalendi summa, mida tuleb mõista artikli 3 lõike 1 punktis b kirjeldatud viisil; |
| --- | --- |

ii)

riskiga kaalutud delta ekvivalendi summa, mida tuleb mõista artikli 3 lõike 1 punktis b kirjeldatud viisil;

| b) | optsioonide või ostutähtede müügi korral maksimaalne summa nulli ja järgmiste summade vahe vahel:






  i) | alusvara asjakohane turuväärtus, mis on kas maksimaalne võimalik makse lõpptähtpäeval, kui see on lepingus kindlaks määratud, või alusvara turuväärtus või tegelik tinglik väärtus, kui maksimaalne võimalik makse ei ole lepingus kindlaks määratud; |
| --- | --- | --- |

b)

optsioonide või ostutähtede müügi korral maksimaalne summa nulli ja järgmiste summade vahe vahel:

i)

alusvara asjakohane turuväärtus, mis on kas maksimaalne võimalik makse lõpptähtpäeval, kui see on lepingus kindlaks määratud, või alusvara turuväärtus või tegelik tinglik väärtus, kui maksimaalne võimalik makse ei ole lepingus kindlaks määratud;

| ii) | riskiga kaalutud delta ekvivalendi summa, mida tuleb mõista artikli 3 lõike 1 punktis b kirjeldatud viisil; |
| --- | --- |

ii)

riskiga kaalutud delta ekvivalendi summa, mida tuleb mõista artikli 3 lõike 1 punktis b kirjeldatud viisil;

4.   Omavahendite nõuete arvutamiseks kasutatav gamma ja veega väärtus arvutatakse asjakohase hindamismudeli kohaselt vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 329 lõikele 1, 352 lõikele 1 ja 358 lõikele 3. Kui gammat ega veegat ei saa arvutada vastavalt käesolevale lõikele, arvutatakse muude riskide kui deltarisk omavahendite nõuded vastavalt lõikele 3.

Artikkel 5

Gammariski omavahendite nõuete kindlaksmääramine täiustatud deltameetodi kohaselt

1.   Artikli 4 lõike 1 punkti a kohaldamisel arvutatakse gammariski omavahendite nõuded järgmistest etappidest koosneva protseduuri kohaselt:

| a) | iga üksiku optsiooni või ostutähe puhul arvutatakse gamma mõju; |
| --- | --- |

a)

iga üksiku optsiooni või ostutähe puhul arvutatakse gamma mõju;

| b) | sama eraldiseisva alusvara liigiga seotud üksikute optsioonide või ostutähtede gamma mõju liidetakse kokku; |
| --- | --- |

b)

sama eraldiseisva alusvara liigiga seotud üksikute optsioonide või ostutähtede gamma mõju liidetakse kokku;

| c) | etapist b tulenevate kõigi negatiivsete väärtuste summa absoluutväärtus võrdub gammariski omavahendite nõuded. Etapist b tulenevaid positiivseid väärtusi ei võeta arvesse. |
| --- | --- |

c)

etapist b tulenevate kõigi negatiivsete väärtuste summa absoluutväärtus võrdub gammariski omavahendite nõuded. Etapist b tulenevaid positiivseid väärtusi ei võeta arvesse.

2.   Lõike 1 punktis a osutatud etapi puhul arvutatakse gamma mõju I lisas kirjeldatud valemi kohaselt.

3.   Lõike 1 punktis b osutatud etapi puhul on eraldiseisev alusvara liik järgmine:

| d) | sama valuuta intressimäärade puhul: määruse (EL) nr 575/2013 artikli 339 tabelis 2 sätestatud lõpptähtaja vöönd; |
| --- | --- |

d)

sama valuuta intressimäärade puhul: määruse (EL) nr 575/2013 artikli 339 tabelis 2 sätestatud lõpptähtaja vöönd;

| e) | aktsiate ja aktsiaindeksite puhul: iga turg, nagu on määratletud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 341 lõike 3 kohaselt välja töötatud eeskirjades; |
| --- | --- |

e)

aktsiate ja aktsiaindeksite puhul: iga turg, nagu on määratletud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 341 lõike 3 kohaselt välja töötatud eeskirjades;

| f) | välisvaluuta ja kulla puhul: iga valuutapaar ja kuld; |
| --- | --- |

f)

välisvaluuta ja kulla puhul: iga valuutapaar ja kuld;

| g) | kaupade puhul: kaubad, mida peetakse samaks vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 357 lõikele 4. |
| --- | --- |

g)

kaupade puhul: kaubad, mida peetakse samaks vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 357 lõikele 4.

Artikkel 6

Veegariski omavahendite nõuete kindlaksmääramine täiustatud deltameetodi kohaselt

Artikli 4 lõike 1 punkti b kohaldamisel arvutatakse veegariski omavahendite nõuded järgmistest etappidest koosneva protseduuri kohaselt:

| a) | iga üksiku optsiooni puhul määratakse kindlaks veega väärtus; |
| --- | --- |

a)

iga üksiku optsiooni puhul määratakse kindlaks veega väärtus;

| b) | iga üksiku optsiooni puhul arvutatakse eeldatava volatiilsuse eeldatav nihe pluss/miinus 25 %, kusjuures eeldatavat volatiilsust tuleb mõista artikli 4 lõikes 2 kirjeldatud viisil; |
| --- | --- |

b)

iga üksiku optsiooni puhul arvutatakse eeldatava volatiilsuse eeldatav nihe pluss/miinus 25 %, kusjuures eeldatavat volatiilsust tuleb mõista artikli 4 lõikes 2 kirjeldatud viisil;

| c) | iga üksiku optsiooni puhul korrutatakse punktis a osutatud etapist tulenev veega väärtus punktis b osutatud etapist tuleneva eeldatava volatiilsuse eeldatava nihkega; |
| --- | --- |

c)

iga üksiku optsiooni puhul korrutatakse punktis a osutatud etapist tulenev veega väärtus punktis b osutatud etapist tuleneva eeldatava volatiilsuse eeldatava nihkega;

| d) | iga eraldiseisva alusvara liigi puhul, mida tuleb mõista artikli 5 lõikes 3 kirjeldatud viisil, liidetakse kokku punktis c osutatud etapist tulenevad väärtused; |
| --- | --- |

d)

iga eraldiseisva alusvara liigi puhul, mida tuleb mõista artikli 5 lõikes 3 kirjeldatud viisil, liidetakse kokku punktis c osutatud etapist tulenevad väärtused;

| e) | punktis d osutatud etapist tulenev absoluutväärtuste summa võrdub veegariski omavahendite nõuded kokku. |
| --- | --- |

e)

punktis d osutatud etapist tulenev absoluutväärtuste summa võrdub veegariski omavahendite nõuded kokku.

Artikkel 7

Stsenaariumimeetodi kohaldamise tingimused

Krediidiasutused ja investeerimisühingud võivad kasutada stsenaariumimeetodit, kui nad täidavad kõiki järgmisi nõudeid:

| (b) | nad on loonud riskikontrolli üksuse, kes jälgib krediidiasutuse või investeerimisühingu optsiooniportfelli riski ja annab tulemustest aru juhtkonnale; |
| --- | --- |

(b)

nad on loonud riskikontrolli üksuse, kes jälgib krediidiasutuse või investeerimisühingu optsiooniportfelli riski ja annab tulemustest aru juhtkonnale;

| (c) | nad on teavitanud pädevaid asutusi selliste riskipositsioonide eelnevalt kindlaks määratud ulatusest, mille suhtes kohaldatakse kõnealust meetodit aja jooksul järjepidevalt; |
| --- | --- |

(c)

nad on teavitanud pädevaid asutusi selliste riskipositsioonide eelnevalt kindlaks määratud ulatusest, mille suhtes kohaldatakse kõnealust meetodit aja jooksul järjepidevalt;

| (d) | nad integreerivad stsenaariumimeetodi tulemused krediidiasutuse või investeerimisühingu juhtkonnale suunatud sisemisse aruandlusse. |
| --- | --- |

(d)

nad integreerivad stsenaariumimeetodi tulemused krediidiasutuse või investeerimisühingu juhtkonnale suunatud sisemisse aruandlusse.

Punkti c kohaldamisel määravad krediidiasutused ja investeerimisühingud kindlaks konkreetsed positsioonid, mille suhtes kohaldatakse stsenaariumimeetodit, sealhulgas toote liik või kindlaksmääratud kauplemisüksus ja portfell, selliste positsioonide suhtes kohaldatav riskijuhtimismeetod, selliste positsioonide suhtes kohaldatav sihipärane IT-rakendus ning põhjendus, miks kõnealuste positsioonide suhtes kohaldatakse stsenaariumimeetodit, võrreldes positsioonidega, mille suhtes kohaldatakse muid meetodeid.

Artikkel 8

Stsenaariumimaatriksi määratlus stsenaariumimeetodi kohaselt

1.   Artikli 5 lõikes 3 osutatud iga eraldiseisva alusvara liigi puhul määrab krediidiasutus või investeerimisühing kindlaks eri stsenaariumeid sisaldava stsenaariumimaatriksi.

2.   Stsenaariumimaatriksi esimene mõõde peab olema alusvara hinna muutus allapoole või ülespoole praegust väärtust. Muutuse ulatus peab olema järgmine:

| a) | intressimääraoptsioonide ja -ostutähtede puhul pluss/miinus määruse (EL) nr 575/2013 artikli 339 tabeli 2 viiendas veerus sätestatud eeldatav intressimäära muutus; |
| --- | --- |

a)

intressimääraoptsioonide ja -ostutähtede puhul pluss/miinus määruse (EL) nr 575/2013 artikli 339 tabeli 2 viiendas veerus sätestatud eeldatav intressimäära muutus;

| b) | aktsia- või aktsiaindeksioptsioonide või aktsia- või aktsiaindeksiostutähtede puhul pluss/miinus määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 343 sätestatud riskikaal; |
| --- | --- |

b)

aktsia- või aktsiaindeksioptsioonide või aktsia- või aktsiaindeksiostutähtede puhul pluss/miinus määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 343 sätestatud riskikaal;

| c) | valuuta- ja kullaoptsioonide või valuuta- ja kullaostutähtede puhul pluss/miinus määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 351 sätestatud riskikaal või vajaduse korral määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 354 sätestatud riskikaal; |
| --- | --- |

c)

valuuta- ja kullaoptsioonide või valuuta- ja kullaostutähtede puhul pluss/miinus määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 351 sätestatud riskikaal või vajaduse korral määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 354 sätestatud riskikaal;

| d) | kaubaoptsioonide (ostutähtede) puhul pluss/miinus määruse (EL) nr 575/2013 artikli 360 lõike 1 punktis a sätestatud riskikaal. |
| --- | --- |

d)

kaubaoptsioonide (ostutähtede) puhul pluss/miinus määruse (EL) nr 575/2013 artikli 360 lõike 1 punktis a sätestatud riskikaal.

3.   Alusvara hinnamuutuse stsenaariumid määratakse kindlaks vähemalt seitsmest punktis koosneva võrgustikuga, mis hõlmab hetke vaatlusandmeid ja jagab lõikes 2 osutatud ulatuse võrdseteks vahemikeks.

4.   Stsenaariumimaatriksi teine mõõde peab olema volatiilsuse muutus. Volatiilsuse muutuse ulatus peab olema pluss/miinus 25 % eeldatavast volatiilsusest, mida tuleb mõista vastavalt artikli 4 lõikele 2. See ulatus jagatakse vähemalt kolmest punktist koosnevaks võrgustikuks, mis hõlmab muutust 0 % ja jagab ulatuse võrdseteks vahemikeks.

5.   Stsenaariumimaatriks määratakse kindlaks lõigetes 3 ja 4 osutatud punktide kõigi võimalike kombinatsioonidega. Iga kombinatsioon tähendab ühte stsenaariumit.

Artikkel 9

Omavahendite nõuete kindlaksmääramine stsenaariumimeetodi kohaselt

Stsenaariumimeetodi kohaselt arvutatakse optsioonide ja ostutähtede muude riskide kui deltarisk omavahendite nõuded järgmistest etappidest koosneva protseduuri kohaselt:

| a) | iga üksiku optsiooni või ostutähe puhul kohaldatakse kõiki artiklis 8 osutatud stsenaariume, et arvutada igale stsenaariumile vastav simuleeritud puhaskahju või -kasu. Kõnealusel simuleerimisel kasutatakse täieliku ümberhindamise meetodeid, simuleerides hinnamuutusi hindamismudelite abil ja kasutamata kõnealuste mudelite kohalikke lähendusi; |
| --- | --- |

a)

iga üksiku optsiooni või ostutähe puhul kohaldatakse kõiki artiklis 8 osutatud stsenaariume, et arvutada igale stsenaariumile vastav simuleeritud puhaskahju või -kasu. Kõnealusel simuleerimisel kasutatakse täieliku ümberhindamise meetodeid, simuleerides hinnamuutusi hindamismudelite abil ja kasutamata kõnealuste mudelite kohalikke lähendusi;

| b) | artikli 5 lõikes 3 osutatud iga eraldiseisva alusvara liigi puhul liidetakse kokku punkti a kohase arvutuse tulemusel saadud ja eraldi stsenaariumidele osutavad väärtused; |
| --- | --- |

b)

artikli 5 lõikes 3 osutatud iga eraldiseisva alusvara liigi puhul liidetakse kokku punkti a kohase arvutuse tulemusel saadud ja eraldi stsenaariumidele osutavad väärtused;

| c) | artikli 5 lõikes 3 osutatud iga eraldiseisva alusvara liigi puhul arvutatakse „asjakohane stsenaarium” stsenaariumina, mille puhul etapis b kindlaks määratud väärtustest tuleneb suurim kahju või kahju puudumise korral väikseim kasu; |
| --- | --- |

c)

artikli 5 lõikes 3 osutatud iga eraldiseisva alusvara liigi puhul arvutatakse „asjakohane stsenaarium” stsenaariumina, mille puhul etapis b kindlaks määratud väärtustest tuleneb suurim kahju või kahju puudumise korral väikseim kasu;

| d) | artikli 5 lõikes 3 osutatud iga eraldiseisva alusvara liigi puhul arvutatakse omavahendite nõuded II lisas kirjeldatud valemi kohaselt; |
| --- | --- |

d)

artikli 5 lõikes 3 osutatud iga eraldiseisva alusvara liigi puhul arvutatakse omavahendite nõuded II lisas kirjeldatud valemi kohaselt;

| e) | optsioonide ja ostutähtede muude riskide kui deltarisk omavahendite nõuded kokku on artikli 5 lõikes 3 osutatud kõigi eraldiseisvate alusvara liikide puhul etapi d kohase arvutuse tulemusel saadud omavahendite nõuete summa. |
| --- | --- |

e)

optsioonide ja ostutähtede muude riskide kui deltarisk omavahendite nõuded kokku on artikli 5 lõikes 3 osutatud kõigi eraldiseisvate alusvara liikide puhul etapi d kohase arvutuse tulemusel saadud omavahendite nõuete summa.

Artikkel 10

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. märts 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 176, 27.6.2013, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/36/EL, 26. juuni 2013, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1093/2010, 24. november 2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12).

3

---

I LISA

Artikli 5 lõike 2 kohaldamiseks kasutatav valem

Artikli 5 lõike 2 kohaldamisel kasutatav valem:

gamma mõju = ^ × gamma × VU2,

kus VU on võrdne järgmisega:

| a) | intressimäära- või võlakirjaoptsioonide või intressimäära- või võlakirjaostutähtede puhul määruse (EL) nr 575/2013 artikli 339 tabeli 2 viiendas veerus osutatud eeldatav intressimäära muutus; |
| --- | --- |

a)

intressimäära- või võlakirjaoptsioonide või intressimäära- või võlakirjaostutähtede puhul määruse (EL) nr 575/2013 artikli 339 tabeli 2 viiendas veerus osutatud eeldatav intressimäära muutus;

| b) | aktsiaoptsioonide ja -ostutähtede ning aktsiaindeksite puhul alusvara turuväärtus, korrutatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 343 osutatud riskikaaluga; |
| --- | --- |

b)

aktsiaoptsioonide ja -ostutähtede ning aktsiaindeksite puhul alusvara turuväärtus, korrutatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 343 osutatud riskikaaluga;

| c) | valuuta- ja kullaoptsioonide või valuuta- ja kullaostutähtede puhul alusvara turuväärtus, mis on arvutatud aruandlusvaluutas ja korrutatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 351 osutatud riskikaaluga või vajaduse korral määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 354 osutatud riskikaaluga; |
| --- | --- |

c)

valuuta- ja kullaoptsioonide või valuuta- ja kullaostutähtede puhul alusvara turuväärtus, mis on arvutatud aruandlusvaluutas ja korrutatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 351 osutatud riskikaaluga või vajaduse korral määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 354 osutatud riskikaaluga;

| d) | kaubaoptsioonide ja -ostutähtede puhul alusvara turuväärtus, korrutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 360 lõike 1 punktis a osutatud riskikaaluga. |
| --- | --- |

d)

kaubaoptsioonide ja -ostutähtede puhul alusvara turuväärtus, korrutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 360 lõike 1 punktis a osutatud riskikaaluga.

---

II LISA

Artikli 9 punkti d kohaldamisel kasutatav valem

Artikli 9 punkti d kohaldamisel kasutatav valem:

omavahendite nõuded = – min (0,PC-DE),

kus

| a) | PC (hinnamuutus — price change) on artikli 5 lõike 3 tähenduses sama eraldiseisva alusvara liigiga optsioonide hinnamuutuste summa (miinusmärk kahju puhul ja plussmärk kasu puhul), mis vastab artikli 8 lõike 2 punkti c kohaselt kindlaks määratud asjakohasele stsenaariumile; |
| --- | --- |

a)

PC (hinnamuutus — price change) on artikli 5 lõike 3 tähenduses sama eraldiseisva alusvara liigiga optsioonide hinnamuutuste summa (miinusmärk kahju puhul ja plussmärk kasu puhul), mis vastab artikli 8 lõike 2 punkti c kohaselt kindlaks määratud asjakohasele stsenaariumile;

| b) | DE on delta mõju (delta effect) ja see arvutatakse järgmiselt:
  DE = ADEV × PPCU, |
| --- | --- |

b)

DE on delta mõju (delta effect) ja see arvutatakse järgmiselt:

DE = ADEV × PPCU,

kus

| i) | ADEV (delta ekvivalendi koguväärtus — aggregated delta equivalent value) on artikli 5 lõike 3 tähenduses sama eraldiseisva alusvara liigiga optsioonide negatiivsete või positiivsete deltade summa, korrutatud lepingu alusvara turuväärtusega; |
| --- | --- |

i)

ADEV (delta ekvivalendi koguväärtus — aggregated delta equivalent value) on artikli 5 lõike 3 tähenduses sama eraldiseisva alusvara liigiga optsioonide negatiivsete või positiivsete deltade summa, korrutatud lepingu alusvara turuväärtusega;

| ii) | PPCU (alusvara hinnamuutus protsentides — percentage price change of the underlying) on artikli 5 lõike 3 tähenduses alusvara hinnamuutus protsentides, mis vastab artikli 8 lõike 2 punkti c kohaselt kindlaks määratud asjakohasele stsenaariumile. |
| --- | --- |

ii)

PPCU (alusvara hinnamuutus protsentides — percentage price change of the underlying) on artikli 5 lõike 3 tähenduses alusvara hinnamuutus protsentides, mis vastab artikli 8 lõike 2 punkti c kohaselt kindlaks määratud asjakohasele stsenaariumile.

---

| 20.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 148/36 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 148/36

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) nr 529/2014,

12. märts 2014,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 575/2013 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mille kohaselt hinnatakse sisereitingute meetodi ja täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi laienduste ja muudatuste olulisust

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrust (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta, (1) eriti selle artikli 143 lõike 5 kolmandat lõiku ja artikli 312 lõike 4 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 143 lõikele 3 hõlmab reitingusüsteemi kohaldamisala riskipositsiooni liike, millele saab anda reitingu teatava reitingusüsteemi kohaselt. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 143 lõikele 3 hõlmab reitingusüsteemi kohaldamisala riskipositsiooni liike, millele saab anda reitingu teatava reitingusüsteemi kohaselt.

| (2) | Määruses (EL) nr 575/2013 eristatakse sisereitingute meetodi ja täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi olulisi laiendusi ja muudatusi, mille tegemiseks tuleb saada luba, ja muid muudatusi, millest tuleb teatada. Viimati nimetatu kohta ei ole määrusega (EL) nr 575/2013 ette nähtud laiendusest või muudatusest teatamise tähtaega, st seda, kas muudatusest tuleb teatada enne või pärast selle rakendamist. Tuleks arvestada, et vähem olulistest laiendustest ja muudatustest ei ole vaja pädevatele asutustele eelnevalt teatada. Samuti oleks krediidiasutuste ja investeerimisühingute jaoks tõhusam ja vähem koormav koguda teavet selliste vähem oluliste muudatuste kohta ja edastada see korrapäraste ajavahemike järel pädevatele asutustele. Selline on juba olnud järelevalvetava mitmes liikmesriigis. Seega tuleks laiendused ja muudatused, millest tuleb teatada, jaotada omakorda laiendusteks ja muudatusteks, millest tuleb teatada enne nende rakendamist, ning laiendusteks ja muudatusteks, millest tuleb teatada alles pärast nende rakendamist. Sellega tagatakse veelgi, et pädevad asutused keskenduvad oma igapäevatöös laiendustele ja muudatustele, mis võivad oluliselt muuta omavahendite nõudeid või mudelite või reitingusüsteemide toimimist. Samuti tagaks see, et krediidiasutused ja investeerimisühingud teevad riskipõhise järelevalve raames vahet oluliste ja vähem oluliste laienduste ja muudatuste vahel. Enne rakendamist teatatavate laienduste ja muudatuste ning selliste laienduste ja muudatuste eristamine, millest tuleb teatada pärast rakendamist, oleks usaldusväärne, kuna teatamine enne rakendamist võimaldaks pädevatel asutustel käesoleva määruse nõuetekohast kohaldamist kontrollida. See omakorda vähendaks krediidiasutuste ja investeerimisühingute järelevalvekoormust. |
| --- | --- |

(2)

Määruses (EL) nr 575/2013 eristatakse sisereitingute meetodi ja täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi olulisi laiendusi ja muudatusi, mille tegemiseks tuleb saada luba, ja muid muudatusi, millest tuleb teatada. Viimati nimetatu kohta ei ole määrusega (EL) nr 575/2013 ette nähtud laiendusest või muudatusest teatamise tähtaega, st seda, kas muudatusest tuleb teatada enne või pärast selle rakendamist. Tuleks arvestada, et vähem olulistest laiendustest ja muudatustest ei ole vaja pädevatele asutustele eelnevalt teatada. Samuti oleks krediidiasutuste ja investeerimisühingute jaoks tõhusam ja vähem koormav koguda teavet selliste vähem oluliste muudatuste kohta ja edastada see korrapäraste ajavahemike järel pädevatele asutustele. Selline on juba olnud järelevalvetava mitmes liikmesriigis. Seega tuleks laiendused ja muudatused, millest tuleb teatada, jaotada omakorda laiendusteks ja muudatusteks, millest tuleb teatada enne nende rakendamist, ning laiendusteks ja muudatusteks, millest tuleb teatada alles pärast nende rakendamist. Sellega tagatakse veelgi, et pädevad asutused keskenduvad oma igapäevatöös laiendustele ja muudatustele, mis võivad oluliselt muuta omavahendite nõudeid või mudelite või reitingusüsteemide toimimist. Samuti tagaks see, et krediidiasutused ja investeerimisühingud teevad riskipõhise järelevalve raames vahet oluliste ja vähem oluliste laienduste ja muudatuste vahel. Enne rakendamist teatatavate laienduste ja muudatuste ning selliste laienduste ja muudatuste eristamine, millest tuleb teatada pärast rakendamist, oleks usaldusväärne, kuna teatamine enne rakendamist võimaldaks pädevatel asutustel käesoleva määruse nõuetekohast kohaldamist kontrollida. See omakorda vähendaks krediidiasutuste ja investeerimisühingute järelevalvekoormust.

| (3) | Mudelite laienduste või muudatuste olulisus sõltub tavaliselt kavandatud laienduse või muudatuse laadist ja liigist (mis peaks kajastuma kvalitatiivsetes kriteeriumides) ning sellest, kuidas need võivad muuta omavahendite nõudeid või vajaduse korral riskiga kaalutud varasid (mis peaks kajastuma kvantitatiivsetes kriteeriumides). Seepärast tuleks laienduste või muudatuste olulisuse läbivaatamise kvantitatiivne kriteerium kehtestada künnisena, mis kajastab muudatustest tulenevat omavahendite nõuete või vajaduse korral riskiga kaalutud varade muutust protsentides. |
| --- | --- |

(3)

Mudelite laienduste või muudatuste olulisus sõltub tavaliselt kavandatud laienduse või muudatuse laadist ja liigist (mis peaks kajastuma kvalitatiivsetes kriteeriumides) ning sellest, kuidas need võivad muuta omavahendite nõudeid või vajaduse korral riskiga kaalutud varasid (mis peaks kajastuma kvantitatiivsetes kriteeriumides). Seepärast tuleks laienduste või muudatuste olulisuse läbivaatamise kvantitatiivne kriteerium kehtestada künnisena, mis kajastab muudatustest tulenevat omavahendite nõuete või vajaduse korral riskiga kaalutud varade muutust protsentides.

| (4) | Kui täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi laienduste ja muudatuste puhul tuleks kvantitatiivne künnis arvutada lihtsuse huvides omavahendite nõuete alusel, siis sisereitingute meetodi muudatuste puhul tuleks künnis arvutada riskiga kaalutud vara alusel, tagamaks, et künniseid põhjendamatult ei mõjutaks teostatud krediidiriskiga korrigeerimiste summade vahe, mis mõjutab omavahendite nõudeid, kuid mitte riskiga kaalutud vara. Lisaks peaksid kvantitatiivsed künnised võtma arvesse laienduste ja muudatuste üldist mõju nõutavatele omavahenditele sisemeetodite ja standardmeetodite põhjal, et kajastada seda, mil määral sisemeetodeid kasutatakse üldiste omavahendite nõuete või riskiga kaalutud varade puhul. See kehtib mõlema meetodi kõigi künniste puhul, välja arvatud artikli 4 lõike 1 punkti c alapunktis ii sätestatud teine künnis sisereitingute meetodi puhul ja eelneva teatamise künnis sisereitingute meetodi puhul, mis võtavad arvesse muudatuste mõju riskiga kaalutud varadele, mis on hõlmatud konkreetse mudeli kohaldamisalaga. Nii sisereitingute meetodi kui ka täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi puhul tuleks konkreetse laienduse või muudatuse mõju arvutada sama ajahetke seisuga, arvestades et riskipositsioonid (sisereitingute meetodi puhul) ja riskiprofiil (täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi puhul) on aja jooksul suhteliselt stabiilsed. |
| --- | --- |

(4)

Kui täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi laienduste ja muudatuste puhul tuleks kvantitatiivne künnis arvutada lihtsuse huvides omavahendite nõuete alusel, siis sisereitingute meetodi muudatuste puhul tuleks künnis arvutada riskiga kaalutud vara alusel, tagamaks, et künniseid põhjendamatult ei mõjutaks teostatud krediidiriskiga korrigeerimiste summade vahe, mis mõjutab omavahendite nõudeid, kuid mitte riskiga kaalutud vara. Lisaks peaksid kvantitatiivsed künnised võtma arvesse laienduste ja muudatuste üldist mõju nõutavatele omavahenditele sisemeetodite ja standardmeetodite põhjal, et kajastada seda, mil määral sisemeetodeid kasutatakse üldiste omavahendite nõuete või riskiga kaalutud varade puhul. See kehtib mõlema meetodi kõigi künniste puhul, välja arvatud artikli 4 lõike 1 punkti c alapunktis ii sätestatud teine künnis sisereitingute meetodi puhul ja eelneva teatamise künnis sisereitingute meetodi puhul, mis võtavad arvesse muudatuste mõju riskiga kaalutud varadele, mis on hõlmatud konkreetse mudeli kohaldamisalaga. Nii sisereitingute meetodi kui ka täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi puhul tuleks konkreetse laienduse või muudatuse mõju arvutada sama ajahetke seisuga, arvestades et riskipositsioonid (sisereitingute meetodi puhul) ja riskiprofiil (täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi puhul) on aja jooksul suhteliselt stabiilsed.

| (5) | Pädev asutus võib Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL (2) artikli 101 kohase sisemeetodite kasutamise lubade pideva läbivaatamise raames igal ajal võtta asjakohaseid järelevalvemeetmeid seoses teatatud mudelilaienduste ja -muudatustega. Ühelt poolt on see oluline tagamaks, et määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 3. peatüki 6. jao või III osa III jaotise 4. peatüki või III osa IV jaotise 5. peatüki nõuded on kogu aeg täidetud. Teisest küljest tuleb kehtestada eeskirjad, et näha ette sisemeetodite laienduste ja muudatuste heakskiitmise ja nendest teatamise käivitavad asjaolud. Sellised eeskirjad ei tohiks mõjutada määruse (EL) nr 575/2013 artikli 20 lõike 8 kohaseid sisemudelite läbivaatamise meetodeid ega haldusmenetlusi. |
| --- | --- |

(5)

Pädev asutus võib Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL (2) artikli 101 kohase sisemeetodite kasutamise lubade pideva läbivaatamise raames igal ajal võtta asjakohaseid järelevalvemeetmeid seoses teatatud mudelilaienduste ja -muudatustega. Ühelt poolt on see oluline tagamaks, et määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 3. peatüki 6. jao või III osa III jaotise 4. peatüki või III osa IV jaotise 5. peatüki nõuded on kogu aeg täidetud. Teisest küljest tuleb kehtestada eeskirjad, et näha ette sisemeetodite laienduste ja muudatuste heakskiitmise ja nendest teatamise käivitavad asjaolud. Sellised eeskirjad ei tohiks mõjutada määruse (EL) nr 575/2013 artikli 20 lõike 8 kohaseid sisemudelite läbivaatamise meetodeid ega haldusmenetlusi.

| (6) | Sisemeetodite alalise osalise kasutamise või vajaduse korral sisemeetodite järkjärgulise üleminekuga rakendamise muudatused on hõlmatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklitega 148 ja 150 sisereitingute meetodi puhul ning määruse (EL) nr 575/2013 artikliga 314 täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi puhul. Seepärast ei tuleks sellist liiki muudatusi hõlmata käesoleva määrusega. |
| --- | --- |

(6)

Sisemeetodite alalise osalise kasutamise või vajaduse korral sisemeetodite järkjärgulise üleminekuga rakendamise muudatused on hõlmatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklitega 148 ja 150 sisereitingute meetodi puhul ning määruse (EL) nr 575/2013 artikliga 314 täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi puhul. Seepärast ei tuleks sellist liiki muudatusi hõlmata käesoleva määrusega.

| (7) | Pädevate asutuste luba seondub meetodite, protsesside, kontrollimeetmete, andmete kogumise ja meetodite IT-süsteemidega ning seepärast ei tuleks käesoleva määrusega hõlmata mudeli pidevat kohandamist kasutatavatele arvutusandmetele heakskiidetud meetodite, protsesside, kontrollimeetmete, andmete kogumise ja IT-süsteemide alusel. |
| --- | --- |

(7)

Pädevate asutuste luba seondub meetodite, protsesside, kontrollimeetmete, andmete kogumise ja meetodite IT-süsteemidega ning seepärast ei tuleks käesoleva määrusega hõlmata mudeli pidevat kohandamist kasutatavatele arvutusandmetele heakskiidetud meetodite, protsesside, kontrollimeetmete, andmete kogumise ja IT-süsteemide alusel.

| (8) | Selleks et pädevad asutused saaksid hinnata, kas krediidiasutused ja investeerimisühingud on nõuetekohaselt kohaldanud laienduste ja muudatuste olulisuse hindamise eeskirju, peaksid krediidiasutused ja investeerimisühingud esitama pädevatele asutustele asjakohase teabe. Selleks et vähendada krediidiasutuste ja investeerimisühingute järelevalvekoormust ning suurendada pädevate asutuste asjaomaste protseduuride tulemuslikkust ja tõhusust, tuleks sätestada eeskirjad, et täpsustada teave, mis tuleb lisada laienduste ja muudatuste heakskiitmise taotlusele või laiendusi ja muudatusi käsitlevale teatele. |
| --- | --- |

(8)

Selleks et pädevad asutused saaksid hinnata, kas krediidiasutused ja investeerimisühingud on nõuetekohaselt kohaldanud laienduste ja muudatuste olulisuse hindamise eeskirju, peaksid krediidiasutused ja investeerimisühingud esitama pädevatele asutustele asjakohase teabe. Selleks et vähendada krediidiasutuste ja investeerimisühingute järelevalvekoormust ning suurendada pädevate asutuste asjaomaste protseduuride tulemuslikkust ja tõhusust, tuleks sätestada eeskirjad, et täpsustada teave, mis tuleb lisada laienduste ja muudatuste heakskiitmise taotlusele või laiendusi ja muudatusi käsitlevale teatele.

| (9) | Käesolev määrus põhineb regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul, mille Euroopa Pangandusjärelevalve esitas komisjonile. |
| --- | --- |

(9)

Käesolev määrus põhineb regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul, mille Euroopa Pangandusjärelevalve esitas komisjonile.

| (10) | Käesoleva määruse sätted on omavahel tihedalt seotud, kuna need osutavad krediidi- ja operatsiooniriski omavahendite nõuete arvutamise sisereitingute meetodi ja täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi laiendustele ja/või muudatustele ning kuna asjakohased järelevalveküsimused ja -menetlused on kõnealuse kahe sisemeetodi liigi puhul sarnased. Selleks et tagada kooskõla selliste sätete puhul ning anda kohustusi täitvatele isikutele põhjalik ülevaade neist ja terviklik juurdepääs neile, on soovitav tagada nende jõustumine samal ajal ja sätestada kõik määrusega (EL) nr 575/2013 ette nähtud regulatiivsed tehnilised standardid krediidi- ja operatsiooniriski sisemudelite laienduste ja muudatuste kohta ühes määruses. Kuna artikli 312 lõike 4 esimese lõigu punktis a käsitletakse erinevat küsimust, käsitletakse käesolevas määruses ainult punkte b ja c. |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva määruse sätted on omavahel tihedalt seotud, kuna need osutavad krediidi- ja operatsiooniriski omavahendite nõuete arvutamise sisereitingute meetodi ja täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi laiendustele ja/või muudatustele ning kuna asjakohased järelevalveküsimused ja -menetlused on kõnealuse kahe sisemeetodi liigi puhul sarnased. Selleks et tagada kooskõla selliste sätete puhul ning anda kohustusi täitvatele isikutele põhjalik ülevaade neist ja terviklik juurdepääs neile, on soovitav tagada nende jõustumine samal ajal ja sätestada kõik määrusega (EL) nr 575/2013 ette nähtud regulatiivsed tehnilised standardid krediidi- ja operatsiooniriski sisemudelite laienduste ja muudatuste kohta ühes määruses. Kuna artikli 312 lõike 4 esimese lõigu punktis a käsitletakse erinevat küsimust, käsitletakse käesolevas määruses ainult punkte b ja c.

| (11) | Euroopa Pangandusjärelevalve on läbi viinud avaliku konsultatsiooni käesoleva määruse aluseks oleva regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta, analüüsinud võimalikku asjaomast kulu ja kasu ning küsinud arvamust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (3) artikli 37 kohaselt loodud pangandussektori sidusrühmade kogult. |
| --- | --- |

(11)

Euroopa Pangandusjärelevalve on läbi viinud avaliku konsultatsiooni käesoleva määruse aluseks oleva regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta, analüüsinud võimalikku asjaomast kulu ja kasu ning küsinud arvamust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (3) artikli 37 kohaselt loodud pangandussektori sidusrühmade kogult.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesolevas määruses sätestatakse tingimused, mille alusel hinnatakse määruse (EL) nr 575/2013 kohaselt lubatud sisereitingute meetodi ja täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi laienduste ja muudatuste olulisust, sealhulgas sellistest muudatustest ja laiendustest teatamise kord.

Artikkel 2

Laienduste ja muudatuste kategooriad

1.   Omakapitali investeeringute suhtes kohaldatava reitingusüsteemi või sisemudelitel põhineva meetodi kohaldamisala või omakapitali investeeringute suhtes kohaldatava reitingusüsteemi või sisemudelitel põhineva meetodi muudatuste olulisus sisereitingute meetodi puhul („sisereitingute meetodi muudatused”) või laienduste ja muudatuste olulisus täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi puhul („täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi laiendused ja muudatused”) liigitatakse ühte järgmistest kategooriatest:

| a) | olulised laiendused ja muudatused, milleks tuleb määruse (EL) nr 575/2013 artikli 143 lõike 3 ja artikli 312 lõike 2 kohaselt taotleda pädevatelt asutustelt luba; |
| --- | --- |

a)

olulised laiendused ja muudatused, milleks tuleb määruse (EL) nr 575/2013 artikli 143 lõike 3 ja artikli 312 lõike 2 kohaselt taotleda pädevatelt asutustelt luba;

| b) | muud laiendused ja muudatused, millest tuleb pädevatele asutustele teatada. |
| --- | --- |

b)

muud laiendused ja muudatused, millest tuleb pädevatele asutustele teatada.

2.   Lõike 1 punktis b osutatud laiendused ja muudatused liigitatakse täiendavalt järgmiselt:

| a) | laiendused ja muudatused, millest tuleb teatada enne nende rakendamist; |
| --- | --- |

a)

laiendused ja muudatused, millest tuleb teatada enne nende rakendamist;

| b) | laiendused ja muudatused, millest tuleb teatada pärast nende rakendamist. |
| --- | --- |

b)

laiendused ja muudatused, millest tuleb teatada pärast nende rakendamist.

Artikkel 3

Laienduste ja muudatuste liigitamise põhimõtted

1.   Sisereitingute meetodi puhul liigitatakse muudatused vastavalt käesolevale artiklile ning artiklitele 4 ja 5.

Täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi puhul liigitatakse laiendused ja muudatused vastavalt käesolevale artiklile ning artiklitele 6 ja 7.

2.   Kui krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad arvutama mis tahes laienduse või muudatuse kvantitatiivset mõju omavahendite nõuetele või vajaduse korral riskiga kaalutud varadele, kohaldavad nad järgmist metoodikat:

| a) | kvantitatiivse mõju hindamiseks kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kõige uuemaid kättesaadavaid andmeid; |
| --- | --- |

a)

kvantitatiivse mõju hindamiseks kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kõige uuemaid kättesaadavaid andmeid;

| b) | kui kvantitatiivset mõju ei ole võimalik täpselt hinnata, hindavad krediidiasutused ja investeerimisühingud mõju representatiivse valimi põhjal või muu usaldusväärse inferentsmeetodi kohaselt; |
| --- | --- |

b)

kui kvantitatiivset mõju ei ole võimalik täpselt hinnata, hindavad krediidiasutused ja investeerimisühingud mõju representatiivse valimi põhjal või muu usaldusväärse inferentsmeetodi kohaselt;

| c) | muudatuste puhul, millel ei ole otsest kvantitatiivset mõju, ei arvutata kvantitatiivset mõju vastavalt artikli 4 lõike 1 punktile c sisereitingute meetodi puhul ja artikli 6 lõike 1 punktile c täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi puhul. |
| --- | --- |

c)

muudatuste puhul, millel ei ole otsest kvantitatiivset mõju, ei arvutata kvantitatiivset mõju vastavalt artikli 4 lõike 1 punktile c sisereitingute meetodi puhul ja artikli 6 lõike 1 punktile c täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi puhul.

3.   Ühte olulist laiendust või muudatust ei jaotata mitmeks vähemolulisemaks laienduseks või muudatuseks.

4.   Kahtluse korral määravad krediidiasutused ja investeerimisühingud laiendused ja muudatused kõrgeima võimaliku olulisuse kategooriasse.

5.   Kui pädevad asutused on andnud loa seoses olulise laienduse või muudatusega, arvutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud omavahendite nõuded heakskiidetud laienduse või muudatuse alusel alates vana luba asendavas uues loas kindlaks määratud kuupäevast. Kui laiendust või muudatust, milleks on saadud pädevatelt asutustelt luba, ei rakendata uues loas kindlaks määratud kuupäeval, tuleb viivitamata taotleda pädevatelt asutustelt uut luba.

6.   Sellise laienduse või muudatuse rakendamisega viivitamise korral, milleks on saadud pädevatelt asutustelt luba, teavitab krediidiasutus või investeerimisühing pädevat asutust ja esitab pädevale asutusele kava heakskiidetud laienduse või muudatuse õigeaegseks rakendamiseks ning rakendab kava pädeva asutusega kokku lepitud ajavahemiku jooksul.

7.   Kui liigituse kohaselt tuleb laiendusest või muudatusest teatada pädevatele asutustele eelnevalt ja kui teatamise järel otsustab krediidiasutus või investeerimisühing laiendust või muudatust mitte rakendada, teatab krediidiasutus või investeerimisühing sellest otsusest viivitamata pädevale asutusele.

Artikkel 4

Sisereitingute meetodi olulised muudatused

1.   Sisereitingute meetodi muudatusi peetakse oluliseks, kui need vastavad mis tahes järgmisele tingimusele:

| a) | need kuuluvad omakapitali investeeringute suhtes kohaldatava reitingusüsteemi või sisemudelitel põhineva meetodi kohaldamisala mis tahes sellise muudatuse alla, mida on kirjeldatud I lisa I osa 1. jaos; |
| --- | --- |

a)

need kuuluvad omakapitali investeeringute suhtes kohaldatava reitingusüsteemi või sisemudelitel põhineva meetodi kohaldamisala mis tahes sellise muudatuse alla, mida on kirjeldatud I lisa I osa 1. jaos;

| b) | need kuuluvad omakapitali investeeringute suhtes kohaldatava reitingusüsteemi või sisemudelitel põhineva meetodi mis tahes sellise muudatuse alla, mida on kirjeldatud I lisa II osa 1. jaos; |
| --- | --- |

b)

need kuuluvad omakapitali investeeringute suhtes kohaldatava reitingusüsteemi või sisemudelitel põhineva meetodi mis tahes sellise muudatuse alla, mida on kirjeldatud I lisa II osa 1. jaos;

| c) | nende tulemusel leiab aset üks järgmistest:






  i) | 1,5 % väheneb üks järgmistest:






  — | ELis emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu üldine konsolideeritud riskiga kaalutud vara krediidi- ja lahjendusriski puhul; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

nende tulemusel leiab aset üks järgmistest:

i)

1,5 % väheneb üks järgmistest:

—

ELis emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu üldine konsolideeritud riskiga kaalutud vara krediidi- ja lahjendusriski puhul;

| — | üldine riskiga kaalutud vara krediidi- ja lahjendusriski puhul, kui krediidiasutus või investeerimisühing ei ole emaettevõtja ega tütarettevõtja; |
| --- | --- |

—

üldine riskiga kaalutud vara krediidi- ja lahjendusriski puhul, kui krediidiasutus või investeerimisühing ei ole emaettevõtja ega tütarettevõtja;

| ii) | 15 % või rohkem vähenevad sellised riskiga kaalutud varad krediidi-ja lahjendusriski puhul, mis on seotud omakapitali investeeringute suhtes kohaldatava sisereitingute süsteemi või sisemudelitel põhineva meetodi kohaldamisalaga. |
| --- | --- |

ii)

15 % või rohkem vähenevad sellised riskiga kaalutud varad krediidi-ja lahjendusriski puhul, mis on seotud omakapitali investeeringute suhtes kohaldatava sisereitingute süsteemi või sisemudelitel põhineva meetodi kohaldamisalaga.

2.   Käesoleva artikli lõike 1 punkti c alapunkti i kohaldamisel ja vastavalt artikli 3 lõikele 2 hinnatakse muudatuse mõju suhtarvuna, mis arvutatakse järgmiselt:

| a) | lugejas omakapitali investeeringute suhtes kohaldatava sisereitingute süsteemi või sisemudelitel põhineva meetodi kohaldamisalaga seotud riskiga kaalutud varade vahe krediidi-ja lahjendusriski puhul enne ja pärast muudatust ELis emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu konsolideeritud tasemel või sellise krediidiasutuse või investeerimisühingu tasemel, kes ei ole emaettevõtja ega tütarettevõtja; |
| --- | --- |

a)

lugejas omakapitali investeeringute suhtes kohaldatava sisereitingute süsteemi või sisemudelitel põhineva meetodi kohaldamisalaga seotud riskiga kaalutud varade vahe krediidi-ja lahjendusriski puhul enne ja pärast muudatust ELis emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu konsolideeritud tasemel või sellise krediidiasutuse või investeerimisühingu tasemel, kes ei ole emaettevõtja ega tütarettevõtja;

| b) | nimetajas üldine riskiga kaalutud vara krediidi-ja lahjendusriski puhul enne muudatust ELis emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu konsolideeritud tasemel või vastavalt sellise krediidiasutuse või investeerimisühingu tasemel, kes ei ole emaettevõtja ega tütarettevõtja. |
| --- | --- |

b)

nimetajas üldine riskiga kaalutud vara krediidi-ja lahjendusriski puhul enne muudatust ELis emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu konsolideeritud tasemel või vastavalt sellise krediidiasutuse või investeerimisühingu tasemel, kes ei ole emaettevõtja ega tütarettevõtja.

Arvutus tehakse sama ajahetke seisuga.

Riskiga kaalutud varadele avalduva mõju kindlakstegemisel võetakse arvesse ainult muudatuse mõju sisereitingute meetodile ning eeldatakse, et riskipositsioonid jäävad samaks.

3.   Käesoleva artikli lõike 1 punkti c alapunkti ii kohaldamisel ja vastavalt artikli 3 lõikele 2 hinnatakse muudatuse mõju suhtarvuna, mis arvutatakse järgmiselt:

| a) | lugejas omakapitali investeeringute suhtes kohaldatava sisereitingute süsteemi või sisemudelitel põhineva meetodi kohaldamisalaga seotud riskiga kaalutud varade vahe krediidi-ja lahjendusriski puhul enne ja pärast muudatust; |
| --- | --- |

a)

lugejas omakapitali investeeringute suhtes kohaldatava sisereitingute süsteemi või sisemudelitel põhineva meetodi kohaldamisalaga seotud riskiga kaalutud varade vahe krediidi-ja lahjendusriski puhul enne ja pärast muudatust;

| b) | nimetajas enne muudatust sellised riskiga kaalutud varad krediidi-ja lahjendusriski puhul, mis on seotud omakapitali investeeringute suhtes kohaldatava sisereitingute süsteemi või sisemudelitel põhineva meetodi kohaldamisalaga. |
| --- | --- |

b)

nimetajas enne muudatust sellised riskiga kaalutud varad krediidi-ja lahjendusriski puhul, mis on seotud omakapitali investeeringute suhtes kohaldatava sisereitingute süsteemi või sisemudelitel põhineva meetodi kohaldamisalaga.

Arvutus tehakse sama ajahetke seisuga.

Riskiga kaalutud varadele avalduva mõju kindlakstegemisel võetakse arvesse ainult muudatuse mõju sisereitingute meetodile ning eeldatakse, et riskipositsioonid jäävad samaks.

Artikkel 5

Sisereitingute meetodi muudatused, mida ei peeta oluliseks

1.   Sisereitingute meetodi muudatustest, mis ei ole olulised, kuid millest tuleb määruse (EL) nr 575/2013 artikli 143 lõike 4 kohaselt teatada pädevatele asutustele, teatatakse järgmiselt.

| a) | Muudatustest, mis vastavad ühele järgmistest tingimustest, teatatakse pädevatele asutustele vähemalt kaks kuud enne nende rakendamist:






  i) | I lisa I osa 2. jaos kirjeldatud muudatused; |
| --- | --- | --- |

a)

Muudatustest, mis vastavad ühele järgmistest tingimustest, teatatakse pädevatele asutustele vähemalt kaks kuud enne nende rakendamist:

i)

I lisa I osa 2. jaos kirjeldatud muudatused;

| ii) | I lisa II osa 2. jaos kirjeldatud muudatused; |
| --- | --- |

ii)

I lisa II osa 2. jaos kirjeldatud muudatused;

| iii) | muudatused, mille tulemusel vähenevad vähemalt 5 % sellised riskiga kaalutud varad krediidi- ja lahjendusriski puhul, mis on seotud omakapitali investeeringute suhtes kohaldatava sisereitingute süsteemi või sisemudelitel põhineva meetodi kohaldamisalaga. |
| --- | --- |

iii)

muudatused, mille tulemusel vähenevad vähemalt 5 % sellised riskiga kaalutud varad krediidi- ja lahjendusriski puhul, mis on seotud omakapitali investeeringute suhtes kohaldatava sisereitingute süsteemi või sisemudelitel põhineva meetodi kohaldamisalaga.

| b) | Kõigist muudest muudatustest teatatakse pädevatele asutustele pärast nende rakendamist vähemalt kord aastas. |
| --- | --- |

b)

Kõigist muudest muudatustest teatatakse pädevatele asutustele pärast nende rakendamist vähemalt kord aastas.

2.   Käesoleva artikli lõike 1 punkti a alapunkti iii kohaldamisel ja vastavalt artikli 3 lõikele 2 hinnatakse muudatuse mõju suhtarvuna, mis arvutatakse järgmiselt:

| a) | lugejas kajastatakse omakapitali investeeringute suhtes kohaldatava sisereitingute süsteemi või sisemudelitel põhineva meetodi kohaldamisalaga seotud riskiga kaalutud varade vahet krediidi-ja lahjendusriski puhul enne ja pärast muudatust; |
| --- | --- |

a)

lugejas kajastatakse omakapitali investeeringute suhtes kohaldatava sisereitingute süsteemi või sisemudelitel põhineva meetodi kohaldamisalaga seotud riskiga kaalutud varade vahet krediidi-ja lahjendusriski puhul enne ja pärast muudatust;

| b) | nimetajas enne muudatust sellised riskiga kaalutud varad krediidi-ja lahjendusriski puhul, mis on seotud omakapitali investeeringute suhtes kohaldatava sisereitingute süsteemi või sisemudelitel põhineva meetodi kohaldamisalaga. |
| --- | --- |

b)

nimetajas enne muudatust sellised riskiga kaalutud varad krediidi-ja lahjendusriski puhul, mis on seotud omakapitali investeeringute suhtes kohaldatava sisereitingute süsteemi või sisemudelitel põhineva meetodi kohaldamisalaga.

Arvutus tehakse sama ajahetke seisuga.

Riskiga kaalutud varadele avalduva mõju kindlakstegemisel võetakse arvesse ainult muudatuse mõju sisereitingute meetodile ning eeldatakse, et riskipositsioonid jäävad samaks.

Artikkel 6

Täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi olulised laiendused ja muudatused

1.   Täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi laiendusi ja muudatusi peetakse oluliseks, kui need vastavad mis tahes järgmisele tingimusele:

| a) | need kuuluvad II lisa I osa 1. jaos kirjeldatud mis tahes laienduse alla; |
| --- | --- |

a)

need kuuluvad II lisa I osa 1. jaos kirjeldatud mis tahes laienduse alla;

| b) | need kuuluvad II lisa II osa 1. jaos kirjeldatud mis tahes muudatuse alla; |
| --- | --- |

b)

need kuuluvad II lisa II osa 1. jaos kirjeldatud mis tahes muudatuse alla;

| c) | nende tulemusel leiab aset üks järgmistest:






  i) | 10 % või rohkem väheneb üks järgmistest:






  — | ELis emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu üldised konsolideeritud omavahendite nõuded operatsiooniriski puhul; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

nende tulemusel leiab aset üks järgmistest:

i)

10 % või rohkem väheneb üks järgmistest:

—

ELis emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu üldised konsolideeritud omavahendite nõuded operatsiooniriski puhul;

| — | üldised omavahendite nõuded operatsiooniriski puhul, kui krediidiasutus või investeerimisühing ei ole emaettevõtja ega tütarettevõtja; |
| --- | --- |

—

üldised omavahendite nõuded operatsiooniriski puhul, kui krediidiasutus või investeerimisühing ei ole emaettevõtja ega tütarettevõtja;

| ii) | 10 % või rohkem väheneb üks järgmistest:






  — | sellise emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu üldised omavahendite nõuded operatsiooniriski puhul konsolideeritud tasemel, kes ei ole ELis emaettevõtjana tegutsev krediidiasutus või investeerimisühing; |
| --- | --- | --- |

ii)

10 % või rohkem väheneb üks järgmistest:

—

sellise emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu üldised omavahendite nõuded operatsiooniriski puhul konsolideeritud tasemel, kes ei ole ELis emaettevõtjana tegutsev krediidiasutus või investeerimisühing;

| — | tütarettevõtja üldised omavahendite nõuded operatsiooniriski puhul, kui emaettevõtjana tegutsev krediidiasutus või investeerimisühing ei ole saanud luba kasutada täiustatud mõõtmismudelil põhinevat meetodit. |
| --- | --- |

—

tütarettevõtja üldised omavahendite nõuded operatsiooniriski puhul, kui emaettevõtjana tegutsev krediidiasutus või investeerimisühing ei ole saanud luba kasutada täiustatud mõõtmismudelil põhinevat meetodit.

2.   Lõike 1 punkti c alapunkti i kohaldamisel ja vastavalt artikli 3 lõikele 2 hinnatakse mis tahes laienduse või muudatuse mõju suhtarvuna, mis arvutatakse järgmiselt:

| a) | lugejas täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi kohaldamisalaga seotud omavahendite nõuete vahe operatsiooniriski puhul enne ja pärast laiendust või muudatust ELis emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu konsolideeritud tasemel või sellise krediidiasutuse või investeerimisühingu tasemel, kes ei ole emaettevõtja ega tütarettevõtja; |
| --- | --- |

a)

lugejas täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi kohaldamisalaga seotud omavahendite nõuete vahe operatsiooniriski puhul enne ja pärast laiendust või muudatust ELis emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu konsolideeritud tasemel või sellise krediidiasutuse või investeerimisühingu tasemel, kes ei ole emaettevõtja ega tütarettevõtja;

| b) | nimetajas üldised omavahendite nõuded operatsiooniriski puhul enne laiendust või muudatust ELis emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu konsolideeritud tasemel või vastavalt sellise krediidiasutuse või investeerimisühingu tasemel, kes ei ole emaettevõtja ega tütarettevõtja. |
| --- | --- |

b)

nimetajas üldised omavahendite nõuded operatsiooniriski puhul enne laiendust või muudatust ELis emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu konsolideeritud tasemel või vastavalt sellise krediidiasutuse või investeerimisühingu tasemel, kes ei ole emaettevõtja ega tütarettevõtja.

Arvutus tehakse sama ajahetke seisuga.

Omavahendite nõuetele avalduva mõju kindlakstegemisel võetakse arvesse ainult laienduse ja muudatuse mõju täiustatud mõõtmismudelil põhinevale meetodile ning seega eeldatakse, et operatsiooniriskiprofiil jääb samaks.

3.   Lõike 1 punkti c alapunkti ii kohaldamisel ja vastavalt artikli 3 lõikele 2 hinnatakse mis tahes laienduse või muudatuse mõju suhtarvuna, mis arvutatakse järgmiselt:

| a) | lugejas mudeli kohaldamisalaga seotud omavahendite nõuete vahe operatsiooniriski puhul enne ja pärast laiendust või muudatust sellise emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu konsolideeritud tasemel, kes ei ole ELis emaettevõtjana tegutsev krediidiasutus või investeerimisühing, või tütarettevõtja tasemel, kui emaettevõtjana tegutsev krediidiasutus või investeerimisühing ei ole saanud luba kasutada täiustatud mõõtmismudelil põhinevat meetodit; |
| --- | --- |

a)

lugejas mudeli kohaldamisalaga seotud omavahendite nõuete vahe operatsiooniriski puhul enne ja pärast laiendust või muudatust sellise emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu konsolideeritud tasemel, kes ei ole ELis emaettevõtjana tegutsev krediidiasutus või investeerimisühing, või tütarettevõtja tasemel, kui emaettevõtjana tegutsev krediidiasutus või investeerimisühing ei ole saanud luba kasutada täiustatud mõõtmismudelil põhinevat meetodit;

| b) | nimetajas üldised omavahendite nõuded enne laiendust või muudatust operatsiooniriski puhul sellise emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu konsolideeritud tasemel, kes ei ole ELis emaettevõtjana tegutsev krediidiasutus või investeerimisühing, või vastavalt tütarettevõtja tasemel, kui emaettevõtjana tegutsev krediidiasutus või investeerimisühing ei ole saanud luba kasutada täiustatud mõõtmismudelil põhinevat meetodit. |
| --- | --- |

b)

nimetajas üldised omavahendite nõuded enne laiendust või muudatust operatsiooniriski puhul sellise emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu konsolideeritud tasemel, kes ei ole ELis emaettevõtjana tegutsev krediidiasutus või investeerimisühing, või vastavalt tütarettevõtja tasemel, kui emaettevõtjana tegutsev krediidiasutus või investeerimisühing ei ole saanud luba kasutada täiustatud mõõtmismudelil põhinevat meetodit.

Arvutus tehakse sama ajahetke seisuga.

Omavahendite nõuetele avalduva mõju kindlakstegemisel võetakse arvesse ainult laienduse ja muudatuse mõju täiustatud mõõtmismudelil põhinevale meetodile ning seega eeldatakse, et operatsiooniriskiprofiil jääb samaks.

Artikkel 7

Täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi laiendused ja muudatused, mida ei peeta oluliseks

Täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi laiendustest ja muudatustest, mis ei ole olulised, kuid millest tuleb määruse (EL) nr 575/2013 artikli 312 lõike 3 kohaselt teatada pädevatele asutustele, teatatakse järgmiselt:

| a) | laiendustest ja muudatustest, mis kuuluvad II lisa I osa 2. jao ja II osa 2. jao alla, teatatakse pädevatele asutustele vähemalt kaks kuud enne nende rakendamist; |
| --- | --- |

a)

laiendustest ja muudatustest, mis kuuluvad II lisa I osa 2. jao ja II osa 2. jao alla, teatatakse pädevatele asutustele vähemalt kaks kuud enne nende rakendamist;

| b) | kõigist muudest laiendustest ja muudatustest teatatakse pädevatele asutustele pärast nende rakendamist vähemalt kord aastas. |
| --- | --- |

b)

kõigist muudest laiendustest ja muudatustest teatatakse pädevatele asutustele pärast nende rakendamist vähemalt kord aastas.

Artikkel 8

Laienduste ja muudatuste dokumenteerimine

1.   Sisereitingute meetodi ja täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi laienduste ja muudatuste puhul, milleks on liigituse kohaselt vaja pädeva asutuse luba, esitavad krediidiasutused ja investeerimisühingud koos taotlusega järgmise teabe:

| a) | laienduse või muudatuse kirjeldus, põhjendus ja eesmärk; |
| --- | --- |

a)

laienduse või muudatuse kirjeldus, põhjendus ja eesmärk;

| b) | rakendamise kuupäev; |
| --- | --- |

b)

rakendamise kuupäev;

| c) | mudeli laiendusest või muudatusest mõjutatud kohaldamisala koos mahu andmetega; |
| --- | --- |

c)

mudeli laiendusest või muudatusest mõjutatud kohaldamisala koos mahu andmetega;

| d) | tehnilised dokumendid ja protsessidokumendid; |
| --- | --- |

d)

tehnilised dokumendid ja protsessidokumendid;

| e) | krediidiasutuse või investeerimisühingu sõltumatute läbivaatamiste või valideerimiste aruanded; |
| --- | --- |

e)

krediidiasutuse või investeerimisühingu sõltumatute läbivaatamiste või valideerimiste aruanded;

| f) | kinnitus selle kohta, et laienduse või muudatuse on krediidiasutuse või investeerimisühingu heakskiitmiskorra kohaselt heaks kiitnud pädev organ, ja heakskiitmise kuupäev; |
| --- | --- |

f)

kinnitus selle kohta, et laienduse või muudatuse on krediidiasutuse või investeerimisühingu heakskiitmiskorra kohaselt heaks kiitnud pädev organ, ja heakskiitmise kuupäev;

| g) | vajaduse korral muudatuse või laienduse kvantitatiivne mõju riskiga kaalutud varadele või omavahendite nõuetele; |
| --- | --- |

g)

vajaduse korral muudatuse või laienduse kvantitatiivne mõju riskiga kaalutud varadele või omavahendite nõuetele;

| h) | krediidiasutuse või investeerimisühingu selliste sisemudelite praeguste ja eelmiste versioonide numbrid, mille kasutamiseks on saadud heakskiit. |
| --- | --- |

h)

krediidiasutuse või investeerimisühingu selliste sisemudelite praeguste ja eelmiste versioonide numbrid, mille kasutamiseks on saadud heakskiit.

2.   Laienduste ja muudatuste puhul, millest tuleb liigituse kohaselt teatada enne või pärast rakendamist, esitavad krediidiasutused ja investeerimisühingud koos teatega lõike 1 punktides a, b, c, f ja g osutatud teabe.

Artikkel 9

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. märts 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 176, 27.6.2013, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/36/EL, 26. juuni 2013, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1093/2010, 24. november 2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12).

3

---

I LISA

SISEREITINGUTE MEETODI MUUDATUSED

I OSA

OMAKAPITALI INVESTEERINGUTE SUHTES KOHALDATAVATE REITINGUSÜSTEEMIDE VÕI SISEMUDELITEL PÕHINEVATE MEETODITE KOHALDAMISALA MUUDATUSED

1. JAGU

Pädevate asutuste heakskiitu vajavad muudatused („olulised”)

| 1. | Reitingusüsteemi kohaldamisala laiendamine järgmistele:






  a) | sellised riskipositsioonid täiendavas äriüksuses, mis on sama liiki toote või võlgniku riskipositsioonid; |
| --- | --- | --- |

1.

Reitingusüsteemi kohaldamisala laiendamine järgmistele:

a)

sellised riskipositsioonid täiendavas äriüksuses, mis on sama liiki toote või võlgniku riskipositsioonid;

| b) | täiendavat liiki toote või võlgniku riskipositsioonid, välja arvatud juhul, kui täiendavat liiki toode või võlgnik kuulub heakskiidetud reitingusüsteemi kohaldamisalasse, võttes aluseks punkti c alapunktides i ja ii osutatud kriteeriumid; |
| --- | --- |

b)

täiendavat liiki toote või võlgniku riskipositsioonid, välja arvatud juhul, kui täiendavat liiki toode või võlgnik kuulub heakskiidetud reitingusüsteemi kohaldamisalasse, võttes aluseks punkti c alapunktides i ja ii osutatud kriteeriumid;

| c) | täiendavad riskipositsioonid, mis on seotud kolmanda isiku otsusega anda laenu konsolideerimisgrupile, välja arvatud juhul, kui krediidiasutus või investeerimisühing suudab tõendada, et täiendavad riskipositsioonid kuuluvad heakskiidetud reitingusüsteemi kohaldamisalasse, võttes aluseks kõik järgmised kriteeriumid:






  i) | sellise mudeli väljatöötamiseks kasutatud andmete „esinduslikkus”, mida kasutatakse riskipositsioonide jagamiseks klassidesse või kogumitesse, seoses krediidiasutuse või investeerimisühingu täiendavate riskipositsioonide põhinäitajatega, kui kolmas isik on teinud laenuandmisotsuse, vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 174 punktile c; |
| --- | --- | --- |

c)

täiendavad riskipositsioonid, mis on seotud kolmanda isiku otsusega anda laenu konsolideerimisgrupile, välja arvatud juhul, kui krediidiasutus või investeerimisühing suudab tõendada, et täiendavad riskipositsioonid kuuluvad heakskiidetud reitingusüsteemi kohaldamisalasse, võttes aluseks kõik järgmised kriteeriumid:

i)

sellise mudeli väljatöötamiseks kasutatud andmete „esinduslikkus”, mida kasutatakse riskipositsioonide jagamiseks klassidesse või kogumitesse, seoses krediidiasutuse või investeerimisühingu täiendavate riskipositsioonide põhinäitajatega, kui kolmas isik on teinud laenuandmisotsuse, vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 174 punktile c;

| ii) | hinnangu andmisel alusandmetena kasutatud riskipositsioonide, andmete loomisel kasutatud laenuandmise standardite ja muude asjaomaste näitajate „võrreldavus” täiendavate riskipositsioonide vastavate näitajatega, kui kolmas isik on teinud laenuandmisotsuse, vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 179 lõike 1 punktile d. |
| --- | --- |

ii)

hinnangu andmisel alusandmetena kasutatud riskipositsioonide, andmete loomisel kasutatud laenuandmise standardite ja muude asjaomaste näitajate „võrreldavus” täiendavate riskipositsioonide vastavate näitajatega, kui kolmas isik on teinud laenuandmisotsuse, vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 179 lõike 1 punktile d.

Punkti 1 alapunktides i ja ii osutatud „esinduslikkuse” ja „võrreldavuse” kindlakstegemiseks esitavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kasutatud kriteeriumide ja meetmete täieliku kirjelduse.

| 2. | Omakapitali investeeringute suhtes kohaldatava sisemudelitel põhineva meetodi kohaldamisala laiendamine ühele järgmistest riskipositsiooni liikidest:






  a) | lihtsustatud riskikaalu meetod vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 155 lõikele 2; |
| --- | --- | --- |

2.

Omakapitali investeeringute suhtes kohaldatava sisemudelitel põhineva meetodi kohaldamisala laiendamine ühele järgmistest riskipositsiooni liikidest:

a)

lihtsustatud riskikaalu meetod vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 155 lõikele 2;

| b) | riskiparameetritel põhinev meetod vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 155 lõikele 3; |
| --- | --- |

b)

riskiparameetritel põhinev meetod vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 155 lõikele 3;

| c) | ajutise osalise kasutamise säte vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 495; |
| --- | --- |

c)

ajutise osalise kasutamise säte vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 495;

| d) | sama liiki toode täiendavas äriüksuses; |
| --- | --- |

d)

sama liiki toode täiendavas äriüksuses;

| e) | täiendavat liiki toode, välja arvatud juhul, kui krediidiasutus või investeerimisühing suudab tõendada, et see kuulub omakapitali investeeringute suhtes kohaldatava sisemudelitel põhineva olemasoleva meetodi kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

e)

täiendavat liiki toode, välja arvatud juhul, kui krediidiasutus või investeerimisühing suudab tõendada, et see kuulub omakapitali investeeringute suhtes kohaldatava sisemudelitel põhineva olemasoleva meetodi kohaldamisalasse.

2. JAGU

Muudatused, millest tuleb pädevatele asutustele eelnevalt teatada

| 1. | Reitingusüsteemi kohaldamisala või kasutamise ulatuse vähendamine. |
| --- | --- |

1.

Reitingusüsteemi kohaldamisala või kasutamise ulatuse vähendamine.

| 2. | Omakapitali investeeringute suhtes kohaldatava sisemudelitel põhineva meetodi kohaldamisala vähendamine. |
| --- | --- |

2.

Omakapitali investeeringute suhtes kohaldatava sisemudelitel põhineva meetodi kohaldamisala vähendamine.

| 3. | Reitingusüsteemi kohaldamisala laiendamine, mille puhul on võimalik tõendada, et selline laiendamine ei kuulu käesoleva lisa I osa 1. jao punkti 1 alla. |
| --- | --- |

3.

Reitingusüsteemi kohaldamisala laiendamine, mille puhul on võimalik tõendada, et selline laiendamine ei kuulu käesoleva lisa I osa 1. jao punkti 1 alla.

| 4. | Omakapitali investeeringute suhtes kohaldatava sisemudelitel põhineva meetodi kohaldamisala laiendamine, kui selline laiendamine ei kuulu käesoleva lisa I osa 1. jao punkti 2 alla. |
| --- | --- |

4.

Omakapitali investeeringute suhtes kohaldatava sisemudelitel põhineva meetodi kohaldamisala laiendamine, kui selline laiendamine ei kuulu käesoleva lisa I osa 1. jao punkti 2 alla.

II OSA

REITINGUSÜSTEEMIDE VÕI OMAKAPITALI INVESTEERINGUTE SUHTES KOHALDATAVA SISEMUDELITEL PÕHINEVA MEETODI MUUDATUSED

1. JAGU

Pädevate asutuste heakskiitu vajavad muudatused („olulised”)

| 1. | Riskipositsioonide riskipositsiooni klassidesse ja reitingusüsteemidesse jagamise metoodika muudatused. Need hõlmavad järgmist:






  a) | sellise metoodika muudatused, mida kasutatakse riskipositsioonide eri riskipositsiooni klassidesse jagamiseks vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 147; |
| --- | --- | --- |

1.

Riskipositsioonide riskipositsiooni klassidesse ja reitingusüsteemidesse jagamise metoodika muudatused. Need hõlmavad järgmist:

a)

sellise metoodika muudatused, mida kasutatakse riskipositsioonide eri riskipositsiooni klassidesse jagamiseks vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 147;

| b) | sellise metoodika muudatused, mida kasutatakse võlgniku või tehingu reitingusüsteemi jagamiseks vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 169 lõikele 1. |
| --- | --- |

b)

sellise metoodika muudatused, mida kasutatakse võlgniku või tehingu reitingusüsteemi jagamiseks vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 169 lõikele 1.

| 2. | Selliste algoritmide ja protseduuride muudatused, mida kasutatakse võlgnike jagamiseks võlgniku reitinguklassidesse või kogumitesse, riskipositsioonide jagamiseks tehingupõhistesse reitinguklassidesse või kogumitesse või võlgniku makseviivituse riski või seonduva kahju kvantifitseerimiseks („sisereitingute süsteemide puhul kasutatava reitingute andmise metoodika muudatused”):






  a) | sellise modelleerimismeetodi muudatused, mida kasutatakse võlgnike jagamiseks võlgniku reitinguklassidesse või kogumitesse ja/või riskipositsioonide jagamiseks tehingupõhistesse reitinguklassidesse või kogumitesse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 171 lõikele 1 ja artikli 172 lõike 1 punktidele a–d; |
| --- | --- | --- |

2.

Selliste algoritmide ja protseduuride muudatused, mida kasutatakse võlgnike jagamiseks võlgniku reitinguklassidesse või kogumitesse, riskipositsioonide jagamiseks tehingupõhistesse reitinguklassidesse või kogumitesse või võlgniku makseviivituse riski või seonduva kahju kvantifitseerimiseks („sisereitingute süsteemide puhul kasutatava reitingute andmise metoodika muudatused”):

a)

sellise modelleerimismeetodi muudatused, mida kasutatakse võlgnike jagamiseks võlgniku reitinguklassidesse või kogumitesse ja/või riskipositsioonide jagamiseks tehingupõhistesse reitinguklassidesse või kogumitesse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 171 lõikele 1 ja artikli 172 lõike 1 punktidele a–d;

| b) | muudatused krediidiasutuse või investeerimisühingu lähenemisviisis põhimõttele, et erinevad nõuded sama võlgniku vastu määratakse samasse võlgniku reitinguklassi vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 172 lõike 1 punktile e; |
| --- | --- |

b)

muudatused krediidiasutuse või investeerimisühingu lähenemisviisis põhimõttele, et erinevad nõuded sama võlgniku vastu määratakse samasse võlgniku reitinguklassi vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 172 lõike 1 punktile e;

| c) | muudatused reitingusüsteemi reitingute aluseks olevates eeldustes, mis on seotud sellega, mil määral peaks majandustingimuste muutusega eelduste kohaselt kaasnema paljude riskipositsioonide, võlgnike või tehingute netoüleminek mudeli eri klassidesse või kogumitesse, vastupidiselt ainult mõne riskipositsiooni, võlgniku või tehingu üleminekuga seoses nende konkreetsete omadustega, mille mõõtmise ja olulisuse määrab kindlaks krediidiasutus või investeerimisühing; |
| --- | --- |

c)

muudatused reitingusüsteemi reitingute aluseks olevates eeldustes, mis on seotud sellega, mil määral peaks majandustingimuste muutusega eelduste kohaselt kaasnema paljude riskipositsioonide, võlgnike või tehingute netoüleminek mudeli eri klassidesse või kogumitesse, vastupidiselt ainult mõne riskipositsiooni, võlgniku või tehingu üleminekuga seoses nende konkreetsete omadustega, mille mõõtmise ja olulisuse määrab kindlaks krediidiasutus või investeerimisühing;

| d) | määruse (EL) nr 575/2013 artikli 170 lõike 1 punktides c ja e ning artikli 170 lõikes 4 osutatud reitingukriteeriumide ja/või nende kaalu, järjekorra või hierarhia muudatused, kui täidetud on mis tahes järgmistest tingimustest:






  i) | need muudavad oluliselt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 170 lõike 1 punktis c ja lõike 3 punktis c osutatud nõudeõiguse järkusid, mille mõõtmise ja taseme on kindlaks määranud krediidiasutus või investeerimisühing; |
| --- | --- | --- |

d)

määruse (EL) nr 575/2013 artikli 170 lõike 1 punktides c ja e ning artikli 170 lõikes 4 osutatud reitingukriteeriumide ja/või nende kaalu, järjekorra või hierarhia muudatused, kui täidetud on mis tahes järgmistest tingimustest:

i)

need muudavad oluliselt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 170 lõike 1 punktis c ja lõike 3 punktis c osutatud nõudeõiguse järkusid, mille mõõtmise ja taseme on kindlaks määranud krediidiasutus või investeerimisühing;

| ii) | need muudavad oluliselt võlgnike, tehingute või riskipositsioonide jaotust vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 170 lõike 1 punktidele d ja f ning artikli 170 lõike 3 punktile b reitinguklassidesse või kogumitesse, mille mõõtmise ja taseme on kindlaks määranud krediidiasutus või investeerimisühing; |
| --- | --- |

ii)

need muudavad oluliselt võlgnike, tehingute või riskipositsioonide jaotust vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 170 lõike 1 punktidele d ja f ning artikli 170 lõike 3 punktile b reitinguklassidesse või kogumitesse, mille mõõtmise ja taseme on kindlaks määranud krediidiasutus või investeerimisühing;

| e) | sisereitingu määramise põhialusena kasutatava välisreitingu kehtestamine või tühistamine vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 171 lõikele 2; |
| --- | --- |

e)

sisereitingu määramise põhialusena kasutatava välisreitingu kehtestamine või tühistamine vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 171 lõikele 2;

| f) | sellise põhimetoodika muudatus, mida kasutatakse makseviivituse tõenäosuste, makseviivitusest tingitud kahjumäärade, sealhulgas täpseim oodatava kahju määr, ja ümberhindlustegurite hindamiseks vastavalt määruse (EL) nr 575/ 2013 artiklitele 180–182, sealhulgas sellise metoodika muudatus, mille kohaselt korrigeeritakse oma hinnanguid konservatiivsemaks sõltuvalt eeldatavast hinnangute veavahemikust vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 179 lõike 1 punktile f. Makseviivitusest tingitud kahjumäärade ja ümberhindlustegurite puhul hõlmab see ka sellise metoodika muudatusi, mille kohaselt võetakse arvesse majanduslangust vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 181 lõike 1 punktile b ja artikli 182 lõike 1 punktile b; |
| --- | --- |

f)

sellise põhimetoodika muudatus, mida kasutatakse makseviivituse tõenäosuste, makseviivitusest tingitud kahjumäärade, sealhulgas täpseim oodatava kahju määr, ja ümberhindlustegurite hindamiseks vastavalt määruse (EL) nr 575/ 2013 artiklitele 180–182, sealhulgas sellise metoodika muudatus, mille kohaselt korrigeeritakse oma hinnanguid konservatiivsemaks sõltuvalt eeldatavast hinnangute veavahemikust vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 179 lõike 1 punktile f. Makseviivitusest tingitud kahjumäärade ja ümberhindlustegurite puhul hõlmab see ka sellise metoodika muudatusi, mille kohaselt võetakse arvesse majanduslangust vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 181 lõike 1 punktile b ja artikli 182 lõike 1 punktile b;

| g) | täiendavate tagatise liikide kaasamine makseviivitusest tingitud kahjumäärade hindamisse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 181 lõike 1 punktidele c–g, kui nende tagatiste käsitlus erineb juba heaks kiidetud protseduuridest. |
| --- | --- |

g)

täiendavate tagatise liikide kaasamine makseviivitusest tingitud kahjumäärade hindamisse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 181 lõike 1 punktidele c–g, kui nende tagatiste käsitlus erineb juba heaks kiidetud protseduuridest.

| 3. | Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 178 kohase makseviivituse määratluse muudatused. |
| --- | --- |

3.

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 178 kohase makseviivituse määratluse muudatused.

| 4. | Valideerimismetoodika ja/või valideerimisprotsesside muudatused, mis muudavad krediidiasutuse või investeerimisühingu otsust asjaomaste riskiparameetrite, reitingu andmise protsesside või nende reitingusüsteemide toimimise hindamise täpsuse ja järjepidevuse kohta vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 185 punktile a. |
| --- | --- |

4.

Valideerimismetoodika ja/või valideerimisprotsesside muudatused, mis muudavad krediidiasutuse või investeerimisühingu otsust asjaomaste riskiparameetrite, reitingu andmise protsesside või nende reitingusüsteemide toimimise hindamise täpsuse ja järjepidevuse kohta vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 185 punktile a.

| 5. | Omakapitali investeeringute suhtes kohaldatava sisemudelitel põhineva meetodi muudatused. Need hõlmavad järgmist:






  a) | selliste VaR riskihindamismudelite muudatused, mida kasutatakse omakapitali investeeringute riskiga kaalutud vara hindamiseks vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 155 lõikele 4; |
| --- | --- | --- |

5.

Omakapitali investeeringute suhtes kohaldatava sisemudelitel põhineva meetodi muudatused. Need hõlmavad järgmist:

a)

selliste VaR riskihindamismudelite muudatused, mida kasutatakse omakapitali investeeringute riskiga kaalutud vara hindamiseks vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 155 lõikele 4;

| b) | sellise metoodika muudatused, mille kohaselt kohandatakse potentsiaalse kahju hinnangut, et saavutada asjakohasel tasemel realistlikkus ja/või konservatism, või sellise analüüsimeetodi muudatused, mida kasutatakse lühema perioodi andmete ümberarvutamiseks kvartaalseteks andmeteks, vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 186 punktile a; |
| --- | --- |

b)

sellise metoodika muudatused, mille kohaselt kohandatakse potentsiaalse kahju hinnangut, et saavutada asjakohasel tasemel realistlikkus ja/või konservatism, või sellise analüüsimeetodi muudatused, mida kasutatakse lühema perioodi andmete ümberarvutamiseks kvartaalseteks andmeteks, vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 186 punktile a;

| c) | muudatused mudeli suutlikkuses võtta arvesse olulisi riskitegureid, arvestades krediidiasutuse või investeerimisühingu omakapitali investeeringute portfelli spetsiifilist riskiprofiili ja keerukust, sealhulgas mittelineaarsust, vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 186 punktidele b ja c; |
| --- | --- |

c)

muudatused mudeli suutlikkuses võtta arvesse olulisi riskitegureid, arvestades krediidiasutuse või investeerimisühingu omakapitali investeeringute portfelli spetsiifilist riskiprofiili ja keerukust, sealhulgas mittelineaarsust, vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 186 punktidele b ja c;

| d) | sellise põhimetoodika muudatused, mille kohaselt liigitatakse üksikud positsioonid asendajate, turuindeksite või riskitegurite lõikes vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 186 punktile d. |
| --- | --- |

d)

sellise põhimetoodika muudatused, mille kohaselt liigitatakse üksikud positsioonid asendajate, turuindeksite või riskitegurite lõikes vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 186 punktile d.

2. JAGU

Muudatused, millest tuleb pädevatele asutustele eelnevalt teatada

| 1. | Muudatused ostetud nõuete käsitluses vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 153 lõigetele 6 ja 7 ning artikli 154 lõikele 5. |
| --- | --- |

1.

Muudatused ostetud nõuete käsitluses vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 153 lõigetele 6 ja 7 ning artikli 154 lõikele 5.

| 2. | Sisereitingute süsteemide puhul kasutatava reitingute andmise metoodika järgmised muudatused:






  a) | selliste siseprotseduuride ja kriteeriumide muudatused, mille kohaselt määratakse riskikaalud eriotstarbelistele nõuetele vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 153 lõikele 5 ning artikli 170 lõikele 2; |
| --- | --- | --- |

2.

Sisereitingute süsteemide puhul kasutatava reitingute andmise metoodika järgmised muudatused:

a)

selliste siseprotseduuride ja kriteeriumide muudatused, mille kohaselt määratakse riskikaalud eriotstarbelistele nõuetele vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 153 lõikele 5 ning artikli 170 lõikele 2;

| b) | muudatused, mis kaasnevad individuaalsete võlgnike või riskipositsioonide puhul riskiparameetrite otseste hinnangute kasutamisega diskreetsele reitinguskaalale või vastupidi vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 169 lõikele 3, välja arvatud juhul, kui kõnealused muudatused on juba liigitatud olulisteks vastavalt käesoleva lisa II osa 1. jaole; |
| --- | --- |

b)

muudatused, mis kaasnevad individuaalsete võlgnike või riskipositsioonide puhul riskiparameetrite otseste hinnangute kasutamisega diskreetsele reitinguskaalale või vastupidi vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 169 lõikele 3, välja arvatud juhul, kui kõnealused muudatused on juba liigitatud olulisteks vastavalt käesoleva lisa II osa 1. jaole;

| c) | muudatused seoses reitinguskaala reitinguklasside arvu või struktuuriga vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 170 lõikele 1, välja arvatud juhul, kui kõnealused muudatused on juba liigitatud olulisteks vastavalt käesoleva lisa II osa 1. jaole; |
| --- | --- |

c)

muudatused seoses reitinguskaala reitinguklasside arvu või struktuuriga vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 170 lõikele 1, välja arvatud juhul, kui kõnealused muudatused on juba liigitatud olulisteks vastavalt käesoleva lisa II osa 1. jaole;

| d) | muudatused seoses reitingukriteeriumidega ja/või nende kaalu või tähtsusjärjekorraga vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 170 lõike 1 punktidele c ja e ning artikli 170 lõikele 4, välja arvatud juhul, kui kõnealused muudatused on juba liigitatud olulisteks vastavalt käesoleva lisa II osa 1. jaole; |
| --- | --- |

d)

muudatused seoses reitingukriteeriumidega ja/või nende kaalu või tähtsusjärjekorraga vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 170 lõike 1 punktidele c ja e ning artikli 170 lõikele 4, välja arvatud juhul, kui kõnealused muudatused on juba liigitatud olulisteks vastavalt käesoleva lisa II osa 1. jaole;

| e) | muudatused seoses reitinguklassi või kogumi määratluse või kriteeriumidega vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 171 lõikele 1 ja artiklile 172, välja arvatud juhul, kui kõnealused muudatused on juba liigitatud olulisteks vastavalt käesoleva lisa II osa 1. jaole; |
| --- | --- |

e)

muudatused seoses reitinguklassi või kogumi määratluse või kriteeriumidega vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 171 lõikele 1 ja artiklile 172, välja arvatud juhul, kui kõnealused muudatused on juba liigitatud olulisteks vastavalt käesoleva lisa II osa 1. jaole;

| f) | muudatused seoses sellise teabe ulatusega, mida kasutatakse võlgnike liigitamiseks reitinguklassidesse või kogumitesse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 171 lõikele 2, või uue või täiendava teabe kaasamine riskiparameetrite hindamise mudelisse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 179 lõike 1 punktile d; |
| --- | --- |

f)

muudatused seoses sellise teabe ulatusega, mida kasutatakse võlgnike liigitamiseks reitinguklassidesse või kogumitesse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 171 lõikele 2, või uue või täiendava teabe kaasamine riskiparameetrite hindamise mudelisse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 179 lõike 1 punktile d;

| g) | selliste eeskirjade ja protsesside muudatused, mille kohaselt kasutatakse korrigeerimist vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 172 lõikele 3, välja arvatud juhul, kui kõnealused muudatused on juba liigitatud olulisteks vastavalt käesoleva lisa II osa 1. jaole; |
| --- | --- |

g)

selliste eeskirjade ja protsesside muudatused, mille kohaselt kasutatakse korrigeerimist vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 172 lõikele 3, välja arvatud juhul, kui kõnealused muudatused on juba liigitatud olulisteks vastavalt käesoleva lisa II osa 1. jaole;

| h) | sellise metoodika muudatused, mida kasutatakse makseviivituse tõenäosuste, makseviivitusest tingitud kahjumäärade, sealhulgas täpseim oodatava kahju määr, ja ümberhindlustegurite hindamiseks vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklitele 180–182, sealhulgas sellise metoodika muudatused, mille kohaselt korrigeeritakse oma hinnanguid konservatiivsemaks sõltuvalt eeldatavast hinnangute veavahemikust vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 179 lõike 1 punktile f, välja arvatud juhul, kui kõnealused muudatused on juba liigitatud olulisteks vastavalt käesoleva lisa II osa 1. jaole. Makseviivitusest tingitud kahjumäärade ja ümberhindlustegurite puhul hõlmab see ka sellise metoodika muudatusi, mille kohaselt võetakse arvesse majanduslangust vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 181 lõike 1 punktile b ja artikli 182 lõike 1 punktile b; |
| --- | --- |

h)

sellise metoodika muudatused, mida kasutatakse makseviivituse tõenäosuste, makseviivitusest tingitud kahjumäärade, sealhulgas täpseim oodatava kahju määr, ja ümberhindlustegurite hindamiseks vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklitele 180–182, sealhulgas sellise metoodika muudatused, mille kohaselt korrigeeritakse oma hinnanguid konservatiivsemaks sõltuvalt eeldatavast hinnangute veavahemikust vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 179 lõike 1 punktile f, välja arvatud juhul, kui kõnealused muudatused on juba liigitatud olulisteks vastavalt käesoleva lisa II osa 1. jaole. Makseviivitusest tingitud kahjumäärade ja ümberhindlustegurite puhul hõlmab see ka sellise metoodika muudatusi, mille kohaselt võetakse arvesse majanduslangust vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 181 lõike 1 punktile b ja artikli 182 lõike 1 punktile b;

| i) | muudatused seoses sellega, mil viisil või määral võetakse makseviivitusest tingitud kahjumäära hindamisel arvesse tingimuslikke garantiisid vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 183 lõike 1 punktile c; |
| --- | --- |

i)

muudatused seoses sellega, mil viisil või määral võetakse makseviivitusest tingitud kahjumäära hindamisel arvesse tingimuslikke garantiisid vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 183 lõike 1 punktile c;

| j) | täiendavate tagatise liikide kaasamine makseviivitusest tingitud kahjumäära hindamisse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 181 lõike 1 punktidele c–g, välja arvatud juhul, kui kõnealune kaasamine on juba liigitatud oluliseks vastavalt käesoleva lisa II osa I jaotisele; |
| --- | --- |

j)

täiendavate tagatise liikide kaasamine makseviivitusest tingitud kahjumäära hindamisse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 181 lõike 1 punktidele c–g, välja arvatud juhul, kui kõnealune kaasamine on juba liigitatud oluliseks vastavalt käesoleva lisa II osa I jaotisele;

| k) | kui krediidiasutus või investeerimisühing kaardistab sisemised reitinguklassid krediidikvaliteeti hindava asutuse kasutataval reitinguskaalal ja seejärel määrab oma reitinguklassidele kõnealuse välise organisatsiooni reitinguklasside puhul esinenud makseviivituse määra vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 180 lõike 1 punktile f, selleks kasutatud kaardistamise muudatused, välja arvatud juhul, kui need on juba liigitatud olulisteks vastavalt käesoleva lisa II osa 1. jaole. |
| --- | --- |

k)

kui krediidiasutus või investeerimisühing kaardistab sisemised reitinguklassid krediidikvaliteeti hindava asutuse kasutataval reitinguskaalal ja seejärel määrab oma reitinguklassidele kõnealuse välise organisatsiooni reitinguklasside puhul esinenud makseviivituse määra vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 180 lõike 1 punktile f, selleks kasutatud kaardistamise muudatused, välja arvatud juhul, kui need on juba liigitatud olulisteks vastavalt käesoleva lisa II osa 1. jaole.

| 3. | Muudatused seoses valideerimismetoodika ja/või -protsessiga vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklitele 185 ja 188, välja arvatud juhul, kui kõnealused muudatused on juba liigitatud olulisteks vastavalt käesoleva lisa II osa 1. jaole. |
| --- | --- |

3.

Muudatused seoses valideerimismetoodika ja/või -protsessiga vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklitele 185 ja 188, välja arvatud juhul, kui kõnealused muudatused on juba liigitatud olulisteks vastavalt käesoleva lisa II osa 1. jaole.

| 4. | Protsesside muudatused. Need hõlmavad järgmist:






  a) | määruse (EL) nr 575/2013 artikli 190 kohase krediidiriski kontrolli üksuse muudatused seoses selle positsiooniga organisatsioonis ja ülesannetega; |
| --- | --- | --- |

4.

Protsesside muudatused. Need hõlmavad järgmist:

a)

määruse (EL) nr 575/2013 artikli 190 kohase krediidiriski kontrolli üksuse muudatused seoses selle positsiooniga organisatsioonis ja ülesannetega;

| b) | määruse (EL) nr 575/2013 artikli 190 lõigete 1 ja 2 kohase valideerimisüksuse muudatused seoses selle positsiooniga organisatsioonis ja ülesannetega; |
| --- | --- |

b)

määruse (EL) nr 575/2013 artikli 190 lõigete 1 ja 2 kohase valideerimisüksuse muudatused seoses selle positsiooniga organisatsioonis ja ülesannetega;

| c) | muudatused sisemises organisatsiooni- või kontrollikeskkonnas või põhiprotsessides, mis oluliselt mõjutavad reitingusüsteemi. |
| --- | --- |

c)

muudatused sisemises organisatsiooni- või kontrollikeskkonnas või põhiprotsessides, mis oluliselt mõjutavad reitingusüsteemi.

| 5. | Andmete muudatused. Need hõlmavad järgmist:






  a) | kui krediidiasutus või investeerimisühing hakkab kasutama andmeid, mis on koondatud eri krediidiasutustest või investeerimisühingutest, või lõpetab selliste andmete kasutamise, vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 179 lõikele 2; |
| --- | --- | --- |

5.

Andmete muudatused. Need hõlmavad järgmist:

a)

kui krediidiasutus või investeerimisühing hakkab kasutama andmeid, mis on koondatud eri krediidiasutustest või investeerimisühingutest, või lõpetab selliste andmete kasutamise, vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 179 lõikele 2;

| b) | selliste andmeallikate muudatused, mida kasutatakse riskipositsioonide reitinguklassidesse või kogumitesse jagamise protsessis või riskiparameetrite hindamiseks vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 176 lõike 5 punktile a ja artikli 175 lõike 4 punktile a; |
| --- | --- |

b)

selliste andmeallikate muudatused, mida kasutatakse riskipositsioonide reitinguklassidesse või kogumitesse jagamise protsessis või riskiparameetrite hindamiseks vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 176 lõike 5 punktile a ja artikli 175 lõike 4 punktile a;

| c) | määruse (EL) nr 575/2013 artikli 179 lõike 1 punkti a kohaseks riskiparameetrite hindamiseks kasutatavate aegridade pikkuse ja koostise muudatused, mis lähevad kaugemale hiljutiste vaatlusandmete aastapõhisest arvessevõtmisest, välja arvatud juhul, kui kõnealused muudatused on juba liigitatud olulisteks vastavalt käesoleva lisa II osa 1. jaole. |
| --- | --- |

c)

määruse (EL) nr 575/2013 artikli 179 lõike 1 punkti a kohaseks riskiparameetrite hindamiseks kasutatavate aegridade pikkuse ja koostise muudatused, mis lähevad kaugemale hiljutiste vaatlusandmete aastapõhisest arvessevõtmisest, välja arvatud juhul, kui kõnealused muudatused on juba liigitatud olulisteks vastavalt käesoleva lisa II osa 1. jaole.

| 6. | Mudelite kasutamise muudatused, kui krediidiasutus või investeerimisühing hakkab sisemistel ärieesmärkidel kasutama riskiparameetrite hinnanguid, mida ei kasutata regulatiivsel eesmärgil, ja kui see varem nii ei olnud, määruse (EL) nr 575/2013 artikli 179 lõike 1 kohaselt kehtestatud äriliinide raames. |
| --- | --- |

6.

Mudelite kasutamise muudatused, kui krediidiasutus või investeerimisühing hakkab sisemistel ärieesmärkidel kasutama riskiparameetrite hinnanguid, mida ei kasutata regulatiivsel eesmärgil, ja kui see varem nii ei olnud, määruse (EL) nr 575/2013 artikli 179 lõike 1 kohaselt kehtestatud äriliinide raames.

| 7. | Omakapitali investeeringute suhtes kohaldatava sisemudelitel põhineva meetodi muudatused. Need hõlmavad järgmist:






  a) | selliste andmete muudatused, mida kasutatakse omakapitali investeeringute tulude tõenäosusjaotuse kajastamiseks sisemudelitel põhineva meetodi puhul vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 186 punktile a; |
| --- | --- | --- |

7.

Omakapitali investeeringute suhtes kohaldatava sisemudelitel põhineva meetodi muudatused. Need hõlmavad järgmist:

a)

selliste andmete muudatused, mida kasutatakse omakapitali investeeringute tulude tõenäosusjaotuse kajastamiseks sisemudelitel põhineva meetodi puhul vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 186 punktile a;

| b) | muudatused sisemises organisatsiooni- või kontrollikeskkonnas või põhiprotsessides, mis oluliselt mõjutavad omakapitali investeeringute suhtes kohaldatavat sisemudelitel põhinevat meetodit. |
| --- | --- |

b)

muudatused sisemises organisatsiooni- või kontrollikeskkonnas või põhiprotsessides, mis oluliselt mõjutavad omakapitali investeeringute suhtes kohaldatavat sisemudelitel põhinevat meetodit.

---

II LISA

TÄIUSTATUD MÕÕTMISMUDELIL PÕHINEVA MEETODI LAIENDUSED JA MUUDATUSED

I OSA

1. JAGU

Pädevate asutuste heakskiitu vajavad laiendused („olulised”)

| 1. | Selliste meetmete esmakordne kehtestamine, millega võetakse krediidiasutuse või investeerimisühingu äritavades arvesse oodatavat kahju vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 322 lõike 2 punktile a. |
| --- | --- |

1.

Selliste meetmete esmakordne kehtestamine, millega võetakse krediidiasutuse või investeerimisühingu äritavades arvesse oodatavat kahju vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 322 lõike 2 punktile a.

| 2. | Selliste operatsiooniriski maandamise tehnikate esmakordne kehtestamine, nagu kindlustus või muud riski ülekandmise mehhanismid vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 323 lõikele 1. |
| --- | --- |

2.

Selliste operatsiooniriski maandamise tehnikate esmakordne kehtestamine, nagu kindlustus või muud riski ülekandmise mehhanismid vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 323 lõikele 1.

| 3. | Operatsiooniriskist tuleneva kahju korrelatsioonide esmakordne arvessevõtmine vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 322 lõike 2 punktile d. |
| --- | --- |

3.

Operatsiooniriskist tuleneva kahju korrelatsioonide esmakordne arvessevõtmine vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 322 lõike 2 punktile d.

| 4. | Operatsiooniriski katva omavahendite nõude konsolideerimisgrupi eri üksuste vahel jaotamise metoodika esmakordne kehtestamine vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 20 lõike 1 punktile b ja artikli 322 lõike 2 punktile a. |
| --- | --- |

4.

Operatsiooniriski katva omavahendite nõude konsolideerimisgrupi eri üksuste vahel jaotamise metoodika esmakordne kehtestamine vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 20 lõike 1 punktile b ja artikli 322 lõike 2 punktile a.

| 5. | Täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi kasutuselevõtmine krediidiasutuse või investeerimisühingu osades või konsolideerimisgrupi osades, mis ei ole hõlmatud heakskiiduga või heakskiidetud kasutuselevõtukavaga vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 314 lõikele 1, kui kõnealused täiendavad tegevusvaldkonnad moodustavad rohkem kui 5 % ELis emaettevõtjana tegutsevast krediidiasutusest või investeerimisühingust konsolideeritud tasemel või krediidiasutusest või investeerimisühingust, kes ei ole emaettevõtja ega tütarettevõtja. |
| --- | --- |

5.

Täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi kasutuselevõtmine krediidiasutuse või investeerimisühingu osades või konsolideerimisgrupi osades, mis ei ole hõlmatud heakskiiduga või heakskiidetud kasutuselevõtukavaga vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 314 lõikele 1, kui kõnealused täiendavad tegevusvaldkonnad moodustavad rohkem kui 5 % ELis emaettevõtjana tegutsevast krediidiasutusest või investeerimisühingust konsolideeritud tasemel või krediidiasutusest või investeerimisühingust, kes ei ole emaettevõtja ega tütarettevõtja.

Eespool osutatud arvutus tehakse eelneva majandusaasta lõpus, kasutades määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 316 määratletud asjaomase näitaja summat, mis on määratud tegevusvaldkondadele, mille puhul võetakse kasutusele täiustatud mõõtmismudelil põhinev meetod.

2. JAGU

Laiendused, millest tuleb pädevatele asutustele eelnevalt teatada

Täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi kasutuselevõtmine krediidiasutuse või investeerimisühingu osades või konsolideerimisgrupi osades, mis ei ole hõlmatud heakskiiduga või heakskiidetud kasutuselevõtukavaga vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 314 lõikele 1, kui kõnealused täiendavad tegevusvaldkonnad moodustavad ELis emaettevõtjana tegutsevast krediidiasutusest või investeerimisühingust konsolideeritud tasemel või krediidiasutusest või investeerimisühingust, kes ei ole emaettevõtja ega tütarettevõtja, mõlemad järgmised:

| a) | rohkem kui 1 %; |
| --- | --- |

a)

rohkem kui 1 %;

| b) | 5 % või vähem. |
| --- | --- |

b)

5 % või vähem.

Eespool osutatud arvutus tehakse eelneva majandusaasta lõpus, kasutades määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 316 määratletud asjaomase näitaja summat, mis on määratud tegevusvaldkondadele, mille puhul võetakse kasutusele täiustatud mõõtmismudelil põhinev meetod.

II OSA

TÄIUSTATUD MÕÕTMISMUDELIL PÕHINEVA MEETODI MUUDATUSED

1. JAGU

Pädevate asutuste heakskiitu vajavad muudatused („olulised”)

| 1. | Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 321 kohase operatsiooniriski sõltumatu riskijuhtimise funktsiooni organisatsiooni- ja toimimisstruktuuri muudatused, mis vähendavad operatsiooniriski juhtimise funktsiooni suutlikkust vaadata läbi ettevõtja otsuste tegemise protsessid ja esitada selle kohta teavet ning toetada kontrollitavaid üksuseid. |
| --- | --- |

1.

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 321 kohase operatsiooniriski sõltumatu riskijuhtimise funktsiooni organisatsiooni- ja toimimisstruktuuri muudatused, mis vähendavad operatsiooniriski juhtimise funktsiooni suutlikkust vaadata läbi ettevõtja otsuste tegemise protsessid ja esitada selle kohta teavet ning toetada kontrollitavaid üksuseid.

| 2. | Operatsiooniriski mõõtmissüsteemide muudatused, kui need vastavad mis tahes järgmisele kriteeriumile:






  a) | need muudavad mõõtmissüsteemi ülesehitust seoses sellise nelja andmeelemendi kombinatsiooniga, milleks on sisemised ja välised kahjuandmed, stsenaariumianalüüs ning ärikeskkonna ja sisekontrolli tegurid vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 322 lõike 2 punktile b; |
| --- | --- | --- |

2.

Operatsiooniriski mõõtmissüsteemide muudatused, kui need vastavad mis tahes järgmisele kriteeriumile:

a)

need muudavad mõõtmissüsteemi ülesehitust seoses sellise nelja andmeelemendi kombinatsiooniga, milleks on sisemised ja välised kahjuandmed, stsenaariumianalüüs ning ärikeskkonna ja sisekontrolli tegurid vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 322 lõike 2 punktile b;

| b) | need muudavad operatsiooniriski katva omavahendite nõude konsolideerimisgrupi eri üksuste vahel jaotamise metoodika loogikat ja mõjutegureid vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 20 lõike 1 punktile b ja artikli 322 lõike 2 punktile a. |
| --- | --- |

b)

need muudavad operatsiooniriski katva omavahendite nõude konsolideerimisgrupi eri üksuste vahel jaotamise metoodika loogikat ja mõjutegureid vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 20 lõike 1 punktile b ja artikli 322 lõike 2 punktile a.

| 3. | Siseandmete, välisandmete, stsenaariumianalüüsi ning ärikeskkonna ja sisekontrolli teguritega seotud protseduuride muudatused, kui need:






  a) | vähendavad kontrolli taset seoses määruse (EL) nr 575/2013 artikli 322 lõigete 3 ja 4 kohaselt kogutavate operatsiooniriski andmete täielikkuse ja kvaliteediga; |
| --- | --- | --- |

3.

Siseandmete, välisandmete, stsenaariumianalüüsi ning ärikeskkonna ja sisekontrolli teguritega seotud protseduuride muudatused, kui need:

a)

vähendavad kontrolli taset seoses määruse (EL) nr 575/2013 artikli 322 lõigete 3 ja 4 kohaselt kogutavate operatsiooniriski andmete täielikkuse ja kvaliteediga;

| b) | selliste väliste andmeallikate muudatused, mida kasutatakse mõõtmissüsteemis vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 322 lõigetele 4 ja 5, välja arvatud juhul, kui andmed on operatsiooniriski profiili jaoks võrreldavad ja esinduslikud. |
| --- | --- |

b)

selliste väliste andmeallikate muudatused, mida kasutatakse mõõtmissüsteemis vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 322 lõigetele 4 ja 5, välja arvatud juhul, kui andmed on operatsiooniriski profiili jaoks võrreldavad ja esinduslikud.

| 4. | Sellise meetodi muudatused, mille kohaselt võetakse täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi puhul omavahendite nõuete arvutamisel arvesse kindlustuslepinguid ja/või muid riski ülekandmise mehhanisme vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 323 lõikele 1. |
| --- | --- |

4.

Sellise meetodi muudatused, mille kohaselt võetakse täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi puhul omavahendite nõuete arvutamisel arvesse kindlustuslepinguid ja/või muid riski ülekandmise mehhanisme vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 323 lõikele 1.

| 5. | Täiustatud mõõtmismudelil põhinevat meetodit kasutavas krediidiasutuses või investeerimisühingus või konsolideerimisgrupis operatsiooniriski sellise osa vähendamine, mis on hõlmatud täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodiga vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 314 lõigetele 2 ja 3, kui täidetud on üks järgmistest tingimustest:






  a) | selliste tegevusvaldkondade arvele, mille suhtes täiustatud mõõtmismudelil põhinevat meetodit enam ei kohaldata, jääb rohkem kui 5 % ELis emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu üldistest operatsiooniriskiga seotud omavahendite nõuetest konsolideeritud tasemel või krediidiasutuse või investeerimisühingu, kes ei ole emaettevõtja ega tütarettevõtja, üldistest operatsiooniriskiga seotud omavahendite nõuetest; |
| --- | --- | --- |

5.

Täiustatud mõõtmismudelil põhinevat meetodit kasutavas krediidiasutuses või investeerimisühingus või konsolideerimisgrupis operatsiooniriski sellise osa vähendamine, mis on hõlmatud täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodiga vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 314 lõigetele 2 ja 3, kui täidetud on üks järgmistest tingimustest:

a)

selliste tegevusvaldkondade arvele, mille suhtes täiustatud mõõtmismudelil põhinevat meetodit enam ei kohaldata, jääb rohkem kui 5 % ELis emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu üldistest operatsiooniriskiga seotud omavahendite nõuetest konsolideeritud tasemel või krediidiasutuse või investeerimisühingu, kes ei ole emaettevõtja ega tütarettevõtja, üldistest operatsiooniriskiga seotud omavahendite nõuetest;

| b) | täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodiga hõlmatud tegevusvaldkondade vähendamise tõttu kasutatakse täiustatud mõõtmismudelil põhinevat meetodit krediidiasutuse või investeerimisühingu sellise osa suhtes, mille osakaal on väiksem, kui pädevad asutused määruse (EL) nr 575/2013 artikli 314 lõike 3 kohaselt nõuavad. |
| --- | --- |

b)

täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodiga hõlmatud tegevusvaldkondade vähendamise tõttu kasutatakse täiustatud mõõtmismudelil põhinevat meetodit krediidiasutuse või investeerimisühingu sellise osa suhtes, mille osakaal on väiksem, kui pädevad asutused määruse (EL) nr 575/2013 artikli 314 lõike 3 kohaselt nõuavad.

Kõnealune arvutus tehakse, kui krediidiasutus või investeerimisühing esitab muudatuse tegemiseks taotluse, ja see peab põhinema omavahendite nõuetel, mis on arvutatud eelneva majandusaasta lõpu seisuga.

2. JAGU

Muudatused, millest tuleb pädevatele asutustele eelnevalt teatada

| 1. | Muudatused seoses sellega, kuidas operatsiooniriskide mõõtmissüsteem on operatsiooniriskide protsesside ja põhimõtete kaudu integreeritud igapäevase riskijuhtimise protsessi vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 321 punktidele a ja c, kui muudatustel on üks järgmistest omadustest:






  a) | need muudavad seda, mil määral operatsiooniriskide mõõtmissüsteem annab asjakohast teavet krediidiasutuse või investeerimisühingu riskijuhtimise ja seonduvate otsuste tegemise protsessides, sealhulgas uute toodete, süsteemide ja protsesside heakskiitmine ning operatsiooniriski taluvuse määratlus; |
| --- | --- | --- |

1.

Muudatused seoses sellega, kuidas operatsiooniriskide mõõtmissüsteem on operatsiooniriskide protsesside ja põhimõtete kaudu integreeritud igapäevase riskijuhtimise protsessi vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 321 punktidele a ja c, kui muudatustel on üks järgmistest omadustest:

a)

need muudavad seda, mil määral operatsiooniriskide mõõtmissüsteem annab asjakohast teavet krediidiasutuse või investeerimisühingu riskijuhtimise ja seonduvate otsuste tegemise protsessides, sealhulgas uute toodete, süsteemide ja protsesside heakskiitmine ning operatsiooniriski taluvuse määratlus;

| b) | need vähendavad sellise teavitamissüsteemi ulatust, andmete saajate rühmi ja andmete esitamise sagedust, millega teavitatakse krediidiasutuse või investeerimisühingu kõiki asjaomaseid osasid operatsiooniriski mõõtmissüsteemi tulemustest ja oluliste operatsiooniriski juhtude korral tehtud otsustest. |
| --- | --- |

b)

need vähendavad sellise teavitamissüsteemi ulatust, andmete saajate rühmi ja andmete esitamise sagedust, millega teavitatakse krediidiasutuse või investeerimisühingu kõiki asjaomaseid osasid operatsiooniriski mõõtmissüsteemi tulemustest ja oluliste operatsiooniriski juhtude korral tehtud otsustest.

| 2. | Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 321 punkti b kohase operatsiooniriski sõltumatu riskijuhtimise funktsiooni organisatsiooni- ja toimimisstruktuuri muudatused, kui need vastavad mis tahes järgmistele kriteeriumidele:






  a) | need toovad madalamale operatsiooniriski juhtimise funktsiooni või selle juhi hierarhilise positsiooni; |
| --- | --- | --- |

2.

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 321 punkti b kohase operatsiooniriski sõltumatu riskijuhtimise funktsiooni organisatsiooni- ja toimimisstruktuuri muudatused, kui need vastavad mis tahes järgmistele kriteeriumidele:

a)

need toovad madalamale operatsiooniriski juhtimise funktsiooni või selle juhi hierarhilise positsiooni;

| b) | need vähendavad operatsiooniriski juhtimise funktsiooni asjakohaseid ülesandeid ja kohustusi; |
| --- | --- |

b)

need vähendavad operatsiooniriski juhtimise funktsiooni asjakohaseid ülesandeid ja kohustusi;

| c) | need laiendavad operatsiooniriski juhtimise funktsiooni asjakohaseid ülesandeid ja kohustusi, välja arvatud juhul, kui ei esine huvide konflikte ning operatsiooniriski juhtimise funktsioonile on eraldatud asjakohased täiendavad vahendid; |
| --- | --- |

c)

need laiendavad operatsiooniriski juhtimise funktsiooni asjakohaseid ülesandeid ja kohustusi, välja arvatud juhul, kui ei esine huvide konflikte ning operatsiooniriski juhtimise funktsioonile on eraldatud asjakohased täiendavad vahendid;

| d) | need vähendavad krediidiasutuse või investeerimisühingu või konsolideerimisgrupi kättesaadavaid vahendeid eelarve ja töötajate arvu seisukohast rohkem kui 10 % alates viimasest loa andmisest vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 312 lõikele 2, välja arvatud juhul, kui kättesaadavaid vahendeid eelarve ja töötajate arvu seisukohast on samas proportsioonis vähendatud krediidiasutuse või investeerimisühingu või konsolideerimisgrupi tasandil. |
| --- | --- |

d)

need vähendavad krediidiasutuse või investeerimisühingu või konsolideerimisgrupi kättesaadavaid vahendeid eelarve ja töötajate arvu seisukohast rohkem kui 10 % alates viimasest loa andmisest vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 312 lõikele 2, välja arvatud juhul, kui kättesaadavaid vahendeid eelarve ja töötajate arvu seisukohast on samas proportsioonis vähendatud krediidiasutuse või investeerimisühingu või konsolideerimisgrupi tasandil.

| 3. | Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 321 punktide e ja f kohaste valideerimisprotsesside ja sisemise läbivaatamise muudatused, kui need muudavad täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi raamistiku sisemise valideerimise või läbivaatamise metoodikat ja loogikat. |
| --- | --- |

3.

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 321 punktide e ja f kohaste valideerimisprotsesside ja sisemise läbivaatamise muudatused, kui need muudavad täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi raamistiku sisemise valideerimise või läbivaatamise metoodikat ja loogikat.

| 4. | Operatsiooniriski omavahendite nõuete arvutamise muudatused, kui need muudavad ühte järgmistest:






  a) | operatsiooniriski omavahendite nõuete arvutamiseks kasutatavate andmete („arvutusandmed”) struktuur ja omadused, sealhulgas mis tahes järgmine:






  i) | määruse (EL) nr 575/2013 artikli 322 lõike 3 punkti d kohaselt arvutusandmetes kasutatava kahju kogusumma määratlus; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Operatsiooniriski omavahendite nõuete arvutamise muudatused, kui need muudavad ühte järgmistest:

a)

operatsiooniriski omavahendite nõuete arvutamiseks kasutatavate andmete („arvutusandmed”) struktuur ja omadused, sealhulgas mis tahes järgmine:

i)

määruse (EL) nr 575/2013 artikli 322 lõike 3 punkti d kohaselt arvutusandmetes kasutatava kahju kogusumma määratlus;

| ii) | määruse (EL) nr 575/2013 artikli 322 lõike 2 punkti a kohaselt arvutusandmetes kasutatav kahjujuhtumite kuupäev; |
| --- | --- |

ii)

määruse (EL) nr 575/2013 artikli 322 lõike 2 punkti a kohaselt arvutusandmetes kasutatav kahjujuhtumite kuupäev;

| iii) | määruse (EL) nr 575/2013 artikli 322 lõike 2 punkti a kohaselt arvutusandmetes kasutatavate kahjuandmete aegridade pikkuse kindlaksmääramise meetod; |
| --- | --- |

iii)

määruse (EL) nr 575/2013 artikli 322 lõike 2 punkti a kohaselt arvutusandmetes kasutatavate kahjuandmete aegridade pikkuse kindlaksmääramise meetod;

| iv) | määruse (EL) nr 575/2013 artikli 322 lõike 3 punktide b ja e kohased kriteeriumid, mille alusel rühmitatakse kahju, mis on tingitud ühisest operatsiooniriski kahjujuhtumist või aja jooksul nendega seonduvatest kahjujuhtumitest; |
| --- | --- |

iv)

määruse (EL) nr 575/2013 artikli 322 lõike 3 punktide b ja e kohased kriteeriumid, mille alusel rühmitatakse kahju, mis on tingitud ühisest operatsiooniriski kahjujuhtumist või aja jooksul nendega seonduvatest kahjujuhtumitest;

| v) | selliste riskiklasside või samaväärsete näitajate arv ja liik, mille alusel arvutatakse operatsiooniriski omavahendite nõuded; |
| --- | --- |

v)

selliste riskiklasside või samaväärsete näitajate arv ja liik, mille alusel arvutatakse operatsiooniriski omavahendite nõuded;

| vi) | meetod, mille kohaselt määratakse kindlaks kahju taseme künnis, mille ületamise korral on mudel andmete suhtes sobiv, vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 322 lõike 2 punktile a; |
| --- | --- |

vi)

meetod, mille kohaselt määratakse kindlaks kahju taseme künnis, mille ületamise korral on mudel andmete suhtes sobiv, vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 322 lõike 2 punktile a;

| vii) | vajaduse korral meetod, mille kohaselt määratakse kindlaks künnis tõenäosusjaotuse kesk- ja ääreala andmete eristamiseks, kui see on sobiv eri meetodite puhul vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 322 lõike 2 punktile a; |
| --- | --- |

vii)

vajaduse korral meetod, mille kohaselt määratakse kindlaks künnis tõenäosusjaotuse kesk- ja ääreala andmete eristamiseks, kui see on sobiv eri meetodite puhul vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 322 lõike 2 punktile a;

| viii) | protsessid ja kriteeriumid operatsiooniriski andmete asjakohasuse hindamiseks, taseme muutmiseks või muuks korrigeerimiseks vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 322 lõike 3 punktile f; |
| --- | --- |

viii)

protsessid ja kriteeriumid operatsiooniriski andmete asjakohasuse hindamiseks, taseme muutmiseks või muuks korrigeerimiseks vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 322 lõike 3 punktile f;

| ix) | selliste väliste andmeallikate muudatused, mida kasutatakse mõõtmissüsteemis vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 322 lõigetele 4 ja 5, välja arvatud juhul, kui kõnealused muudatused on juba liigitatud olulisteks vastavalt käesoleva lisa II osa 1. jaole; |
| --- | --- |

ix)

selliste väliste andmeallikate muudatused, mida kasutatakse mõõtmissüsteemis vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 322 lõigetele 4 ja 5, välja arvatud juhul, kui kõnealused muudatused on juba liigitatud olulisteks vastavalt käesoleva lisa II osa 1. jaole;

| b) | kriteeriumid, mille kohaselt valitakse, ajakohastatakse ja vaadatakse läbi kasutatud jaotused, ning nende parameetrite hindamise meetodid, vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 322 lõike 2 punktile a; |
| --- | --- |

b)

kriteeriumid, mille kohaselt valitakse, ajakohastatakse ja vaadatakse läbi kasutatud jaotused, ning nende parameetrite hindamise meetodid, vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 322 lõike 2 punktile a;

| c) | kriteeriumid ja protseduurid kahju koondjaotuse kindlaksmääramiseks ja asjakohase operatsiooniriski näitaja arvutamiseks regulatiivses usaldusvahemikus vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 322 lõike 2 punktile a; |
| --- | --- |

c)

kriteeriumid ja protseduurid kahju koondjaotuse kindlaksmääramiseks ja asjakohase operatsiooniriski näitaja arvutamiseks regulatiivses usaldusvahemikus vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 322 lõike 2 punktile a;

| d) | oodatava kahju kindlaksmääramise metoodika ja kõnealuse kahju arvessevõtmine sisemistes äritavades vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 322 lõike 2 punktile a; |
| --- | --- |

d)

oodatava kahju kindlaksmääramise metoodika ja kõnealuse kahju arvessevõtmine sisemistes äritavades vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 322 lõike 2 punktile a;

| e) | metoodika, mille kohaselt võetakse arvesse operatsiooniriskist tuleneva kahju korrelatsioone üksikute operatsiooniriski hinnangute vahel vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 322 lõike 2 punktile d. |
| --- | --- |

e)

metoodika, mille kohaselt võetakse arvesse operatsiooniriskist tuleneva kahju korrelatsioone üksikute operatsiooniriski hinnangute vahel vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 322 lõike 2 punktile d.

| 5. | Siseandmete, stsenaariumianalüüsi ning ärikeskkonna ja sisekontrolli teguritega seotud standardite muudatused, kui need:






  a) | muudavad sisemisi protsesse ja kriteeriume sisemiste kahjuandmete kogumiseks vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 322 lõikele 3, sealhulgas mis tahes järgmist:






  i) | suurendavad kahju miinimummäärasid sisemiste kahjuandmete kogumiseks vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 322 lõike 3 punktile c; |
| --- | --- | --- | --- |

5.

Siseandmete, stsenaariumianalüüsi ning ärikeskkonna ja sisekontrolli teguritega seotud standardite muudatused, kui need:

a)

muudavad sisemisi protsesse ja kriteeriume sisemiste kahjuandmete kogumiseks vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 322 lõikele 3, sealhulgas mis tahes järgmist:

i)

suurendavad kahju miinimummäärasid sisemiste kahjuandmete kogumiseks vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 322 lõike 3 punktile c;

| ii) | meetodid või kriteeriumid, mille kohaselt jäetakse siseandmete kogumise ulatusest välja tegevused või riskipositsioonid vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 322 lõike 3 punktile c; |
| --- | --- |

ii)

meetodid või kriteeriumid, mille kohaselt jäetakse siseandmete kogumise ulatusest välja tegevused või riskipositsioonid vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 322 lõike 3 punktile c;

| b) | muudavad sisemisi protsesse ja kriteeriumeid ühe järgmise puhul:






  i) | stsenaariumianalüüsi teostamine vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 322 lõikele 5; |
| --- | --- | --- |

b)

muudavad sisemisi protsesse ja kriteeriumeid ühe järgmise puhul:

i)

stsenaariumianalüüsi teostamine vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 322 lõikele 5;

| ii) | ärikeskkonna ja sisekontrolli tegurite kindlaksmääramine vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 322 lõikele 6. |
| --- | --- |

ii)

ärikeskkonna ja sisekontrolli tegurite kindlaksmääramine vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 322 lõikele 6.

| 6. | Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 323 kohaste kindlustuse ja muude riski ülekandmise mehhanismidega seotud standardite muudatused, kui need täidavad ühte järgmistest tingimustest:






  a) | need muudavad oluliselt pakutava kaitse taset; |
| --- | --- | --- |

6.

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 323 kohaste kindlustuse ja muude riski ülekandmise mehhanismidega seotud standardite muudatused, kui need täidavad ühte järgmistest tingimustest:

a)

need muudavad oluliselt pakutava kaitse taset;

| b) | need muudavad kindlustuse arvessevõtmise summa väärtuskärbete arvutamise protsesse ja kriteeriume, mis kajastavad maksete ebakindlust, katete mittevastavust ning kindlustuslepingu järelejäänud kehtivusaega ja tühistamise tingimusi, kui järelejäänud kehtivusaeg on lühem kui üks aasta vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 323 lõikele 4. |
| --- | --- |

b)

need muudavad kindlustuse arvessevõtmise summa väärtuskärbete arvutamise protsesse ja kriteeriume, mis kajastavad maksete ebakindlust, katete mittevastavust ning kindlustuslepingu järelejäänud kehtivusaega ja tühistamise tingimusi, kui järelejäänud kehtivusaeg on lühem kui üks aasta vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 323 lõikele 4.

| 7. | Asjakohased muudatused IT-süsteemides, mida kasutatakse täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi puhul, sealhulgas seoses andmete kogumise ja haldamisega, aruandlusprotseduuridega ja operatsiooniriski mõõtmissüsteemidega vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 312 lõikele 2, ning direktiivi 2013/36/EL artiklis 74 sätestatud üldiste riskijuhtimise standarditega, kusjuures kõnealused muudatused vähendavad andmete või IT-süsteemide terviklikkust ja kättesaadavust. |
| --- | --- |

7.

Asjakohased muudatused IT-süsteemides, mida kasutatakse täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi puhul, sealhulgas seoses andmete kogumise ja haldamisega, aruandlusprotseduuridega ja operatsiooniriski mõõtmissüsteemidega vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 312 lõikele 2, ning direktiivi 2013/36/EL artiklis 74 sätestatud üldiste riskijuhtimise standarditega, kusjuures kõnealused muudatused vähendavad andmete või IT-süsteemide terviklikkust ja kättesaadavust.

---

| 20.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 148/50 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 148/50

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) nr 530/2014,

12. märts 2014,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) nr 2013/36/EL seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega täpsustatakse olulised riskipositsioonid ja künnised kauplemisportfelli eririski sisemeetodite puhul

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiivi 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ, (1) eriti selle artikli 77 lõike 4 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kuna direktiivi 2013/36EL artikli 77 lõikes 3 osutatakse üksnes võlainstrumentidele, ei tuleks kauplemisportfelli kuuluvaid omakapitaliinstrumente võtta arvesse eririski olulisuse hindamisel. |
| --- | --- |

(1)

Kuna direktiivi 2013/36EL artikli 77 lõikes 3 osutatakse üksnes võlainstrumentidele, ei tuleks kauplemisportfelli kuuluvaid omakapitaliinstrumente võtta arvesse eririski olulisuse hindamisel.

| (2) | Eririski positsioonide olulisust absoluutarvestuses tuleks mõõta võlainstrumentide netopositsioonide arvutamist käsitlevate standardeeskirjade kohaselt. Kõnealusel hindamisel tuleks arvesse võtta nii pikki kui ka lühikesi netopositsioone, mis on arvutatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 (2) artikli 327 lõikele 1, olles eelnevalt vähendanud nõudeid krediidituletisinstrumentide abil teostatava riskimaanduse puhul vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklitele 346 ja 347. |
| --- | --- |

(2)

Eririski positsioonide olulisust absoluutarvestuses tuleks mõõta võlainstrumentide netopositsioonide arvutamist käsitlevate standardeeskirjade kohaselt. Kõnealusel hindamisel tuleks arvesse võtta nii pikki kui ka lühikesi netopositsioone, mis on arvutatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 (2) artikli 327 lõikele 1, olles eelnevalt vähendanud nõudeid krediidituletisinstrumentide abil teostatava riskimaanduse puhul vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklitele 346 ja 347.

| (3) | Direktiivi 2013/36/EL artikli 77 lõike 3 esimeses lõigus, mis käsitleb kauplemisportfelli eririski, osutatakse „suurele hulgale olulistele eri emitentide võlainstrumentides võetud positsioonidele”. Seepärast nähakse käesolevate eeskirjadega vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 77 lõikele 4 ette eri emitentide võlainstrumentides võetud suure hulga oluliste positsioonide olulisuse künnis. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivi 2013/36/EL artikli 77 lõike 3 esimeses lõigus, mis käsitleb kauplemisportfelli eririski, osutatakse „suurele hulgale olulistele eri emitentide võlainstrumentides võetud positsioonidele”. Seepärast nähakse käesolevate eeskirjadega vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 77 lõikele 4 ette eri emitentide võlainstrumentides võetud suure hulga oluliste positsioonide olulisuse künnis.

| (4) | Käesolev määrus põhineb regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul, mille Euroopa Pangandusjärelevalve esitas komisjonile. |
| --- | --- |

(4)

Käesolev määrus põhineb regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul, mille Euroopa Pangandusjärelevalve esitas komisjonile.

| (5) | Euroopa Pangandusjärelevalve on läbi viinud avaliku konsultatsiooni käesoleva määruse aluseks oleva regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta, analüüsinud võimalikku asjaomast kulu ja kasu ning küsinud arvamust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (3) artikli 37 kohaselt loodud pangandussektori sidusrühmade kogult, |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Pangandusjärelevalve on läbi viinud avaliku konsultatsiooni käesoleva määruse aluseks oleva regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta, analüüsinud võimalikku asjaomast kulu ja kasu ning küsinud arvamust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (3) artikli 37 kohaselt loodud pangandussektori sidusrühmade kogult,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Direktiivi 2013/36/EL artikli 77 lõikes 4 osutatud mõiste „absoluutarvestuses olulised eririski positsioonid” määratlus

Krediidiasutuse või investeerimisühingu võlainstrumentide eririski positsiooni peetakse absoluutarvestuses oluliseks, kui kõigi määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 327 määratletud pikkade ja lühikeste netopositsioonide summa on üle 1 000 000 000 euro.

Artikkel 2

Direktiivi 2013/36/EL artikli 77 lõikes 4 osutatud mõiste „suur hulk olulisi eri emitentide võlainstrumentides võetud positsioone” määratlus

Krediidiasutuse või investeerimisühingu eririski portfelli peetakse koosnevat suurest hulgast olulistest eri emitentide võlainstrumentides võetud positsioonidest, kui portfelli kuulub üle 100 positsiooni, millest igaüks on suurem kui 2 500 000 eurot, olenemata sellest, kas need on määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 327 määratletud pikad või lühikesed netopositsioonid.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. märts 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 176, 27.6.2013, lk 338.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 575/2013, 26. juuni 2013, krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta (ELT L 176, 27.6.2013, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1093/2010, 24. november 2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12).

3

---

| 20.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 148/52 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 148/52

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) nr 531/2014,

12. märts 2014,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 211/2011 (kodanikualgatuse kohta) I lisa

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrust (EL) nr 211/2011 kodanikualgatuse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 211/2011 artikli 7 lõikes 2 on sätestatud, et vähemalt ühest neljandikust liikmesriikidest pärinevate ja kodanikualgatusele allakirjutanute arv peaks vastama igast liikmesriigist valitud Euroopa Parlamendi liikmete arvule, mis on korrutatud kordajaga 750. Kõnealused miinimumarvud on esitatud määruse I lisas. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 211/2011 artikli 7 lõikes 2 on sätestatud, et vähemalt ühest neljandikust liikmesriikidest pärinevate ja kodanikualgatusele allakirjutanute arv peaks vastama igast liikmesriigist valitud Euroopa Parlamendi liikmete arvule, mis on korrutatud kordajaga 750. Kõnealused miinimumarvud on esitatud määruse I lisas.

| (2) | 28. juunil 2013 võttis Euroopa Ülemkogu vastu Euroopa Ülemkogu otsuse 2013/312/EL Euroopa Parlamendi koosseisu kindlaksmääramise kohta (2). Otsus jõustus 30. juunil 2013 ja sellega kehtestatakse Euroopa Parlamendi 2014.–2019. aastaks valitava koosseisu igast liikmesriigist valitud liikmete arv. Euroopa Parlamendi 2014.–2019. aastaks valitav koosseis alustab tööd 1. juulil 2014. |
| --- | --- |

(2)

28. juunil 2013 võttis Euroopa Ülemkogu vastu Euroopa Ülemkogu otsuse 2013/312/EL Euroopa Parlamendi koosseisu kindlaksmääramise kohta (2). Otsus jõustus 30. juunil 2013 ja sellega kehtestatakse Euroopa Parlamendi 2014.–2019. aastaks valitava koosseisu igast liikmesriigist valitud liikmete arv. Euroopa Parlamendi 2014.–2019. aastaks valitav koosseis alustab tööd 1. juulil 2014.

| (3) | Määruse (EL) nr 211/2011 I lisa tuleks vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) nr 211/2011 I lisa tuleks vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 211/2011 I lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. juulist 2014.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. märts 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 65, 11.3.2011, lk 1.

1

(2)  ELT L 181, 29.6.2013, lk 57.

2

---

LISA

Allakirjutanute minimaalne arv liikmesriigiti

| Belgia | 15 750 |
| --- | --- |
| Bulgaaria | 12 750 |
| Tšehhi Vabariik | 15 750 |
| Taani | 9 750 |
| Saksamaa | 72 000 |
| Eesti | 4 500 |
| Iirimaa | 8 250 |
| Kreeka | 15 750 |
| Hispaania | 40 500 |
| Prantsusmaa | 55 500 |
| Horvaatia | 8 250 |
| Itaalia | 54 750 |
| Küpros | 4 500 |
| Läti | 6 000 |
| Leedu | 8 250 |
| Luksemburg | 4 500 |
| Ungari | 15 750 |
| Malta | 4 500 |
| Madalmaad | 19 500 |
| Austria | 13 500 |
| Poola | 38 250 |
| Portugal | 15 750 |
| Rumeenia | 24 000 |
| Sloveenia | 6 000 |
| Slovakkia | 9 750 |
| Soome | 9 750 |
| Rootsi | 15 000 |
| Ühendkuningriik | 54 750 |

Belgia

15 750

Bulgaaria

12 750

Tšehhi Vabariik

15 750

Taani

9 750

Saksamaa

72 000

Eesti

4 500

Iirimaa

8 250

Kreeka

15 750

Hispaania

40 500

Prantsusmaa

55 500

Horvaatia

8 250

Itaalia

54 750

Küpros

4 500

Läti

6 000

Leedu

8 250

Luksemburg

4 500

Ungari

15 750

Malta

4 500

Madalmaad

19 500

Austria

13 500

Poola

38 250

Portugal

15 750

Rumeenia

24 000

Sloveenia

6 000

Slovakkia

9 750

Soome

9 750

Rootsi

15 000

Ühendkuningriik

54 750

---

| 20.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 148/54 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 148/54

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) nr 532/2014,

13. märts 2014,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 223/2014, mis käsitleb Euroopa abifondi enim puudust kannatavate isikute jaoks

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määrust (EL) nr 223/2014, mis käsitleb Euroopa abifondi enim puudustkannatavate isikute jaoks, (1) eriti selle artikli 32 lõikeid 8 ja 9, artikli 34 lõikeid 7 ja 8 ning artikli 55 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 223/2014 kohaselt võib komisjon võtta vastu delegeeritud õigusakte, et täiendada kõnealuse määruse vähem olulisi sätteid seoses Euroopa abifondiga enim puudust kannatavate isikute jaoks. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 223/2014 kohaselt võib komisjon võtta vastu delegeeritud õigusakte, et täiendada kõnealuse määruse vähem olulisi sätteid seoses Euroopa abifondiga enim puudust kannatavate isikute jaoks.

| (2) | Määrusega (EL) nr 223/2014 on pandud korraldusasutusele kohustus luua süsteem, et salvestada ja säilitada elektrooniliselt iga tegevuse andmed, mis on vajalikud järelevalveks, hindamiseks, finantsjuhtimiseks, kontrollimiseks ja auditeerimiseks, sealhulgas andmed enim puudust kannatavate inimeste sotsiaalset kaasatust edendavates rakenduskavades (edaspidi „II rakenduskava”) osalejate kohta. Seetõttu on vaja sätestada sellesse süsteemi salvestatavate ja seal säilitatavate andmete loend. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EL) nr 223/2014 on pandud korraldusasutusele kohustus luua süsteem, et salvestada ja säilitada elektrooniliselt iga tegevuse andmed, mis on vajalikud järelevalveks, hindamiseks, finantsjuhtimiseks, kontrollimiseks ja auditeerimiseks, sealhulgas andmed enim puudust kannatavate inimeste sotsiaalset kaasatust edendavates rakenduskavades (edaspidi „II rakenduskava”) osalejate kohta. Seetõttu on vaja sätestada sellesse süsteemi salvestatavate ja seal säilitatavate andmete loend.

| (3) | Teatavad andmed on olulised ainult konkreetset liiki tegevuste või rakenduskavade puhul, seetõttu tuleks andmenõuete kohaldatavust täpsustada. Määruses (EL) nr 223/2014 on sätestatud konkreetsed nõuded II rakenduskava kaudu toetatavates tegevustes osalejate andmete salvestamise ja säilitamise kohta ning neid nõudeid tuleb arvesse võtta. |
| --- | --- |

(3)

Teatavad andmed on olulised ainult konkreetset liiki tegevuste või rakenduskavade puhul, seetõttu tuleks andmenõuete kohaldatavust täpsustada. Määruses (EL) nr 223/2014 on sätestatud konkreetsed nõuded II rakenduskava kaudu toetatavates tegevustes osalejate andmete salvestamise ja säilitamise kohta ning neid nõudeid tuleb arvesse võtta.

| (4) | Andmete loend peaks võtma arvesse määruses (EL) nr 223/2014 sätestatud aruandlusnõudeid tagamaks, et finantsjuhtimiseks ja -järelevalveks vajalikud andmed, kaasa arvatud maksetaotluste, raamatupidamise aastaaruannete ja rakendusaruannete koostamiseks vajalikud andmed iga tegevuse kohta on olemas kujul, milles neid saab hõlpsalt agregeerida ja ühitada. Loend peaks arvestama sellega, et teatavaid elektroonilisel kujul baasandmeid tegevuste kohta on vaja tegevuste tulemuslikuks finantsjuhtimiseks ning tegevusi käsitleva põhiteabe avaldamise nõuete täitmiseks. Teatavaid muid andmeid on vaja kontrollide ja auditeerimise tulemuslikuks kavandamiseks ning elluviimiseks. |
| --- | --- |

(4)

Andmete loend peaks võtma arvesse määruses (EL) nr 223/2014 sätestatud aruandlusnõudeid tagamaks, et finantsjuhtimiseks ja -järelevalveks vajalikud andmed, kaasa arvatud maksetaotluste, raamatupidamise aastaaruannete ja rakendusaruannete koostamiseks vajalikud andmed iga tegevuse kohta on olemas kujul, milles neid saab hõlpsalt agregeerida ja ühitada. Loend peaks arvestama sellega, et teatavaid elektroonilisel kujul baasandmeid tegevuste kohta on vaja tegevuste tulemuslikuks finantsjuhtimiseks ning tegevusi käsitleva põhiteabe avaldamise nõuete täitmiseks. Teatavaid muid andmeid on vaja kontrollide ja auditeerimise tulemuslikuks kavandamiseks ning elluviimiseks.

| (5) | Salvestatavate ja säilitatavate andmete loend ei tohiks määrata korraldusasutuste loodavate elektrooniliste süsteemide tehnilisi omadusi või struktuuri ega salvestatavate ja säilitatavate andmete vormingut, kui see ei ole käesolevas määruses konkreetselt sätestatud. Samuti ei tohiks sellest sõltuda, milliseid andmeid süsteemi sisestatakse või selles luuakse; mõnel juhul võivad loendis sisalduvad andmed nõuda mitme väärtuse sisestamist. Sellegipoolest on vaja sätestada teatavad eeskirjad kõnealuste andmete olemuse kohta tagamaks, et korraldusasutus saaks täita oma seire, hindamise, finantsjuhtimise, kontrollimise ja auditeerimise kohustusi, kaasa arvatud juhul, kui selleks on vaja üksikuid osalejaid käsitlevate andmete töötlemist. |
| --- | --- |

(5)

Salvestatavate ja säilitatavate andmete loend ei tohiks määrata korraldusasutuste loodavate elektrooniliste süsteemide tehnilisi omadusi või struktuuri ega salvestatavate ja säilitatavate andmete vormingut, kui see ei ole käesolevas määruses konkreetselt sätestatud. Samuti ei tohiks sellest sõltuda, milliseid andmeid süsteemi sisestatakse või selles luuakse; mõnel juhul võivad loendis sisalduvad andmed nõuda mitme väärtuse sisestamist. Sellegipoolest on vaja sätestada teatavad eeskirjad kõnealuste andmete olemuse kohta tagamaks, et korraldusasutus saaks täita oma seire, hindamise, finantsjuhtimise, kontrollimise ja auditeerimise kohustusi, kaasa arvatud juhul, kui selleks on vaja üksikuid osalejaid käsitlevate andmete töötlemist.

| (6) | Tagamaks, et rakenduskavade raames tehtavaid kulusid saaks kontrollida ja auditeerida, on vaja sätestada kriteeriumid, millele peaks vastama kontrolljälg, et pidada seda piisavaks. |
| --- | --- |

(6)

Tagamaks, et rakenduskavade raames tehtavaid kulusid saaks kontrollida ja auditeerida, on vaja sätestada kriteeriumid, millele peaks vastama kontrolljälg, et pidada seda piisavaks.

| (7) | Seoses määruse (EL) nr 223/2014 kohase auditeerimisega on vaja sätestada, et komisjon ja liikmesriigid peaksid vältima isikuandmete mis tahes volitamata avaldamist või juurdepääsu neile, ning näha ette, millisel otstarbel võivad komisjon ja liikmesriigid selliseid andmeid töödelda. |
| --- | --- |

(7)

Seoses määruse (EL) nr 223/2014 kohase auditeerimisega on vaja sätestada, et komisjon ja liikmesriigid peaksid vältima isikuandmete mis tahes volitamata avaldamist või juurdepääsu neile, ning näha ette, millisel otstarbel võivad komisjon ja liikmesriigid selliseid andmeid töödelda.

| (8) | Tegevuste auditeerimise eest vastutab auditeerimisasutus. Tagamaks, et selliste auditite ulatus ja tulemuslikkus oleksid piisavad ning et neid tehtaks kõigis liikmesriikides samade standardite alusel, on vaja sätestada tingimused, millele need peaksid vastama. |
| --- | --- |

(8)

Tegevuste auditeerimise eest vastutab auditeerimisasutus. Tagamaks, et selliste auditite ulatus ja tulemuslikkus oleksid piisavad ning et neid tehtaks kõigis liikmesriikides samade standardite alusel, on vaja sätestada tingimused, millele need peaksid vastama.

| (9) | Üksikasjalikult on vaja sätestada auditeeritavate tegevuste valimise alused, mida auditeerimisasutus peaks valimimeetodi kehtestamisel või heakskiitmisel arvesse võtma, kaasa arvatud valimiüksuse kindlaksmääramine, teatava valimi suhtes kasutatavad tehnilised kriteeriumid ning vajaduse korral tegurid, mida võtta arvesse lisavalimi moodustamisel. |
| --- | --- |

(9)

Üksikasjalikult on vaja sätestada auditeeritavate tegevuste valimise alused, mida auditeerimisasutus peaks valimimeetodi kehtestamisel või heakskiitmisel arvesse võtma, kaasa arvatud valimiüksuse kindlaksmääramine, teatava valimi suhtes kasutatavad tehnilised kriteeriumid ning vajaduse korral tegurid, mida võtta arvesse lisavalimi moodustamisel.

| (10) | Auditeerimisasutus peaks koostama auditiarvamuse, mis hõlmab määruses (EL) nr 223/2014 osutatud arvepidamist. Tagamaks, et raamatupidamise aastaaruannete auditite ulatus ja sisu oleksid piisavad ning et neid tehtaks kõigis liikmesriikides samade standardite alusel, on vaja sätestada tingimused, millele need peaksid vastama. |
| --- | --- |

(10)

Auditeerimisasutus peaks koostama auditiarvamuse, mis hõlmab määruses (EL) nr 223/2014 osutatud arvepidamist. Tagamaks, et raamatupidamise aastaaruannete auditite ulatus ja sisu oleksid piisavad ning et neid tehtaks kõigis liikmesriikides samade standardite alusel, on vaja sätestada tingimused, millele need peaksid vastama.

| (11) | Tagamaks õiguskindlust ja kõigi liikmesriikide võrdset kohtlemist finantskorrektsioonide tegemisel kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega, on vaja sätestada kriteeriumid suurte puuduste kindlakstegemiseks juhtimis- ja kontrollisüsteemide tõhusas toimimises, määratleda selliste puuduste peamised tüübid ning sätestada kriteeriumid kohaldatavate finantskorrektsioonide taseme määramiseks ja kriteeriumid ekstrapoleeritud või kindlamääraliste finantskorrektsioonide kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(11)

Tagamaks õiguskindlust ja kõigi liikmesriikide võrdset kohtlemist finantskorrektsioonide tegemisel kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega, on vaja sätestada kriteeriumid suurte puuduste kindlakstegemiseks juhtimis- ja kontrollisüsteemide tõhusas toimimises, määratleda selliste puuduste peamised tüübid ning sätestada kriteeriumid kohaldatavate finantskorrektsioonide taseme määramiseks ja kriteeriumid ekstrapoleeritud või kindlamääraliste finantskorrektsioonide kohaldamiseks.

| (12) | Tagamaks käesolevas määruses sätestatud meetmete kiiret kohaldamist, peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval, |
| --- | --- |

(12)

Tagamaks käesolevas määruses sätestatud meetmete kiiret kohaldamist, peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesolevas määruses kehtestatakse järgmised määrust (EL) nr 223/2014 täiendavad sätted:

| a) | eeskirjad, mis näevad ette selliste andmetega seotud teabe, mida tuleb salvestada ja säilitada elektroonilisel kujul korraldusasutuse loodavas seiresüsteemis; |
| --- | --- |

a)

eeskirjad, mis näevad ette selliste andmetega seotud teabe, mida tuleb salvestada ja säilitada elektroonilisel kujul korraldusasutuse loodavas seiresüsteemis;

| b) | üksikasjalikud miinimumnõuded kontrolljälje kohta, mis on seotud raamatupidamisandmike säilitamise ja tõendavate dokumentide hoidmisega sertifitseerimis-, korraldus- ja vahendusasutuste ning toetusesaajate tasandil; |
| --- | --- |

b)

üksikasjalikud miinimumnõuded kontrolljälje kohta, mis on seotud raamatupidamisandmike säilitamise ja tõendavate dokumentide hoidmisega sertifitseerimis-, korraldus- ja vahendusasutuste ning toetusesaajate tasandil;

| c) | tegevusauditite ja raamatupidamise aastaaruannete auditite ulatus ja sisu ning tegevuste valimi koostamise metoodika; |
| --- | --- |

c)

tegevusauditite ja raamatupidamise aastaaruannete auditite ulatus ja sisu ning tegevuste valimi koostamise metoodika;

| d) | üksikasjalikud eeskirjad komisjoni ametnike või komisjoni volitatud esindajate poolt tehtavate auditite käigus kogutavate andmete kasutamise kohta; |
| --- | --- |

d)

üksikasjalikud eeskirjad komisjoni ametnike või komisjoni volitatud esindajate poolt tehtavate auditite käigus kogutavate andmete kasutamise kohta;

| e) | üksikasjalikud eeskirjad juhtimis- ja kontrollisüsteemide tõhusas toimimises esinevate suurte puuduste kindlakstegemiseks, kaasa arvatud selliste puuduste peamised tüübid, kasutatava finantskorrektsiooni taseme määramise kriteeriumid ning kindlate määrade ja ekstrapoleeritud finantskorrektsioonide kohaldamise kriteeriumid. |
| --- | --- |

e)

üksikasjalikud eeskirjad juhtimis- ja kontrollisüsteemide tõhusas toimimises esinevate suurte puuduste kindlakstegemiseks, kaasa arvatud selliste puuduste peamised tüübid, kasutatava finantskorrektsiooni taseme määramise kriteeriumid ning kindlate määrade ja ekstrapoleeritud finantskorrektsioonide kohaldamise kriteeriumid.

II PEATÜKK

JUHTIMIS- JA KONTROLLISÜSTEEMI KÄSITLEVAD ERISÄTTED

Artikkel 2

Elektroonilises vormis salvestatavad ja säilitatavad andmed

(määruse (EL) nr 223/2014 artikli 32 lõige 8)

1.   Määruse (EL) nr 223/2014 artikli 32 lõike 2 punkti d kohaselt loodavas seiresüsteemis iga tegevuse kohta elektrooniliselt salvestatavaid ja säilitatavaid andmeid käsitlev teave on sätestatud käesoleva määruse I lisas.

2.   Andmed salvestatakse ja säilitatakse iga tegevuse kohta, kaasa arvatud II rakenduskava kaudu toetatavates tegevustes osalejate (võimaluse korral soopõhiselt eristatud) andmed, et võimaldada neid agregeerida, kui see on vajalik seire, hindamise, finantsjuhtimise, kontrolli ja auditeerimise eesmärgil. Samuti peab see võimaldama selliste andmete kumulatiivset agregeerimist kogu programmiperioodi vältel.

Artikkel 3

Üksikasjalikud miinimumnõuded kontrolljälje kohta

(määruse (EL) nr 223/2014 artikli 32 lõige 9)

1.   Üksikasjalikud miinimumnõuded kontrolljälje kohta, mis on seotud raamatupidamisandmike säilitamise ja tõendavate dokumentide hoidmisega, on järgmised:

| a) | kontrolljälg peab võimaldama kontrollida toidu- ja/või esmase materiaalse abi rakenduskavas (edaspidi „I rakenduskava”) või II rakenduskava seirekomisjoni poolt kehtestatud valikukriteeriumide kohaldamist; |
| --- | --- |

a)

kontrolljälg peab võimaldama kontrollida toidu- ja/või esmase materiaalse abi rakenduskavas (edaspidi „I rakenduskava”) või II rakenduskava seirekomisjoni poolt kehtestatud valikukriteeriumide kohaldamist;

| b) | määruse (EL) nr 223/2014 artikli 25 lõike 1 punkti a kohaste toetuste kontekstis peab kontrolljälg võimaldama rakenduskava raames kaasrahastatavate tegevuste kohta komisjonile esitatud sertifitseeritud agregeeritud summade kokkuviimist üksikasjalike raamatupidamisandmikega ja tõendavate dokumentidega, mis on sertifitseerimisasutuse, korraldusasutuse, vahendusasutuste ja toetusesaajate valduses; |
| --- | --- |

b)

määruse (EL) nr 223/2014 artikli 25 lõike 1 punkti a kohaste toetuste kontekstis peab kontrolljälg võimaldama rakenduskava raames kaasrahastatavate tegevuste kohta komisjonile esitatud sertifitseeritud agregeeritud summade kokkuviimist üksikasjalike raamatupidamisandmikega ja tõendavate dokumentidega, mis on sertifitseerimisasutuse, korraldusasutuse, vahendusasutuste ja toetusesaajate valduses;

| c) | artikli 25 lõike 1 punktide b ja c kohaste toetuste kontekstis peab kontrolljälg võimaldama rakenduskava raames kaasrahastatavate tegevuste kohta komisjonile esitatud sertifitseeritud agregeeritud summade kokkuviimist üksikasjalike andmetega väljundite või tulemuste kohta ja tõendavate dokumentidega, mis on sertifitseerimisasutuse, korraldusasutuse, vahendusasutuste ja toetusesaajate valduses, kaasa arvatud vajaduse korral dokumentidega ühikuhindade standardiseeritud astmiku ja ühekordsete maksete määratlemise kohta; |
| --- | --- |

c)

artikli 25 lõike 1 punktide b ja c kohaste toetuste kontekstis peab kontrolljälg võimaldama rakenduskava raames kaasrahastatavate tegevuste kohta komisjonile esitatud sertifitseeritud agregeeritud summade kokkuviimist üksikasjalike andmetega väljundite või tulemuste kohta ja tõendavate dokumentidega, mis on sertifitseerimisasutuse, korraldusasutuse, vahendusasutuste ja toetusesaajate valduses, kaasa arvatud vajaduse korral dokumentidega ühikuhindade standardiseeritud astmiku ja ühekordsete maksete määratlemise kohta;

| d) | määruse (EL) nr 223/2014 artikli 25 lõike 1 punkti d kohaselt määratud kulude kontekstis peab kontrolljälg vajaduse korral tõendama ja põhjendama arvutusmeetodit ning kindlate rahastamismäärade valiku aluseid ning neid rahastamiskõlblikke otseseid kulusid või muude valitud kategooriate raames deklareeritud kulusid, mille puhul kohaldatakse kindlat rahastamismäära; |
| --- | --- |

d)

määruse (EL) nr 223/2014 artikli 25 lõike 1 punkti d kohaselt määratud kulude kontekstis peab kontrolljälg vajaduse korral tõendama ja põhjendama arvutusmeetodit ning kindlate rahastamismäärade valiku aluseid ning neid rahastamiskõlblikke otseseid kulusid või muude valitud kategooriate raames deklareeritud kulusid, mille puhul kohaldatakse kindlat rahastamismäära;

| e) | määruse (EL) nr 223/2014 artikli 26 lõike 2 punktide b, c ja e ning artikli 26 lõike 3 teise osa kohaselt määratud kulude kontekstis peab kontrolljälg võimaldama põhjendada rahastamiskõlblikke otseseid kulusid või muude valitud kategooriate raames deklareeritud kulusid, mille puhul kohaldatakse kindlat rahastamismäära; |
| --- | --- |

e)

määruse (EL) nr 223/2014 artikli 26 lõike 2 punktide b, c ja e ning artikli 26 lõike 3 teise osa kohaselt määratud kulude kontekstis peab kontrolljälg võimaldama põhjendada rahastamiskõlblikke otseseid kulusid või muude valitud kategooriate raames deklareeritud kulusid, mille puhul kohaldatakse kindlat rahastamismäära;

| f) | kontrolljälg peab võimaldama kontrollida toetuse maksmist toetusesaajale avaliku sektori vahenditest; |
| --- | --- |

f)

kontrolljälg peab võimaldama kontrollida toetuse maksmist toetusesaajale avaliku sektori vahenditest;

| g) | kui see on asjakohane, sisaldab kontrolljälg iga tegevuse kohta tehnilisi kirjeldusi ja rahastamiskava, toetuse heakskiitmisega seotud dokumente, riigihankemenetlustega seotud dokumente, toetusesaaja aruandeid ning tehtud kontrollide ja auditite aruandeid; |
| --- | --- |

g)

kui see on asjakohane, sisaldab kontrolljälg iga tegevuse kohta tehnilisi kirjeldusi ja rahastamiskava, toetuse heakskiitmisega seotud dokumente, riigihankemenetlustega seotud dokumente, toetusesaaja aruandeid ning tehtud kontrollide ja auditite aruandeid;

| h) | kontrolljälg sisaldab teavet tegevuse valdkonnas tehtud juhtimise kontrollimise ja auditite kohta; |
| --- | --- |

h)

kontrolljälg sisaldab teavet tegevuse valdkonnas tehtud juhtimise kontrollimise ja auditite kohta;

| i) | kontrolljälg peab võimaldama kontrollida tegevuse tulemusnäitajatega seotud andmete vastavust aruandes esitatud andmetele ja tulemustele ning vajaduse korral ka programmi eesmärkidele. |
| --- | --- |

i)

kontrolljälg peab võimaldama kontrollida tegevuse tulemusnäitajatega seotud andmete vastavust aruandes esitatud andmetele ja tulemustele ning vajaduse korral ka programmi eesmärkidele.

Punktides c ja d osutatud kulude puhul peab kontrolljälg võimaldama kontrolliasutuse poolt kasutatud arvutusmeetodi kontrolli määruse (EL) nr 223/2014 artikli 25 lõike 3 nõuetele vastavuse seisukohast.

2.   Korraldusasutus tagab dokumentaalsed andmed selliste asutuste nimetuste ja asukohtade kohta, kelle valduses on kõigile lõikes 1 sätestatud miinimumnõuetele vastava piisava kontrolljälje tagamiseks vajalikud kõik tõendavad dokumendid.

Artikkel 4

Komisjoni ametnike või komisjoni volitatud esindajate tehtavate auditite käigus kogutavate andmete kasutamine

(määruse (EL) nr 223/2014 artikli 34 lõige 8)

1.   Komisjon rakendab kõiki vajalikke meetmeid, et vältida komisjoni poolt auditite käigus kogutavate andmete volitamata avaldamist või neile volitamata juurdepääsu.

2.   Komisjon kasutab auditite käigus kogutud andmeid ainult selleks, et täita oma määruse (EL) nr 223/2014 artiklist 36 tulenevaid kohustusi. Kogutavatele andmetele on juurdepääs Euroopa Kontrollikojal ja Euroopa Pettustevastasel Ametil.

3.   Kogutud andmeid ei saadeta ilma andmeid esitanud liikmesriigi sõnaselge nõusolekuta kellelegi teisele kui neile liikmesriikide ametiisikutele või liidu institutsioonide ametiisikutele, kelle ülesanded nõuavad, et neil oleks kohaldatavate eeskirjade alusel juurdepääs neile andmetele.

Artikkel 5

Tegevusauditid

(määruse (EL) nr 223/2014 artikli 34 lõige 7)

1.   Tegevusauditeid tehakse iga raamatupidamisaasta kohta; auditeeritakse tegevusi, mis valitakse auditeerimisasutuse poolt kehtestatud või heakskiidetud meetodil kooskõlas käesoleva määruse artikliga 6.

2.   Tegevusauditeid tehakse tõendavate dokumentide alusel, mis moodustavad kontrolljälje, ning tegevusaudit kontrollib komisjonile deklareeritud kulude seaduslikkust ja eeskirjadele vastavust järgmistes aspektides:

| a) | et tegevus on valitud kooskõlas rakenduskava valikukriteeriumidega, et tegevus ei olnud füüsiliselt valmis või täielikult ellu viidud enne, kui toetusesaaja esitas rakenduskava raames rahastamise taotluse, et tegevust on rakendatud kooskõlas heakskiitva otsusega ja see vastab auditi ajal kõigile kohaldatavatele tingimustele, mis on seotud funktsionaalsuse, kasutuse ja saavutatavate eesmärkidega; |
| --- | --- |

a)

et tegevus on valitud kooskõlas rakenduskava valikukriteeriumidega, et tegevus ei olnud füüsiliselt valmis või täielikult ellu viidud enne, kui toetusesaaja esitas rakenduskava raames rahastamise taotluse, et tegevust on rakendatud kooskõlas heakskiitva otsusega ja see vastab auditi ajal kõigile kohaldatavatele tingimustele, mis on seotud funktsionaalsuse, kasutuse ja saavutatavate eesmärkidega;

| b) | et komisjonile deklareeritud kulud vastavad raamatupidamise andmetele ning et nõutavad tõendavad dokumendid tõendavad piisava kontrolljälje olemasolu käesoleva määruse artikli 3 kohaselt; |
| --- | --- |

b)

et komisjonile deklareeritud kulud vastavad raamatupidamise andmetele ning et nõutavad tõendavad dokumendid tõendavad piisava kontrolljälje olemasolu käesoleva määruse artikli 3 kohaselt;

| c) | et komisjonile deklareeritud kulud on arvestatud kooskõlas määruse (EL) nr 223/2014 artikli 25 lõike 1 punktidega b ja c, et nendest kuludest toetusesaajale tehtud maksete aluseks olnud väljundid ja tulemused on saavutatud, et osalejate andmed või vajaduse korral muud väljundite ja tulemustega seotud kirjed on kooskõlas komisjonile esitatud teabega ning et nõutavad tõendavad dokumendid tõendavad piisava kontrolljälje olemasolu, nagu on sätestatud käesoleva määruse artiklis 3. |
| --- | --- |

c)

et komisjonile deklareeritud kulud on arvestatud kooskõlas määruse (EL) nr 223/2014 artikli 25 lõike 1 punktidega b ja c, et nendest kuludest toetusesaajale tehtud maksete aluseks olnud väljundid ja tulemused on saavutatud, et osalejate andmed või vajaduse korral muud väljundite ja tulemustega seotud kirjed on kooskõlas komisjonile esitatud teabega ning et nõutavad tõendavad dokumendid tõendavad piisava kontrolljälje olemasolu, nagu on sätestatud käesoleva määruse artiklis 3.

Auditid peavad kontrollima ka seda, et avaliku sektori toetus oleks makstud toetusesaajale välja kooskõlas määruse (EL) nr 223/2014 artikli 42 lõikega 2.

3.   Tegevusauditid peavad vajaduse korral hõlmama tegevuse füüsilise rakendamise kohapealset kontrolli.

4.   Tegevusauditid kontrollivad sertifitseerimisasutuse poolt oma raamatupidamissüsteemis salvestatud vastavate kulude täpsust ja terviklikkust ning kontrolljälje kokkusobivust kõigil tasanditel.

5.   Kui tuvastatud probleemid näivad olevat olemuselt süstemaatiliselt ja seavad seetõttu ohtu muud rakenduskava tegevused, tagab auditeerimisasutus edasise kontrolli, kaasa arvatud vajaduse korral täiendavad auditid, et teha kindlaks probleemide ulatus, ja soovitab vajalikke parandusmeetmeid.

6.   Komisjonile aastase katvuse teatamisel võetakse auditeeritud kuludena arvesse ainult lõike 1 kohaselt tehtava auditiga hõlmatud kulusid. Sel eesmärgil kasutatakse määruse (EL) nr 223/2014 artikli 34 lõike 6 alusel koostatud kontrolliaruande näidist.

Artikkel 6

Tegevuste valimi koostamise metoodika

(määruse (EL) nr 223/2014 artikli 34 lõige 7)

1.   Auditeerimisasutus kehtestab valimi koostamise meetodi („valimimeetod”) kooskõlas käesolevas artiklis sätestatud nõuetega, võttes arvesse rahvusvaheliselt aktsepteeritud auditeerimisstandardeid INTOSAI, IFAC või IIA.

2.   Lisaks auditistrateegias toodud selgitustele säilitab auditeerimisasutus valimimeetodi määramisel kasutatud dokumente ja professionaalseid hinnanguid, mis hõlmavad kavandamise, valiku, katsetamise ja hindamise etappe tõendamaks, et kehtestatud meetod on sobiv.

3.   Valim peab olema esinduslik populatsiooni suhtes, millest see valitakse, ning võimaldama auditeerimisasutusel koostada kehtiv auditiarvamus kooskõlas määruse (EL) nr 223/2014 artikli 34 lõike 5 punktiga a. Kõnealune populatsioon peab sisaldama rakenduskava kulusid, mille kohta on komisjonile asjaomase raamatupidamisaasta eest määruse (EL) nr 223/2014 artikli 41 kohaselt esitatud maksetaotlused. Valimi võib koostada raamatupidamisaasta jooksul või pärast seda.

4.   Määruse (EL) nr 223/2014 artikli 34 lõike 1 kohaldamiseks kasutatakse statistilise valimi koostamise meetodit, kui see tagab:

| i) | valimi elementide juhusliku valiku; |
| --- | --- |

i)

valimi elementide juhusliku valiku;

| ii) | tõenäosusteooria kasutamise valimi tulemuste hindamisel, kaasa arvatud valimi koostamise riski ning kavandatud ja saavutatud täpsuse mõõtmise ja kontrolli. |
| --- | --- |

ii)

tõenäosusteooria kasutamise valimi tulemuste hindamisel, kaasa arvatud valimi koostamise riski ning kavandatud ja saavutatud täpsuse mõõtmise ja kontrolli.

5.   Valimimeetod peab tagama iga populatsiooni kuuluva valimiühiku juhusliku valimise, kasutades valimit moodustavate üksuste valimiseks iga populatsiooniühiku jaoks genereeritud juhuslikke arve, või süstemaatilise valiku teel, kasutades juhuslikku alguspunkti ja rakendades ülejäänud elementide valimiseks süstemaatilist reeglit.

6.   Valimiühiku määrab auditeerimisasutus pädevale arvamusele tuginedes. Valimiühikuks võib olla tegevus, projekt tegevuse raames või toetusesaaja maksenõue. Teave valitud valimiühiku tüübi ning valiku langetamisel kasutatud pädeva arvamuse kohta kantakse kontrolliaruandesse.

7.   Kui valimiühikuga seotud kogukulud raamatupidamisaastal on negatiivne summa, jäetakse see lõikes 3 eespool osutatud populatsioonist välja ning seda auditeeritakse eraldi. Auditeerimisasutus võib koostada ka kõnealuse eraldiseisva populatsiooni valimi.

8.   Kui kohaldatakse määruse (EL) nr 223/2014 artikli 58 lõikes 1 sätestatud proportsionaalse kontrolli tingimusi, võib auditeerimisasutus jätta kõnealuses artiklis osutatud elemendid valimi võtmise populatsioonist välja. Kui asjaomane tegevus on juba valimisse valitud, asendab auditeerimisasutus selle sobiva juhusliku valikuga.

9.   Kõiki valimis sisalduvaid komisjonile deklareeritud kulusid auditeeritakse.

Kui valitud valimiühikud hõlmavad suurt hulka maksetaotlusi või -arveid, võib auditeerimisasutus auditeerida neid allvalimi koostamise teel, valides maksetaotluseid või -arveid samade valimi koostamise parameetrite alusel, mida kasutatakse põhivalimi ühikute valimiseks.

Sellisel juhul arvutatakse iga auditeeritava valimiühiku jaoks sobivad valimi suurused ning igal juhul ei ole need väiksemad kui 30 maksetaotlust või -arvet iga valimiühiku kohta.

10.   Auditeerimisasutus võib populatsiooni stratifitseerida, jaotades selle allpopulatsioonideks, millest igaüks on sarnaste omadustega valimiühikute rühm eelkõige riski või eeldatava veamäära poolest, või milles populatsioon sisaldab tegevusi, mis koosnevad rakenduskava alusel tehtavatest rahalistest maksetest suure maksumusega ühikute/üksuste jaoks.

11.   Auditeerimisasutus hindab süsteemi usaldusväärsust kõrgelt, keskmiselt või madalalt, võttes arvesse süsteemiauditite tulemusi valimi koostamise tehniliste parameetrite määramisel, nii, et süsteemiaudititest ja tegevusaudititest saadav kokkuvõtlik kindlusaste oleks kõrge. Kui süsteemi usaldusväärsust hinnatakse kõrgelt, peab valimisse kuuluvate tegevuste usaldusväärsuse tase olema vähemalt 60 %. Kui süsteemi usaldusväärsust hinnatakse madalaks, peab valimisse kuuluvate tegevuste usaldusväärsuse tase olema vähemalt 90 %. Maksimaalne olulisuse piirmäär peab olema 2 % lõikes 3 osutatud kuludest.

12.   Kui tuvastatakse rikkumisi või rikkumiste oht, otsustab auditeerimisasutus pädevale arvamusele tuginedes, kas on vaja auditeerida täiendavat valimit täiendavatest tegevustest või tegevuste osadest, mida juhuslikus valimis ei auditeeritud, et võtta arvesse tuvastatud spetsiifilisi riskitegureid.

13.   Auditeerimisasutus analüüsib täiendava valimi auditite tulemusi eraldi, teeb nende tulemuste põhjal järeldused ning edastab need iga-aastases kontrolliaruandes komisjonile. Täiendavas valimis tuvastatud rikkumisi ei kaasata juhusliku valimi prognoositava juhusliku vea arvutusse.

14.   Määruse (EL) nr 223/2014 artikli 34 lõike 5 punktides a ja b osutatud auditiarvamuse ja kontrolliaruande jaoks arvutab auditeerimisasutus tegevusauditite tulemuste põhjal koguvea määra, mis on prognoositavate juhuslike vigade ning vajaduse korral süsteemsete vigade ja korrigeerimata anomaalsete vigade summa jagatuna populatsiooniga.

Artikkel 7

Raamatupidamise aastaaruannete auditid

(määruse (EL) nr 223/2014 artikli 34 lõige 7)

1.   Määruse (EL) nr 223/2014 artikli 49 lõikes 1 osutatud raamatupidamise aastaaruannete auditeid teeb auditeerimisasutus iga raamatupidamisaasta kohta.

2.   Raamatupidamise aastaaruannete audit annab põhjendatud kindlustunde arvestuskannetes deklareeritud summade terviklikkuse, täpsuse ja õigsuse kohta.

3.   Lõigete 1 ja 2 kohaldamisel võtab auditeerimisasutus arvesse eelkõige sertifitseerimisasutuse kohta tehtavate süsteemiauditite ning tegevusauditite tulemusi.

4.   Süsteemiaudit hõlmab sertifitseerimisasutuse arvestussüsteemi usaldusväärsuse kontrolli ning sertifitseerimisasutuse arvestussüsteemi kantud tühistatud ja tagasi nõutud summade kulude täpsuse kontrolli valimi alusel.

5.   Et auditiarvamuses oleks võimalik järeldada et arvepidamine on tõene ja aus, kontrollib auditeerimisasutus, et kõik määruse (EL) nr 223/2014 artikliga 49 nõutavad elemendid oleks arvepidamises õigesti kajastatud ning vastaksid tõendavatele arvestuskirjetele, mis on auditeerimisasutuse tehtava auditeerimise ajal kõigi asjaomaste asutuste ja toetusesaajate valduses. Eelkõige kontrollib auditeerimisasutus talle sertifitseerimisasutuse poolt esitatava arvepidamise alusel, kas

| a) | määruse (EL) nr 223/2014 artikli 49 lõike 1 punkti a kohaselt deklareeritud rahastamiskõlblike kulude kogusumma vastab asjaomasel raamatupidamisaastal komisjonile esitatud maksetaotlustes sisalduvatele kuludele ja vastavale avaliku sektori toetusele, ning kui esineb lahknevusi, kas nende vastavusse viimiseks vajalike summade kohta on antud arvepidamises piisavad selgitused; |
| --- | --- |

a)

määruse (EL) nr 223/2014 artikli 49 lõike 1 punkti a kohaselt deklareeritud rahastamiskõlblike kulude kogusumma vastab asjaomasel raamatupidamisaastal komisjonile esitatud maksetaotlustes sisalduvatele kuludele ja vastavale avaliku sektori toetusele, ning kui esineb lahknevusi, kas nende vastavusse viimiseks vajalike summade kohta on antud arvepidamises piisavad selgitused;

| b) | raamatupidamisaasta jooksul tühistatud ja tagasi nõutud summad, raamatupidamisaasta lõpu seisuga tagasinõudmisele kuuluvad summad ning arvepidamises nimetatud summad, mida ei ole võimalik tagasi nõuda, vastavad sertifitseerimisasutuse arvestussüsteemidesse sisestatud summadele ning põhinevad vastutava korraldusasutuse või sertifitseerimisasutuse otsustel; |
| --- | --- |

b)

raamatupidamisaasta jooksul tühistatud ja tagasi nõutud summad, raamatupidamisaasta lõpu seisuga tagasinõudmisele kuuluvad summad ning arvepidamises nimetatud summad, mida ei ole võimalik tagasi nõuda, vastavad sertifitseerimisasutuse arvestussüsteemidesse sisestatud summadele ning põhinevad vastutava korraldusasutuse või sertifitseerimisasutuse otsustel;

| c) | kulusid on arvepidamisest välja jäetud kooskõlas määruse (EL) nr 223/2014 artikli 49 lõikega 2, kui see kohaldub, ning kas kõik nõutavad korrektsioonid kajastuvad asjaomase raamatupidamisaasta arvepidamises. |
| --- | --- |

c)

kulusid on arvepidamisest välja jäetud kooskõlas määruse (EL) nr 223/2014 artikli 49 lõikega 2, kui see kohaldub, ning kas kõik nõutavad korrektsioonid kajastuvad asjaomase raamatupidamisaasta arvepidamises.

Punktides b ja c osutatud kontrollimisi võib teha valimi alusel.

III PEATÜKK

FINANTSJUHTIMIST JA -KORREKTSIOONE KÄSITLEVAD ERISÄTTED

Artikkel 8

Kriteeriumid juhtimis- ja kontrollisüsteemide tõhusas toimimises esinevate suurte puuduste kindlakstegemiseks

(määruse (EL) nr 223/2014 artikli 55 lõige 4)

1.   Komisjon annab oma hinnangu juhtimis- ja kontrollisüsteemide tõhusale toimimisele lähtuvalt kõigi olemasolevate süsteemiauditite, kaasa arvatud kontrollimehhanismide testide ja tegevusauditite tulemustest.

Hindamine hõlmab rakenduskava sisekontrollikeskkonda, korraldus- ja sertifitseerimisasutuste juhtimis- ja kontrollitegevusi, korraldus- ja sertifitseerimisasutuste poolset seiret ja auditeerimisasutuse kontrollitoiminguid ning selle aluseks on II lisa tabelis 1 esitatud põhinõuete täitmise kontroll.

Kõnealuste põhinõuete täitmist hinnatakse II lisa tabelis 2 sätestatud kategooriate alusel.

2.   Juhtimis- ja kontrollisüsteemi tõhusa toimimise suurte puuduste põhitüübid on juhtumid, kui mõni II lisa tabeli 1 punktides 2, 4, 5, 13, 15, 16 ja 18 osutatud põhinõuetest või kaks või enam II lisa tabeli 1 muudest põhinõuetest langevad hinnangu kohaselt II lisa tabeli 2 kategooriatesse 3 või 4.

Artikkel 9

Kindlate määrade või ekstrapoleeritud finantskorrektsioonide kohaldamise kriteeriumid ning finantskorrektsiooni taseme määramise kriteeriumid

(määruse (EL) nr 223/2014 artikli 55 lõige 4)

1.   Finantskorrektsioone kohaldatakse kogu rakenduskavale või selle osale, kui komisjon tuvastab juhtimis- ja kontrollisüsteemi toimimises ühe või mitu suurt puudust.

Ilma et see piiraks esimese lõigu kohaldamist, kohaldatakse kogu rakenduskavale või selle osale ekstrapoleeritud finantskorrektsioone, kui komisjon tuvastab tegevuste esinduslikus valimis süsteemseid rikkumisi, mis võimaldab kvantifitseerida täpsemalt riski liidu eelarvele. Sellisel juhul ekstrapoleeritakse esindusliku valimi kontrolli tulemusi ülejäänud populatsioonile, millest valim finantskorrektsiooni määramiseks võeti.

2.   Kindlamääralise korrektsiooni taseme fikseerimisel võetakse arvesse järgmiseid elemente:

| a) | suure puuduse või suurte puuduste suhteline tähtsus juhtimis- ja kontrollisüsteemi terviklikus kontekstis; |
| --- | --- |

a)

suure puuduse või suurte puuduste suhteline tähtsus juhtimis- ja kontrollisüsteemi terviklikus kontekstis;

| b) | suure puuduse või suurte puuduste sagedus ja ulatus; |
| --- | --- |

b)

suure puuduse või suurte puuduste sagedus ja ulatus;

| c) | liidu eelarvele põhjustatava kahju riski tase. |
| --- | --- |

c)

liidu eelarvele põhjustatava kahju riski tase.

3.   Neid elemente arvesse võttes fikseeritakse finantskorrektsiooni tase järgmiselt:

| a) | kui suur puudus või suured puudused juhtimis- ja kontrollisüsteemis on nii põhimõttelised, sagedased või laialt levinud, et see/need kujutab/kujutavad endast süsteemi täielikku häirumist, mis seab ohtu seonduvate kulude seaduslikkuse ja eeskirjadele vastavuse, kohaldatakse kindlat määra 100 %; |
| --- | --- |

a)

kui suur puudus või suured puudused juhtimis- ja kontrollisüsteemis on nii põhimõttelised, sagedased või laialt levinud, et see/need kujutab/kujutavad endast süsteemi täielikku häirumist, mis seab ohtu seonduvate kulude seaduslikkuse ja eeskirjadele vastavuse, kohaldatakse kindlat määra 100 %;

| b) | kui suur puudus või suured puudused juhtimis- ja kontrollisüsteemis on nii sagedased ja laialt levinud, et see/need kujutab/kujutavad endast süsteemi äärmiselt tõsist häirumist, mis seab ohtu väga suure osa seonduvate kulude seaduslikkuse ja eeskirjadele vastavuse, kohaldatakse kindlat määra 25 %; |
| --- | --- |

b)

kui suur puudus või suured puudused juhtimis- ja kontrollisüsteemis on nii sagedased ja laialt levinud, et see/need kujutab/kujutavad endast süsteemi äärmiselt tõsist häirumist, mis seab ohtu väga suure osa seonduvate kulude seaduslikkuse ja eeskirjadele vastavuse, kohaldatakse kindlat määra 25 %;

| c) | kui suur puudus või suured puudused juhtimis- ja kontrollisüsteemis tuleneb/tulenevad süsteemi mittetäielikust toimimisest või nii kehvast või nii harvast toimimisest, et see seab ohtu suure osa seonduvate kulude seaduslikkuse ja eeskirjadele vastavuse, kohaldatakse kindlat määra 10 %; |
| --- | --- |

c)

kui suur puudus või suured puudused juhtimis- ja kontrollisüsteemis tuleneb/tulenevad süsteemi mittetäielikust toimimisest või nii kehvast või nii harvast toimimisest, et see seab ohtu suure osa seonduvate kulude seaduslikkuse ja eeskirjadele vastavuse, kohaldatakse kindlat määra 10 %;

| d) | kui suur puudus või suured puudused juhtimis- ja kontrollisüsteemis tuleneb/tulenevad süsteemi ebajärjepidevast toimimisest, mis seab ohtu olulise osa seonduvate kulude seaduslikkuse ja eeskirjadele vastavuse, kohaldatakse kindlat määra 5 %. |
| --- | --- |

d)

kui suur puudus või suured puudused juhtimis- ja kontrollisüsteemis tuleneb/tulenevad süsteemi ebajärjepidevast toimimisest, mis seab ohtu olulise osa seonduvate kulude seaduslikkuse ja eeskirjadele vastavuse, kohaldatakse kindlat määra 5 %.

4.   Kui lõike 3 kohaselt fikseeritav kindel määr oleks ebaproportsionaalne, siis korrektsiooni taset vähendatakse.

5.   Kui vastutavad asutused ei ole asjaomasel raamatupidamisaastal finantskorrektsiooni kohaldamise järgselt suutnud võtta piisavaid korrektsioonimeetmeid, mistõttu järgneval raamatupidamisaastal tuvastatakse sama tõsine puudus või samad tõsised puudused, võib suurendada korrektsiooni määra tulenevalt tõsise puudujäägi või tõsiste puudujääkide püsimisest tasemele, mis ei ületa kõrguselt järgmise kategooria taset.

Artikkel 10

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 3 jõustub alates 1. detsembrist 2014 teabe suhtes, mis on seotud I lisas osutatud andmete salvestamise ja säilitamisega.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. märts 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 72, 12.3.2014, lk 1.

1

---

I LISA

Seiresüsteemis elektroonilisel kujul salvestatavate ja säilitatavate andmete loend (millele osutatakse artiklis 2)

Andmed on nõutavad I ja II rakenduskava (1) raames toetatavate tegevuste puhul, kui teises veerus ei ole ette nähtud teisiti.

| Andmeväljad | Rakenduskava liik, mille puhul andmeid ei nõuta |
| --- | --- |
| Teave toetusesaaja kohta (2) |
| 1. | Iga toetusesaaja nimi või kordumatu tunnus |

Andmeväljad

Rakenduskava liik, mille puhul andmeid ei nõuta

Teave toetusesaaja kohta (2)

1.

Iga toetusesaaja nimi või kordumatu tunnus

| 2. | Teave selle kohta, kas toetusesaaja on avalik-õiguslik või eraõiguslik asutus |
| --- | --- |

2.

Teave selle kohta, kas toetusesaaja on avalik-õiguslik või eraõiguslik asutus

| 3. | Teave selle kohta, kui käibemaks toetusesaaja kuludelt ei ole riigi käibemaksuseaduse alusel tagasi nõutav |
| --- | --- |

3.

Teave selle kohta, kui käibemaks toetusesaaja kuludelt ei ole riigi käibemaksuseaduse alusel tagasi nõutav

| 4. | Toetusesaaja kontaktandmed |
| --- | --- |

4.

Toetusesaaja kontaktandmed

Tegevusandmed

| 5. | Tegevuse nimetus või kordumatu tunnus |
| --- | --- |

5.

Tegevuse nimetus või kordumatu tunnus

| 6. | Tegevuse lühikirjeldus |
| --- | --- |

6.

Tegevuse lühikirjeldus

| 7. | Tegevuse kohta taotluse esitamise kuupäev |
| --- | --- |

7.

Tegevuse kohta taotluse esitamise kuupäev

| 8. | Alguskuupäev, mis on nimetatud toetuse tingimusi sätestavas dokumendis |
| --- | --- |

8.

Alguskuupäev, mis on nimetatud toetuse tingimusi sätestavas dokumendis

| 9. | Lõppkuupäev, mis on nimetatud toetuse tingimusi sätestavas dokumendis |
| --- | --- |

9.

Lõppkuupäev, mis on nimetatud toetuse tingimusi sätestavas dokumendis

| 10. | Tegelik kuupäev, mil tegevus füüsiliselt lõpule viiakse või täielikult rakendatakse |
| --- | --- |

10.

Tegelik kuupäev, mil tegevus füüsiliselt lõpule viiakse või täielikult rakendatakse

| 11. | Asutus, mis annab välja toetuse tingimusi sätestava dokumendi |
| --- | --- |

11.

Asutus, mis annab välja toetuse tingimusi sätestava dokumendi

| 12. | Toetuse tingimusi sätestava dokumendi kuupäev |
| --- | --- |

12.

Toetuse tingimusi sätestava dokumendi kuupäev

| 13. | Tegevuse valuuta |
| --- | --- |

13.

Tegevuse valuuta

| 14. | Programmi(de) lähenemise ja konkurentsivõime rahastamisvahend(id), mille raames tegevust toetatakse |
| --- | --- |

14.

Programmi(de) lähenemise ja konkurentsivõime rahastamisvahend(id), mille raames tegevust toetatakse

| 15. | Antud materiaalse abi liik (liigid) |
| --- | --- |

15.

Antud materiaalse abi liik (liigid)

Ei kohaldata II rakenduskava suhtes

| 16. | Toetatud tegevuste liik (liigid) |
| --- | --- |

16.

Toetatud tegevuste liik (liigid)

Ei kohaldata I rakenduskava suhtes

| 17. | Rahastamisvormi kood(id) |
| --- | --- |

17.

Rahastamisvormi kood(id)

| 18. | Asukoha kood(id) |
| --- | --- |

18.

Asukoha kood(id)

| 19. | Avalik-õigusliku asutuse või partnerorganisatsiooni ostetud toidu kogus (kui see on asjakohane) |
| --- | --- |

19.

Avalik-õigusliku asutuse või partnerorganisatsiooni ostetud toidu kogus (kui see on asjakohane)

Ei kohaldata II rakenduskava suhtes

| 20. | Avalik-õigusliku asutuse poolt kooskõlas määruse (EL) 223/2014 artikli 23 lõikega 4 tarnitud toidu kogus (kui see on asjakohane) |
| --- | --- |

20.

Avalik-õigusliku asutuse poolt kooskõlas määruse (EL) 223/2014 artikli 23 lõikega 4 tarnitud toidu kogus (kui see on asjakohane)

Ei kohaldata II rakenduskava suhtes

| 21. | Partnerorganisatsioonidele tarnitud toidu kogus (kui see on asjakohane) |
| --- | --- |

21.

Partnerorganisatsioonidele tarnitud toidu kogus (kui see on asjakohane)

Ei kohaldata II rakenduskava suhtes

| 22. | Lõppsaajatele tarnitud toidu kogus (kui see on asjakohane) |
| --- | --- |

22.

Lõppsaajatele tarnitud toidu kogus (kui see on asjakohane)

Ei kohaldata II rakenduskava suhtes

| 23. | Avalik-õigusliku asutuse või partnerorganisatsiooni ostetud esmase materiaalse abi kogus (kui see on asjakohane) |
| --- | --- |

23.

Avalik-õigusliku asutuse või partnerorganisatsiooni ostetud esmase materiaalse abi kogus (kui see on asjakohane)

Ei kohaldata II rakenduskava suhtes

| 24. | Partnerorganisatsioonidele tarnitud esmase materiaalse abi kogus (kui see on asjakohane) |
| --- | --- |

24.

Partnerorganisatsioonidele tarnitud esmase materiaalse abi kogus (kui see on asjakohane)

Ei kohaldata II rakenduskava suhtes

| 25. | Lõppsaajatele tarnitud esmase materiaalse abi kogus (kui see on asjakohane) |
| --- | --- |

25.

Lõppsaajatele tarnitud esmase materiaalse abi kogus (kui see on asjakohane)

Ei kohaldata II rakenduskava suhtes

Näitajaid käsitlevad andmed

| 26. | Tegevusega seotud ühiste näitajate nimetus |
| --- | --- |

26.

Tegevusega seotud ühiste näitajate nimetus

| 27. | Tegevusega seotud ühiste näitajate identifitseerimistähis |
| --- | --- |

27.

Tegevusega seotud ühiste näitajate identifitseerimistähis

| 28. | Ühiste näitajate osas saavutatud tase iga rakendusaasta kohta või tegevuse lõppedes |
| --- | --- |

28.

Ühiste näitajate osas saavutatud tase iga rakendusaasta kohta või tegevuse lõppedes

| 29. | Ainult konkreetsele rakenduskavale omase tegevusega seotud näitajate nimetus |
| --- | --- |

29.

Ainult konkreetsele rakenduskavale omase tegevusega seotud näitajate nimetus

Ei kohaldata I rakenduskava suhtes

| 30. | Ainult konkreetsele rakenduskavale omase tegevusega seotud näitajate identifitseerimistähis |
| --- | --- |

30.

Ainult konkreetsele rakenduskavale omase tegevusega seotud näitajate identifitseerimistähis

Ei kohaldata I rakenduskava suhtes

| 31. | Ainult konkreetsele rakenduskavale omaste väljundinäitajate sihteesmärgid |
| --- | --- |

31.

Ainult konkreetsele rakenduskavale omaste väljundinäitajate sihteesmärgid

Ei kohaldata I rakenduskava suhtes

| 32. | Ainult konkreetsele rakenduskavale omaste väljundinäitajate osas saavutatud tase iga rakendusaasta kohta või tegevuse lõppedes |
| --- | --- |

32.

Ainult konkreetsele rakenduskavale omaste väljundinäitajate osas saavutatud tase iga rakendusaasta kohta või tegevuse lõppedes

Ei kohaldata I rakenduskava suhtes

| 33. | Iga väljundnäitaja mõõtühik |
| --- | --- |

33.

Iga väljundnäitaja mõõtühik

Ei kohaldata I rakenduskava suhtes

| 34. | Tulemusnäitajate lähtetase |
| --- | --- |

34.

Tulemusnäitajate lähtetase

Ei kohaldata I rakenduskava suhtes

| 35. | Tulemusnäitajate sihttase |
| --- | --- |

35.

Tulemusnäitajate sihttase

Ei kohaldata I rakenduskava suhtes

| 36. | Iga tulemuseesmärgi mõõtühik ja lähtetase |
| --- | --- |

36.

Iga tulemuseesmärgi mõõtühik ja lähtetase

Ei kohaldata I rakenduskava suhtes

| 37. | Iga näitaja mõõtühik |
| --- | --- |

37.

Iga näitaja mõõtühik

Iga tegevuse finantsandmed (tegevuse puhul kasutatavas valuutas)

| 38. | Tegevuse rahastamiskõlblike kulude kogusumma, mis on heaks kiidetud toetuse tingimusi sätestavas dokumendis |
| --- | --- |

38.

Tegevuse rahastamiskõlblike kulude kogusumma, mis on heaks kiidetud toetuse tingimusi sätestavas dokumendis

| 39. | Rahastamiskõlblike kulude kogusumma, mis on avaliku sektori kulud määruse (EL) nr 223/2014 artikli 2 punkti 12 tähenduses |
| --- | --- |

39.

Rahastamiskõlblike kulude kogusumma, mis on avaliku sektori kulud määruse (EL) nr 223/2014 artikli 2 punkti 12 tähenduses

| 40. | Avaliku sektori toetuse summa, mis on nimetatud toetuse tingimusi sätestavas dokumendis |
| --- | --- |

40.

Avaliku sektori toetuse summa, mis on nimetatud toetuse tingimusi sätestavas dokumendis

Andmed toetusesaaja maksetaotluste kohta (tegevuse puhul kasutatavas valuutas)

| 41. | Toetusesaaja iga maksetaotluse kättesaamise kuupäev |
| --- | --- |

41.

Toetusesaaja iga maksetaotluse kättesaamise kuupäev

| 42. | Toetusesaajale maksetaotluse alusel tehtava iga makse kuupäev |
| --- | --- |

42.

Toetusesaajale maksetaotluse alusel tehtava iga makse kuupäev

| 43. | Rahastamiskõlblike kulude summa maksetaotluses, mis on toetusesaajale tehtava iga makse alus |
| --- | --- |

43.

Rahastamiskõlblike kulude summa maksetaotluses, mis on toetusesaajale tehtava iga makse alus

| 44. | Avaliku sektori kulude summa määruse (EL) nr 223/2014 artikli 2 punkti 12 tähenduses, mis vastab iga makse aluseks olevatele rahastamiskõlblikele kuludele |
| --- | --- |

44.

Avaliku sektori kulude summa määruse (EL) nr 223/2014 artikli 2 punkti 12 tähenduses, mis vastab iga makse aluseks olevatele rahastamiskõlblikele kuludele

| 45. | Toetusesaajale maksetaotluse alusel tehtava iga makse summa |
| --- | --- |

45.

Toetusesaajale maksetaotluse alusel tehtava iga makse summa

| 46. | Määruse (EL) nr 223/2014 artikli 32 lõike 5 punkti b kohase tegevuse kohapealsete kontrollimiste alguskuupäev |
| --- | --- |

46.

Määruse (EL) nr 223/2014 artikli 32 lõike 5 punkti b kohase tegevuse kohapealsete kontrollimiste alguskuupäev

| 47. | Määruse (EL) nr 223/2014 artikli 34 lõike 1 ja käesoleva määruse artikli 6 kohase tegevuse kohapealsete auditite kuupäev |
| --- | --- |

47.

Määruse (EL) nr 223/2014 artikli 34 lõike 1 ja käesoleva määruse artikli 6 kohase tegevuse kohapealsete auditite kuupäev

| 48. | Auditeerinud või kontrollinud asutus |
| --- | --- |

48.

Auditeerinud või kontrollinud asutus

Toetusesaaja maksetaotlustes sisalduvate kulude andmed tegelike kulude alusel (tegevuse puhul kasutatavas valuutas)

| 49. | Tegelikult tehtud ja välja makstud kulude alusel komisjonile deklareeritud rahastamiskõlblikud avaliku sektori kulud |
| --- | --- |

49.

Tegelikult tehtud ja välja makstud kulude alusel komisjonile deklareeritud rahastamiskõlblikud avaliku sektori kulud

| 50. | Avaliku sektori kulud määruse (EL) nr 223/2014 artikli 2 punkti 12 tähenduses, mis vastavad tegelikult tehtud ja välja makstud kulude alusel komisjonile deklareeritud rahastamiskõlblikele kuludele |
| --- | --- |

50.

Avaliku sektori kulud määruse (EL) nr 223/2014 artikli 2 punkti 12 tähenduses, mis vastavad tegelikult tehtud ja välja makstud kulude alusel komisjonile deklareeritud rahastamiskõlblikele kuludele

| 51. | Lepingu tüüp, kui lepingu sõlmimise suhtes kohaldatakse direktiivi 2004/18/EÜ (3) (teenuste pakkumine/asjade pakkumine) või Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/23/EL, (4) sätteid |
| --- | --- |

51.

Lepingu tüüp, kui lepingu sõlmimise suhtes kohaldatakse direktiivi 2004/18/EÜ (3) (teenuste pakkumine/asjade pakkumine) või Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/23/EL, (4) sätteid

| 52. | Lepingu summa, kui lepingu sõlmimise suhtes kohaldatakse direktiivi 2004/18/EÜ või direktiivi 2014/23/EL sätteid |
| --- | --- |

52.

Lepingu summa, kui lepingu sõlmimise suhtes kohaldatakse direktiivi 2004/18/EÜ või direktiivi 2014/23/EL sätteid

| 53. | Tekkinud ja makstud rahastamiskõlblikud kulud lepingu alusel, kui lepingu sõlmimise suhtes kohaldatakse 2004/18/EÜ või direktiivi 2014/23/EL sätteid |
| --- | --- |

53.

Tekkinud ja makstud rahastamiskõlblikud kulud lepingu alusel, kui lepingu sõlmimise suhtes kohaldatakse 2004/18/EÜ või direktiivi 2014/23/EL sätteid

| 54. | Kasutatav hankemenetlus, kui lepingu sõlmimise suhtes kohaldatakse direktiivi 2004/18/EÜ või direktiivi 2014/23/EL sätteid |
| --- | --- |

54.

Kasutatav hankemenetlus, kui lepingu sõlmimise suhtes kohaldatakse direktiivi 2004/18/EÜ või direktiivi 2014/23/EL sätteid

| 55. | Toetusesaaja nimi või kordumatu tunnus, kui lepingu sõlmimise suhtes kohaldatakse direktiivi 2014/23/EL sätteid |
| --- | --- |

55.

Toetusesaaja nimi või kordumatu tunnus, kui lepingu sõlmimise suhtes kohaldatakse direktiivi 2014/23/EL sätteid

Toetusesaaja maksetaotlustes sisalduvate kulude andmed ühikuhindade standardiseeritud astmiku alusel (tegevuse puhul kasutatavas valuutas)

| 56. | Komisjonile deklareeritud rahastamiskõlblike avaliku sektori kulude summa ühikuhindade standardiseeritud astmiku alusel |
| --- | --- |

56.

Komisjonile deklareeritud rahastamiskõlblike avaliku sektori kulude summa ühikuhindade standardiseeritud astmiku alusel

| 57. | Avaliku sektori kulud määruse (EL) nr 223/2014 artikli 2 punkti 12 tähenduses, mis vastavad komisjonile deklareeritud rahastamiskõlblikele avaliku sektori kuludele ühikuhindade standardiseeritud astmiku alusel |
| --- | --- |

57.

Avaliku sektori kulud määruse (EL) nr 223/2014 artikli 2 punkti 12 tähenduses, mis vastavad komisjonile deklareeritud rahastamiskõlblikele avaliku sektori kuludele ühikuhindade standardiseeritud astmiku alusel

| 58. | Ühikuhindade standardiseeritud astmiku jaoks kasutatava ühiku määratlus |
| --- | --- |

58.

Ühikuhindade standardiseeritud astmiku jaoks kasutatava ühiku määratlus

| 59. | Iga ühikulise elemendi maksetaotluses märgitud tarnitud ühikute arv |
| --- | --- |

59.

Iga ühikulise elemendi maksetaotluses märgitud tarnitud ühikute arv

| 60. | Iga ühikulise elemendi ühe ühiku hind |
| --- | --- |

60.

Iga ühikulise elemendi ühe ühiku hind

Toetusesaaja maksetaotlustes sisalduvate kulude andmed ühekordsete maksete alusel (tegevuse puhul kasutatavas valuutas)

| 61. | Komisjonile deklareeritud rahastamiskõlblike avaliku sektori kulude summa ühekordsete maksete alusel |
| --- | --- |

61.

Komisjonile deklareeritud rahastamiskõlblike avaliku sektori kulude summa ühekordsete maksete alusel

| 62. | Avaliku sektori kulud määruse (EL) nr 223/2014 artikli 2 punkti 12 tähenduses, mis vastavad komisjonile deklareeritud rahastamiskõlblikele avaliku sektori kuludele ühekordsete maksete alusel |
| --- | --- |

62.

Avaliku sektori kulud määruse (EL) nr 223/2014 artikli 2 punkti 12 tähenduses, mis vastavad komisjonile deklareeritud rahastamiskõlblikele avaliku sektori kuludele ühekordsete maksete alusel

| 63. | Iga ühekordse makse kohta toetuse tingimusi sätestavas dokumendis kokku lepitud tulemused (väljundid või tulemused) ühekordsete maksete tegemise alusena |
| --- | --- |

63.

Iga ühekordse makse kohta toetuse tingimusi sätestavas dokumendis kokku lepitud tulemused (väljundid või tulemused) ühekordsete maksete tegemise alusena

| 64. | Iga ühekordse makse kohta toetuse tingimusi sätestavas dokumendis kokkulepitud summa |
| --- | --- |

64.

Iga ühekordse makse kohta toetuse tingimusi sätestavas dokumendis kokkulepitud summa

Toetusesaaja maksetaotlustes sisalduvate kulude andmed kindlate maksemäärade alusel (tegevuse puhul kasutatavas valuutas)

| 65. | Komisjonile deklareeritud rahastamiskõlblike avaliku sektori kulude summa kindlate maksemäärade alusel |
| --- | --- |

65.

Komisjonile deklareeritud rahastamiskõlblike avaliku sektori kulude summa kindlate maksemäärade alusel

| 66. | Avaliku sektori kulud määruse (EL) nr 223/2014 artikli 2 punkti 12 tähenduses, mis vastavad komisjonile deklareeritud rahastamiskõlblikele kuludele kindlate maksemäärade alusel |
| --- | --- |

66.

Avaliku sektori kulud määruse (EL) nr 223/2014 artikli 2 punkti 12 tähenduses, mis vastavad komisjonile deklareeritud rahastamiskõlblikele kuludele kindlate maksemäärade alusel

Andmed toetusesaajalt tagasi nõutud summade kohta

| 67. | Iga tagasinõudmisotsuse kuupäev |
| --- | --- |

67.

Iga tagasinõudmisotsuse kuupäev

| 68. | Igast tagasinõudmisotsusest mõjutatud avaliku sektori toetuse summa |
| --- | --- |

68.

Igast tagasinõudmisotsusest mõjutatud avaliku sektori toetuse summa

| 69. | Igast tagasinõudmisotsusest mõjutatud rahastamiskõlblikud kogukulud |
| --- | --- |

69.

Igast tagasinõudmisotsusest mõjutatud rahastamiskõlblikud kogukulud

| 70. | Iga tagasinõudmisotsuse järgselt toetusesaaja poolt tagasi makstud summa kättesaamise kuupäev |
| --- | --- |

70.

Iga tagasinõudmisotsuse järgselt toetusesaaja poolt tagasi makstud summa kättesaamise kuupäev

| 71. | Tagasinõudmisotsuse järgselt toetusesaaja poolt tagasi makstud avaliku sektori toetuse summa (ilma intressside või viivisteta) |
| --- | --- |

71.

Tagasinõudmisotsuse järgselt toetusesaaja poolt tagasi makstud avaliku sektori toetuse summa (ilma intressside või viivisteta)

| 72. | Toetusesaaja poolt tagasi makstud avaliku sektori toetusele vastavad rahastamiskõlblikud kogukulud |
| --- | --- |

72.

Toetusesaaja poolt tagasi makstud avaliku sektori toetusele vastavad rahastamiskõlblikud kogukulud

| 73. | Tagasinõudmisotsuse alusel tagasi saamata jääv avaliku sektori toetuse summa |
| --- | --- |

73.

Tagasinõudmisotsuse alusel tagasi saamata jääv avaliku sektori toetuse summa

| 74. | Tagasi saamata jäävale avaliku sektori toetusele vastav abikõlblik kogukulu |
| --- | --- |

74.

Tagasi saamata jäävale avaliku sektori toetusele vastav abikõlblik kogukulu

Komisjonile esitatud maksetaotlusi käsitlevad andmed (eurodes)

| 75. | Iga tegevusest tekkinud rahastamiskõlblikke kulusid sisaldava maksetaotluse esitamise kuupäev |
| --- | --- |

75.

Iga tegevusest tekkinud rahastamiskõlblikke kulusid sisaldava maksetaotluse esitamise kuupäev

| 76. | Igas maksetaotluses sisalduv toetusesaajal tekkinud ja tegevuse rakendamisel makstud rahastamiskõlblike avaliku sektori kulude kogusumma |
| --- | --- |

76.

Igas maksetaotluses sisalduv toetusesaajal tekkinud ja tegevuse rakendamisel makstud rahastamiskõlblike avaliku sektori kulude kogusumma

| 77. | Igas maksetaotluses sisalduv tegevusega seotud avaliku sektori kulude kogusumma määruse (EL) nr 223/2014 artikli 2 punkti 12 tähenduses |
| --- | --- |

77.

Igas maksetaotluses sisalduv tegevusega seotud avaliku sektori kulude kogusumma määruse (EL) nr 223/2014 artikli 2 punkti 12 tähenduses

Andmed komisjonile määruse (EL) nr 223/2014 artikli 48 kohaselt esitatud arvepidamise kohta (eurodes)

| 78. | Iga tegevusest tekkinud kulusid sisaldava arvestusandmiku esitamise kuupäev |
| --- | --- |

78.

Iga tegevusest tekkinud kulusid sisaldava arvestusandmiku esitamise kuupäev

| 79. | Sellise arvestusandmiku esitamise kuupäev, milles sisalduvad tegevuse lõplikud kulud pärast tegevuse lõpuleviimist (kui rahastamiskõlblikud kogukulud on vähemalt 1 000 000 eurot (määruse (EL) nr 223/2014 artikkel 51)) |
| --- | --- |

79.

Sellise arvestusandmiku esitamise kuupäev, milles sisalduvad tegevuse lõplikud kulud pärast tegevuse lõpuleviimist (kui rahastamiskõlblikud kogukulud on vähemalt 1 000 000 eurot (määruse (EL) nr 223/2014 artikkel 51))

| 80. | Andmikus sisalduvad tegevuse rahastamiskõlblikud avaliku sektori kogukulud, mis on sisestatud sertifitseerimisasutuse arvestussüsteemidesse |
| --- | --- |

80.

Andmikus sisalduvad tegevuse rahastamiskõlblikud avaliku sektori kogukulud, mis on sisestatud sertifitseerimisasutuse arvestussüsteemidesse

| 81. | Tegevuse rakendamisel tekkinud avaliku sektori kulude kogusumma määruse (EL) nr 223/2014 artikli 2 punkti 12 tähenduses, mis vastab andmikus sisalduvatele tegevuse rahastamiskõlblikele avaliku sektori kogukuludele, mis on sisestatud sertifitseerimisasutuse arvestussüsteemidesse |
| --- | --- |

81.

Tegevuse rakendamisel tekkinud avaliku sektori kulude kogusumma määruse (EL) nr 223/2014 artikli 2 punkti 12 tähenduses, mis vastab andmikus sisalduvatele tegevuse rahastamiskõlblikele avaliku sektori kogukuludele, mis on sisestatud sertifitseerimisasutuse arvestussüsteemidesse

| 82. | Toetusesaajale tehtud maksete kogusumma määruse (EL) nr 223/2014 artikli 42 lõike 2 tähenduses, mis vastab andmikus sisalduvatele avaliku sektori rahastamiskõlblikele kogukuludele, mis on sisestatud sertifitseerimisasutuse arvestussüsteemidesse |
| --- | --- |

82.

Toetusesaajale tehtud maksete kogusumma määruse (EL) nr 223/2014 artikli 42 lõike 2 tähenduses, mis vastab andmikus sisalduvatele avaliku sektori rahastamiskõlblikele kogukuludele, mis on sisestatud sertifitseerimisasutuse arvestussüsteemidesse

| 83. | Tegevuse andmikus sisalduvate raamatupidamisaasta jooksul tühistatud avaliku sektori rahastamiskõlblike kulude kogusumma |
| --- | --- |

83.

Tegevuse andmikus sisalduvate raamatupidamisaasta jooksul tühistatud avaliku sektori rahastamiskõlblike kulude kogusumma

| 84. | Avaliku sektori kogukulud määruse (EL) nr 223/2014 artikli 2 punkti 12 tähenduses, mis vastavad andmikus sisalduvatele raamatupidamisaasta jooksul tühistatud avaliku sektori rahastamiskõlblikele kogukuludele |
| --- | --- |

84.

Avaliku sektori kogukulud määruse (EL) nr 223/2014 artikli 2 punkti 12 tähenduses, mis vastavad andmikus sisalduvatele raamatupidamisaasta jooksul tühistatud avaliku sektori rahastamiskõlblikele kogukuludele

| 85. | Tegevuse andmikus sisalduvate raamatupidamisaasta jooksul tagasi nõutud avaliku sektori rahastamiskõlblike kulude kogusumma |
| --- | --- |

85.

Tegevuse andmikus sisalduvate raamatupidamisaasta jooksul tagasi nõutud avaliku sektori rahastamiskõlblike kulude kogusumma

| 86. | Avaliku sektori kogukulud, mis vastavad tegevuse andmikus sisalduvale raamatupidamisaasta jooksul tagasi nõutud avaliku sektori rahastamiskõlblike kulude kogusummale |
| --- | --- |

86.

Avaliku sektori kogukulud, mis vastavad tegevuse andmikus sisalduvale raamatupidamisaasta jooksul tagasi nõutud avaliku sektori rahastamiskõlblike kulude kogusummale

| 87. | Tegevuse andmikus sisalduvate raamatupidamisaasta lõpuks tagasi nõutavate avaliku sektori rahastamiskõlblike kulude kogusumma |
| --- | --- |

87.

Tegevuse andmikus sisalduvate raamatupidamisaasta lõpuks tagasi nõutavate avaliku sektori rahastamiskõlblike kulude kogusumma

| 88. | Avaliku sektori kogukulud, mis vastavad tegevuse andmikus sisalduvate raamatupidamisaasta lõpuks tagasi nõutavate avaliku sektori rahastamiskõlblike kulude kogusummale |
| --- | --- |

88.

Avaliku sektori kogukulud, mis vastavad tegevuse andmikus sisalduvate raamatupidamisaasta lõpuks tagasi nõutavate avaliku sektori rahastamiskõlblike kulude kogusummale

| 89. | Tegevuse andmikus sisalduvate raamatupidamisaasta lõpu seisuga tagasi saamata jääv rahastamiskõlblike avaliku sektori kulude kogusumma |
| --- | --- |

89.

Tegevuse andmikus sisalduvate raamatupidamisaasta lõpu seisuga tagasi saamata jääv rahastamiskõlblike avaliku sektori kulude kogusumma

| 90. | Avaliku sektori kogukulud, mis vastavad andmikus sisalduvate raamatupidamisaasta lõpu seisuga tagasi saamata jäävale rahastamiskõlblike avaliku sektori kulude kogusummale |
| --- | --- |

90.

Avaliku sektori kogukulud, mis vastavad andmikus sisalduvate raamatupidamisaasta lõpu seisuga tagasi saamata jäävale rahastamiskõlblike avaliku sektori kulude kogusummale

---

(1)  I rakenduskava hõlmab toidu ja/või materiaalset abi enim puudust kannatavatele isikutele, II rakenduskava hõlmab enim puudust kannatavate isikute sotsiaalset kaasamist.

(2)  Toetusesaaja mõiste hõlmab vajaduse korral ka muid asutusi, kes kannavad tegevusest tekkinud kulusid, mida käsitatakse toetusesaaja kuludena.

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/18/EÜ, 31. märts 2004, ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta (ELT L 134, 30.4.2004, lk 114).

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/23/EL, 26. veebruar 2014, kontsessioonilepingute sõlmimise kohta (ELT L 94, 28.3.2014, lk 1).

---

II LISA

Juhtimis- ja kontrollisüsteemidele esitatavad põhinõuded ning nende klassifitseerimine seoses nende tõhusa toimimisega, millele osutatakse artiklis 9

Tabel 1

Peamised nõuded

| Juhtimis- ja kontrollisüsteemile esitatavad põhinõuded | Asjaomased asutused | Ulatus |
| --- | --- | --- |
| 1 | Funktsioonide piisav eraldatus ning piisavad süsteemid aruandluseks ja seireks juhtudel, kui vastutav asutus usaldab ülesannete täitmise teisele asutusele | Korraldusasutus | Sisekontrollikeskkond |
| 2 | Tegevuste sobiv valik. | Korraldusasutus | Juhtimis- ja kontrollitoimingud |
| 3 | Toetusesaajate piisav teavitamine valitud tegevuste puhul kohaldatavatest tingimustest. | Korraldusasutus |
| 4 | Piisavad juhtimise kontrollitoimingud. | Korraldusasutus |
| 5 | Kasutusel tõhus süsteem tagamaks, et kõiki kulude ja audititega seotud dokumente säilitatakse, et kindlustada piisav kontrolljälg. | Korraldusasutus | Juhtimis- ja kontrollitoimingud/seire |
| 6 | Töökindel süsteem andmete kogumiseks, salvestamiseks ja säilitamiseks seire, hindamise, finantsjuhtimise, kontrolli ja auditeerimise otstarbel | Korraldusasutus |
| 7 | Proportsionaalsete pettusevastaste meetmete tulemuslik rakendamine | Korraldusasutus | Juhtimis- ja kontrollitoimingud |
| 8 | Asjakohased menetlused juhtimisdeklaratsiooni ning lõplike auditiaruannete ja tehtud kontrollimiste iga-aastaste kokkuvõtete koostamiseks. | Korraldusasutus |
| 9 | Funktsioonide piisav eraldatus ning piisavad süsteemid aruandluseks ja seireks juhtudel, kui vastutav asutus usaldab ülesannete täitmise teisele asutusele | Sertifitseerimisasutus | Sisekontrollikeskkond |
| 10 | Asjakohased menetlused maksetaotluste koostamiseks ja esitamiseks. | Sertifitseerimisasutus | Juhtimis- ja kontrollitoimingud/seire |
| 11 | Sobiv elektrooniline arvepidamine deklareeritud kulude ja vastava avaliku sektori panuse säilitamiseks. | Sertifitseerimisasutus | Juhtimis- ja kontrollitoimingud |
| 12 | Sobiv ja täielik arvestus tagasi nõutavatest, tagasi nõutud ja tühistatud summadest. | Sertifitseerimisasutus |
| 13 | Asjakohased menetlused aastaaruannete koostamise ning nende terviklikkuse, täpsuse ja õigsuse sertifitseerimiseks | Sertifitseerimisasutus |
| 14 | Piisav funktsioonide eraldatus ning piisavad süsteemid tagamaks, et mis tahes muu asutus, kes teeb programmi auditeerimisstrateegia kohaselt auditeid, on oma tegevuses vajalikul määral sõltumatu ning võtab arvesse rahvusvaheliselt aktsepteeritud auditeerimisstandardeid. | Auditeerimisasutus | Sisekontrollikeskkond |
| 15 | Piisavad süsteemiauditid. | Auditeerimisasutus | Kontrollitoimingud |
| 16 | Piisavad tegevusauditid. | Auditeerimisasutus |
| 17 | Piisavad raamatupidamise aastaaruannete auditid. | Auditeerimisasutus |
| 18 | Piisavad menetlused usaldusväärse auditiarvamuse esitamiseks ja iga-aastase kontrolliaruande koostamiseks. | Auditeerimisasutus |

Juhtimis- ja kontrollisüsteemile esitatavad põhinõuded

Asjaomased asutused

Ulatus

1

Funktsioonide piisav eraldatus ning piisavad süsteemid aruandluseks ja seireks juhtudel, kui vastutav asutus usaldab ülesannete täitmise teisele asutusele

Korraldusasutus

Sisekontrollikeskkond

2

Tegevuste sobiv valik.

Korraldusasutus

Juhtimis- ja kontrollitoimingud

3

Toetusesaajate piisav teavitamine valitud tegevuste puhul kohaldatavatest tingimustest.

Korraldusasutus

4

Piisavad juhtimise kontrollitoimingud.

Korraldusasutus

5

Kasutusel tõhus süsteem tagamaks, et kõiki kulude ja audititega seotud dokumente säilitatakse, et kindlustada piisav kontrolljälg.

Korraldusasutus

Juhtimis- ja kontrollitoimingud/seire

6

Töökindel süsteem andmete kogumiseks, salvestamiseks ja säilitamiseks seire, hindamise, finantsjuhtimise, kontrolli ja auditeerimise otstarbel

Korraldusasutus

7

Proportsionaalsete pettusevastaste meetmete tulemuslik rakendamine

Korraldusasutus

Juhtimis- ja kontrollitoimingud

8

Asjakohased menetlused juhtimisdeklaratsiooni ning lõplike auditiaruannete ja tehtud kontrollimiste iga-aastaste kokkuvõtete koostamiseks.

Korraldusasutus

9

Funktsioonide piisav eraldatus ning piisavad süsteemid aruandluseks ja seireks juhtudel, kui vastutav asutus usaldab ülesannete täitmise teisele asutusele

Sertifitseerimisasutus

Sisekontrollikeskkond

10

Asjakohased menetlused maksetaotluste koostamiseks ja esitamiseks.

Sertifitseerimisasutus

Juhtimis- ja kontrollitoimingud/seire

11

Sobiv elektrooniline arvepidamine deklareeritud kulude ja vastava avaliku sektori panuse säilitamiseks.

Sertifitseerimisasutus

Juhtimis- ja kontrollitoimingud

12

Sobiv ja täielik arvestus tagasi nõutavatest, tagasi nõutud ja tühistatud summadest.

Sertifitseerimisasutus

13

Asjakohased menetlused aastaaruannete koostamise ning nende terviklikkuse, täpsuse ja õigsuse sertifitseerimiseks

Sertifitseerimisasutus

14

Piisav funktsioonide eraldatus ning piisavad süsteemid tagamaks, et mis tahes muu asutus, kes teeb programmi auditeerimisstrateegia kohaselt auditeid, on oma tegevuses vajalikul määral sõltumatu ning võtab arvesse rahvusvaheliselt aktsepteeritud auditeerimisstandardeid.

Auditeerimisasutus

Sisekontrollikeskkond

15

Piisavad süsteemiauditid.

Auditeerimisasutus

Kontrollitoimingud

16

Piisavad tegevusauditid.

Auditeerimisasutus

17

Piisavad raamatupidamise aastaaruannete auditid.

Auditeerimisasutus

18

Piisavad menetlused usaldusväärse auditiarvamuse esitamiseks ja iga-aastase kontrolliaruande koostamiseks.

Auditeerimisasutus

Tabel 2

Juhtimis- ja kontrollisüsteemidele esitatavate põhinõuete klassifikatsioon seoses toimimisega

| Kategooria 1 | Toimib hästi. Ei vaja parandamist või vajab väheolulist parandamist. |
| --- | --- |
| Kategooria 2 | Toimib. Vajab mõningast parandamist. |
| Kategooria 3 | Toimib osaliselt. Vajab olulist parandamist. |
| Kategooria 4 | Sisuliselt ei toimi. |

Kategooria 1

Toimib hästi. Ei vaja parandamist või vajab väheolulist parandamist.

Kategooria 2

Toimib. Vajab mõningast parandamist.

Kategooria 3

Toimib osaliselt. Vajab olulist parandamist.

Kategooria 4

Sisuliselt ei toimi.

---

| 20.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 148/70 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 148/70

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 533/2014,

19. mai 2014,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. mai 2014

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 41,3 |
| MK | 75,3 |
| TR | 67,1 |
| ZZ | 61,2 |
| 0707 00 05 | AL | 41,5 |
| MK | 38,2 |
| TR | 124,7 |
| ZZ | 68,1 |
| 0709 93 10 | TR | 110,3 |
| ZZ | 110,3 |
| 0805 10 20 | EG | 42,2 |
| IL | 74,1 |
| MA | 45,8 |
| TR | 52,6 |
| ZA | 53,8 |
| ZZ | 53,7 |
| 0805 50 10 | TR | 94,4 |
| ZZ | 94,4 |
| 0808 10 80 | AR | 97,8 |
| BR | 90,6 |
| CL | 96,2 |
| CN | 98,6 |
| MK | 32,3 |
| NZ | 138,8 |
| US | 200,7 |
| UY | 70,3 |
| ZA | 98,0 |
| ZZ | 102,6 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

41,3

MK

75,3

TR

67,1

ZZ

61,2

0707 00 05

AL

41,5

MK

38,2

TR

124,7

ZZ

68,1

0709 93 10

TR

110,3

ZZ

110,3

0805 10 20

EG

42,2

IL

74,1

MA

45,8

TR

52,6

ZA

53,8

ZZ

53,7

0805 50 10

TR

94,4

ZZ

94,4

0808 10 80

AR

97,8

BR

90,6

CL

96,2

CN

98,6

MK

32,3

NZ

138,8

US

200,7

UY

70,3

ZA

98,0

ZZ

102,6

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

DIREKTIIVID

| 20.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 148/72 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 148/72

---

KOMISJONI DELEGEERITUD DIREKTIIV 2014/69/EL,

13. märts 2014,

millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL IV lisa seoses plii kasutamisega erandina selliste kondensaatorite keraamilistes dielektrikutes, mille nimipinge on väiksem kui 125 V (vahelduvpinge) või 250 V (alalispinge) ja mida kasutatakse tööstuslikes seire- ja kontrolliseadmetes

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiivi 2011/65/EL teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes, (1) eriti selle artikli 5 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga 2011/65/EL on keelatud kasutada pliid turule lastavates elektri- ja elektroonikaseadmetes. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga 2011/65/EL on keelatud kasutada pliid turule lastavates elektri- ja elektroonikaseadmetes.

| (2) | Nii plii asendamine selliste kondensaatorite keraamilistes dielektrikutes, mille nimipinge on väiksem kui 125 V (vahelduvpinge) või 250 V (alalispinge), mida kasutatakse tööstuslikes seire- ja kontrolliseadmetes, kui ka selliste kondensaatorite asendamine tööstuslikes seire- ja kontrolliseadmetes ei ole ikka veel tehniliselt teostatav. |
| --- | --- |

(2)

Nii plii asendamine selliste kondensaatorite keraamilistes dielektrikutes, mille nimipinge on väiksem kui 125 V (vahelduvpinge) või 250 V (alalispinge), mida kasutatakse tööstuslikes seire- ja kontrolliseadmetes, kui ka selliste kondensaatorite asendamine tööstuslikes seire- ja kontrolliseadmetes ei ole ikka veel tehniliselt teostatav.

| (3) | Kuigi pliid on võimalik asendada keraamilistes madalpingekondensaatorites muude kasutusotstarvete puhul, nõuab selliste pliid mitte sisaldavate komponentide kasutamine tööstuslikes seire- ja kontrolliseadmetes tootjatelt selliste seadmete või seadmete osade ümberkavandamist ja vastavatele kavanditele tunnustuse saamist, et muuta need tehniliselt teostatavaks ja näidata nende töökindlust. Seetõttu tuleks 31. detsembrini 2020. aastal teha erand plii kasutamise suhtes keraamilistes madalpingekondensaatorites, mida kasutatakse tööstuslikes seire- ja kontrolliseadmetes. Arvestades tööstuslike seire- ja kontrolliseadmete innovatsioonitsüklit, on see suhteliselt lühike üleminekuperiood, millel ei ole tõenäoliselt innovatsioonile kahjulikku mõju. |
| --- | --- |

(3)

Kuigi pliid on võimalik asendada keraamilistes madalpingekondensaatorites muude kasutusotstarvete puhul, nõuab selliste pliid mitte sisaldavate komponentide kasutamine tööstuslikes seire- ja kontrolliseadmetes tootjatelt selliste seadmete või seadmete osade ümberkavandamist ja vastavatele kavanditele tunnustuse saamist, et muuta need tehniliselt teostatavaks ja näidata nende töökindlust. Seetõttu tuleks 31. detsembrini 2020. aastal teha erand plii kasutamise suhtes keraamilistes madalpingekondensaatorites, mida kasutatakse tööstuslikes seire- ja kontrolliseadmetes. Arvestades tööstuslike seire- ja kontrolliseadmete innovatsioonitsüklit, on see suhteliselt lühike üleminekuperiood, millel ei ole tõenäoliselt innovatsioonile kahjulikku mõju.

| (4) | Vastavalt direktiivis 2011/65/EL sätestatud põhimõttele repair-as-produced, mille eesmärk on pikendada direktiivi sätetega kooskõlas olevate seadmete tööiga pärast seda, kui seadmed on turule lastud, kohaldatakse varuosade suhtes erandit piiramatu tähtajaga pärast erandi kehtivusaja lõppemist. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt direktiivis 2011/65/EL sätestatud põhimõttele repair-as-produced, mille eesmärk on pikendada direktiivi sätetega kooskõlas olevate seadmete tööiga pärast seda, kui seadmed on turule lastud, kohaldatakse varuosade suhtes erandit piiramatu tähtajaga pärast erandi kehtivusaja lõppemist.

| (5) | Direktiivi 2011/65/EL tuleks seega vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(5)

Direktiivi 2011/65/EL tuleks seega vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2011/65/EL IV lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt kuuenda kuu viimaseks päevaks pärast direktiivi jõustumist. Liikmesriigid edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 13. märts 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 174, 1.7.2011, lk 88.

1

---

LISA

Direktiivi 2011/65/EL IV lisasse lisatakse punkt 40:

| „40. | Plii selliste kondensaatorite keraamilistes dielektrikutes, mille nimipinge on väiksem kui 125 V (vahelduvpinge) või 250 V (alalispinge), mida kasutatakse tööstuslikes seire- ja kontrolliseadmetes.
  Kehtivusaeg lõpeb 31. detsembril 2020. On lubatud kasutada pärast seda kuupäeva enne 1. jaanuari 2021 turule lastud tööstuslike seire- ja kontrolliseadmete varuosades”. |
| --- | --- |

„40.

Plii selliste kondensaatorite keraamilistes dielektrikutes, mille nimipinge on väiksem kui 125 V (vahelduvpinge) või 250 V (alalispinge), mida kasutatakse tööstuslikes seire- ja kontrolliseadmetes.

Kehtivusaeg lõpeb 31. detsembril 2020. On lubatud kasutada pärast seda kuupäeva enne 1. jaanuari 2021 turule lastud tööstuslike seire- ja kontrolliseadmete varuosades”.

---

| 20.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 148/74 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 148/74

---

KOMISJONI DELEGEERITUD DIREKTIIV 2014/70/EL,

13. märts 2014,

millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL IV lisa seoses erandiga pliid sisaldavate mikrokanalplaatide osas

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiivi 2011/65/EL teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes, (1) eriti selle artikli 5 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga 2011/65/EL on keelatud kasutada pliid turule lastavates elektri- ja elektroonikaseadmetes. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga 2011/65/EL on keelatud kasutada pliid turule lastavates elektri- ja elektroonikaseadmetes.

| (2) | Mikrokanalplaate kasutatakse meditsiiniseadmetes ning seire- ja kontrolliseadmetes ioonide ja elektronide voo tekitamiseks ja võimendamiseks. Plii asendamine mikrokanalplaatides on teaduslikult ja tehniliselt mitteteostatav. |
| --- | --- |

(2)

Mikrokanalplaate kasutatakse meditsiiniseadmetes ning seire- ja kontrolliseadmetes ioonide ja elektronide voo tekitamiseks ja võimendamiseks. Plii asendamine mikrokanalplaatides on teaduslikult ja tehniliselt mitteteostatav.

| (3) | Mikrokanalplaatide asendamine teistsuguste detektoritega ei ole teostatav sellistel juhtudel, kui seade peab olema väga väikeste mõõtmetega, toimima väga kiiresti või kui signaali tuleb väga tugevasti võimendada. Seega tuleks lubada plii kasutamist erandina kõnealusest keelust juhtudel, kui mikrokanalplaatide näitajad ja eriomadused ületavad muude detektorite omadusi. Kuna praegu ei ole ilma pliita lahendusi olemas, peaks direktiivi 2011/65/EL artikli 5 lõike 2 kohaselt erandi kehtivusaeg olema seitse aastat alates asjaomasest kohaldamispäevast meditsiiniseadmete, seire- ja kontrolliseadmete, in vitro meditsiiniseadmete ning tööstuslike seire- ja kontrolliseadmete puhul, nagu on sätestatud direktiivi 2011/65/EL artikli 4 lõikes 3. Arvestades kõigi meditsiiniseadmete ning seire- ja kontrolliseadmete innovatsioonitsüklit, on seitse aastat suhteliselt lühike üleminekuperiood, millel ei ole innovatsioonile tõenäoliselt kahjulikku mõju. |
| --- | --- |

(3)

Mikrokanalplaatide asendamine teistsuguste detektoritega ei ole teostatav sellistel juhtudel, kui seade peab olema väga väikeste mõõtmetega, toimima väga kiiresti või kui signaali tuleb väga tugevasti võimendada. Seega tuleks lubada plii kasutamist erandina kõnealusest keelust juhtudel, kui mikrokanalplaatide näitajad ja eriomadused ületavad muude detektorite omadusi. Kuna praegu ei ole ilma pliita lahendusi olemas, peaks direktiivi 2011/65/EL artikli 5 lõike 2 kohaselt erandi kehtivusaeg olema seitse aastat alates asjaomasest kohaldamispäevast meditsiiniseadmete, seire- ja kontrolliseadmete, in vitro meditsiiniseadmete ning tööstuslike seire- ja kontrolliseadmete puhul, nagu on sätestatud direktiivi 2011/65/EL artikli 4 lõikes 3. Arvestades kõigi meditsiiniseadmete ning seire- ja kontrolliseadmete innovatsioonitsüklit, on seitse aastat suhteliselt lühike üleminekuperiood, millel ei ole innovatsioonile tõenäoliselt kahjulikku mõju.

| (4) | Direktiivi 2011/65/EL tuleks seega vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(4)

Direktiivi 2011/65/EL tuleks seega vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2011/65/EL IV lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt kuuenda kuu viimaseks päevaks pärast direktiivi jõustumist. Liikmesriigid edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 13. märts 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 174, 1.7.2011, lk 88.

1

---

LISA

Direktiivi 2011/65/EL IV lisasse lisatakse punkt 39:

| „39. | Plii mikrokanalplaatides, mida kasutatakse sellistes seadmetes, mida iseloomustab vähemalt üks järgmistest omadustest:






  a) | elektronide või ioonide voo detektori väikesed mõõtmed, mis on piiratud 3 mm-ga: detektori paksus + selle paigaldamisruum, kokku maksimaalselt 6 mm, ning teistsugune ehitus, mis jätaks detektorile rohkem ruumi, ei ole tehniliselt ja teaduslikult võimalikud; |
| --- | --- | --- |

„39.

Plii mikrokanalplaatides, mida kasutatakse sellistes seadmetes, mida iseloomustab vähemalt üks järgmistest omadustest:

a)

elektronide või ioonide voo detektori väikesed mõõtmed, mis on piiratud 3 mm-ga: detektori paksus + selle paigaldamisruum, kokku maksimaalselt 6 mm, ning teistsugune ehitus, mis jätaks detektorile rohkem ruumi, ei ole tehniliselt ja teaduslikult võimalikud;

| b) | lahutatavus kahes mõõtmes elektronide või ioonide voo detekteerimiseks, kui on täidetud vähemalt üks järgmistest tingimustest:






  i) | kosteaeg on lühem kui 25 ns; |
| --- | --- | --- |

b)

lahutatavus kahes mõõtmes elektronide või ioonide voo detekteerimiseks, kui on täidetud vähemalt üks järgmistest tingimustest:

i)

kosteaeg on lühem kui 25 ns;

| ii) | proovi detekteerimisala on suurem kui 149 mm2; |
| --- | --- |

ii)

proovi detekteerimisala on suurem kui 149 mm2;

| iii) | paljunemistegur on suurem kui 1,3 × 103; |
| --- | --- |

iii)

paljunemistegur on suurem kui 1,3 × 103;

| c) | elektronide või ioonide voo detekteerimiseks on kosteaeg lühem kui 5 ns; |
| --- | --- |

c)

elektronide või ioonide voo detekteerimiseks on kosteaeg lühem kui 5 ns;

| d) | elektronide või ioonide voo detekteerimiseks on proovi detekteerimisala suurem kui 314 mm2; |
| --- | --- |

d)

elektronide või ioonide voo detekteerimiseks on proovi detekteerimisala suurem kui 314 mm2;

| e) | paljunemistegur on suurem kui 4,0 × 107. |
| --- | --- |

e)

paljunemistegur on suurem kui 4,0 × 107.

Erandi kehtivusaja lõpp on järgmistel kuupäevadel:

| a) | meditsiiniseadmete ning seire- ja kontrolliseadmete puhul 21. juuli 2021; |
| --- | --- |

a)

meditsiiniseadmete ning seire- ja kontrolliseadmete puhul 21. juuli 2021;

| b) | meditsiiniliste in vitro diagnostikaseadmete puhul 21. juuli 2023; |
| --- | --- |

b)

meditsiiniliste in vitro diagnostikaseadmete puhul 21. juuli 2023;

| c) | tööstuslike seire- ja kontrolliseadmete puhul 21. juuli 2024”. |
| --- | --- |

c)

tööstuslike seire- ja kontrolliseadmete puhul 21. juuli 2024”.

---

| 20.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 148/76 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 148/76

---

KOMISJONI DELEGEERITUD DIREKTIIV 2014/71/EL,

13. märts 2014,

millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL IV lisa seoses suure pindalaga 3D-kihtkiipelementide ühel küljel kasutatavate pliid sisaldavate joodiste puhul tehtava erandiga

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiivi 2011/65/EL teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes, (1)eriti selle artikli 5 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga 2011/65/EL on keelatud kasutada pliid turule lastavates elektri- ja elektroonikaseadmetes. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga 2011/65/EL on keelatud kasutada pliid turule lastavates elektri- ja elektroonikaseadmetes.

| (2) | 3D-kihtkiipelemente kasutatakse kompuutertomograafia- ja röntgenaparaatide röntgendetektorites. See on hea patsientidele, kuna see võimaldab vähendada nõutavat röntgenikiirgusdoosi. Suure pindalaga 3D-kihtkiipdetektoreid ei saa praegu toota ilma joodistes pliid kasutamata. Eespool nimetatud kasutusalade puhul ei ole praegu plii asendamine või pliist loobumine teaduslikult ja tehniliselt teostatav. |
| --- | --- |

(2)

3D-kihtkiipelemente kasutatakse kompuutertomograafia- ja röntgenaparaatide röntgendetektorites. See on hea patsientidele, kuna see võimaldab vähendada nõutavat röntgenikiirgusdoosi. Suure pindalaga 3D-kihtkiipdetektoreid ei saa praegu toota ilma joodistes pliid kasutamata. Eespool nimetatud kasutusalade puhul ei ole praegu plii asendamine või pliist loobumine teaduslikult ja tehniliselt teostatav.

| (3) | Seetõttu tuleks plii kasutamine kompuutertomograafia ja röntgensüsteemide röntgendetektorite suure pindalaga 3D-kihtkiipelementides, millel on vähemalt 500 ühendust vahepinna kohta, vabastada keelust kuni 31. detsembrini 2019. Arvestades meditsiiniseadmete ning seire- ja kontrolliseadmete innovatsioonitsüklit, on see suhteliselt lühike üleminekuperiood, millel tõenäoliselt ei ole innovatsioonile kahjulikku mõju. |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu tuleks plii kasutamine kompuutertomograafia ja röntgensüsteemide röntgendetektorite suure pindalaga 3D-kihtkiipelementides, millel on vähemalt 500 ühendust vahepinna kohta, vabastada keelust kuni 31. detsembrini 2019. Arvestades meditsiiniseadmete ning seire- ja kontrolliseadmete innovatsioonitsüklit, on see suhteliselt lühike üleminekuperiood, millel tõenäoliselt ei ole innovatsioonile kahjulikku mõju.

| (4) | Vastavalt direktiivis 2011/65/EL sätestatud originaalvaruosade kasutamise põhimõttele, mille eesmärk on pikendada direktiivi sätetega kooskõlas olevate seadmete tööiga pärast seda, kui seadmed on turule lastud, kohaldatakse varuosade suhtes erandit piiramatu tähtajaga pärast erandi kehtivusaja lõppemist. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt direktiivis 2011/65/EL sätestatud originaalvaruosade kasutamise põhimõttele, mille eesmärk on pikendada direktiivi sätetega kooskõlas olevate seadmete tööiga pärast seda, kui seadmed on turule lastud, kohaldatakse varuosade suhtes erandit piiramatu tähtajaga pärast erandi kehtivusaja lõppemist.

| (5) | Direktiivi 2011/65/EL tuleks seega vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(5)

Direktiivi 2011/65/EL tuleks seega vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2011/65/EL IV lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt kuuenda kuu viimaseks päevaks pärast direktiivi jõustumist. Liikmesriigid edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 13. märts 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 174, 1.7.2011, lk 88.

1

---

LISA

Direktiivi 2011/65/EL IV lisasse lisatakse punkt 38:

| „38. | Plii kasutamine joodistes, mille abil valmistatakse kompuutertomograafia ja röntgensüsteemide röntgendetektorites kasutatavaid suure pindalaga 3D-kihtkiipelemente, millel on vähemalt 500 ühendust vahepinna kohta.
  Kehtivusaeg lõpeb 31. detsembril 2019. Võib kasutada pärast seda kuupäeva enne 1. jaanuari 2020 turule toodud kompuutertomograafia ja röntgensüsteemide varuosades.” |
| --- | --- |

„38.

Plii kasutamine joodistes, mille abil valmistatakse kompuutertomograafia ja röntgensüsteemide röntgendetektorites kasutatavaid suure pindalaga 3D-kihtkiipelemente, millel on vähemalt 500 ühendust vahepinna kohta.

Kehtivusaeg lõpeb 31. detsembril 2019. Võib kasutada pärast seda kuupäeva enne 1. jaanuari 2020 turule toodud kompuutertomograafia ja röntgensüsteemide varuosades.”

---

| 20.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 148/78 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 148/78

---

KOMISJONI DELEGEERITUD DIREKTIIV 2014/72/EL,

13. märts 2014,

millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL III lisa seoses erandiga, mis käsitleb plii kasutamist selliste elektri- ja elektroonikakomponentide joodistes ja ühenduste pinnakatetes ning selliste trükkplaatide pinnakatetes, mida kasutatakse süütemoodulites ja muudes mootorite elektrilistes ja elektroonilistes juhtsüsteemides

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiivi 2011/65/EL teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes, (1)eriti selle artikli 5 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga 2011/65/EL on keelatud kasutada pliid turule lastavates elektri- ja elektroonikaseadmetes. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga 2011/65/EL on keelatud kasutada pliid turule lastavates elektri- ja elektroonikaseadmetes.

| (2) | Mootori tööks vajalikud süütemoodulid ja muud sisepõlemismootori elektrilised ja elektroonilised juhtsüsteemid, mis peavad paiknema käeshoitavate tööriistade liikuvate osade läheduses, peavad vastu pidama tugevale vibratsioonile ja suurtele temperatuurivahedele. Sellistes karmides tingimustes tuleb kasutada pliid. Plii asendamine või väljajätmine sellistest osadest ei ole teaduslikult ega tehniliselt teostatav. |
| --- | --- |

(2)

Mootori tööks vajalikud süütemoodulid ja muud sisepõlemismootori elektrilised ja elektroonilised juhtsüsteemid, mis peavad paiknema käeshoitavate tööriistade liikuvate osade läheduses, peavad vastu pidama tugevale vibratsioonile ja suurtele temperatuurivahedele. Sellistes karmides tingimustes tuleb kasutada pliid. Plii asendamine või väljajätmine sellistest osadest ei ole teaduslikult ega tehniliselt teostatav.

| (3) | Tootjad vajavad aega, et töötada välja tehniliselt teostatavaid töökindlaid lahendusi, mis ei sisalda pliid. Plii kasutamine selliste elektri- ja elektroonikakomponentide joodistes ja ühenduste pinnakatetes ning selliste trükkplaatide pinnakatetes, mida kasutatakse süütemoodulites ja muudes mootorite elektrilistes ja elektroonilistes juhtsüsteemides, tuleks seetõttu erandina vabastada keelust kuni 31. detsembrini 2018. See on suhteliselt lühike üleminekuperiood, millel ei ole tõenäoliselt innovatsioonile kahjulikku mõju. |
| --- | --- |

(3)

Tootjad vajavad aega, et töötada välja tehniliselt teostatavaid töökindlaid lahendusi, mis ei sisalda pliid. Plii kasutamine selliste elektri- ja elektroonikakomponentide joodistes ja ühenduste pinnakatetes ning selliste trükkplaatide pinnakatetes, mida kasutatakse süütemoodulites ja muudes mootorite elektrilistes ja elektroonilistes juhtsüsteemides, tuleks seetõttu erandina vabastada keelust kuni 31. detsembrini 2018. See on suhteliselt lühike üleminekuperiood, millel ei ole tõenäoliselt innovatsioonile kahjulikku mõju.

| (4) | Direktiivi 2011/65/EL tuleks seega vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(4)

Direktiivi 2011/65/EL tuleks seega vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2011/65/EL III lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt kuuenda kuu viimaseks päevaks pärast direktiivi jõustumist. Liikmesriigid edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 13. märts 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 174, 1.7.2011, lk 88.

1

---

LISA

Direktiivi 2011/65/EL III lisasse lisatakse punkt 41:

| „41. | Plii selliste elektri- ja elektroonikakomponentide joodistes ja ühenduste pinnakatetes ning selliste trükkplaatide pinnakatetes, mida kasutatakse süütemoodulites ja muudes mootorite elektrilistes ja elektroonilistes juhtsüsteemides, mis tehnilistel põhjustel tuleb paigaldada otse käeshoitava sisepõlemismootori (klassid SH:1, SH:2, SH:3 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 97/68/EÜ järgi (1)) karteri või silindri peale või sisse. | Kehtivusaeg lõpeb 31. detsembril 2018 |
| --- | --- | --- |

„41.

Plii selliste elektri- ja elektroonikakomponentide joodistes ja ühenduste pinnakatetes ning selliste trükkplaatide pinnakatetes, mida kasutatakse süütemoodulites ja muudes mootorite elektrilistes ja elektroonilistes juhtsüsteemides, mis tehnilistel põhjustel tuleb paigaldada otse käeshoitava sisepõlemismootori (klassid SH:1, SH:2, SH:3 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 97/68/EÜ järgi (1)) karteri või silindri peale või sisse.

Kehtivusaeg lõpeb 31. detsembril 2018

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 97/68/EÜ, 16. detsember 1997, väljaspool teid kasutatavatele liikurmasinatele paigaldatavate sisepõlemismootorite heitgaaside ja tahkete heitmete vähendamise meetmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 59, 27.2.1998, lk 1).”

1

---

| 20.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 148/80 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 148/80

---

KOMISJONI DELEGEERITUD DIREKTIIV 2014/73/EL,

13. märts 2014,

millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL IV lisa seoses juhtivuse mõõtmisel kasutatavate platineeritud plaatinaelektroodide pliisisalduse osas tehtava erandiga

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiivi 2011/65/EL teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes, (1)eriti selle artikli 5 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga 2011/65/EL on keelatud kasutada pliid turule lastavates elektri- ja elektroonikaseadmetes. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga 2011/65/EL on keelatud kasutada pliid turule lastavates elektri- ja elektroonikaseadmetes.

| (2) | Platineeritud plaatinaelektroodid (PPE) on õhukese plaatinamusta kattega plaatinaelektroodid. Selliseid elektroode kasutatakse laiaskaalalisel juhtivuse mõõtmisel ning juhtivuse mõõtmisel väga happelises ja väga leeliselises keskkonnas. Plii asendamine või kõrvaldamine PPEdes või selliste elektroodide asendamine teistsuguste elektroodidega nimetatud tingimuste korral ei ole teaduslikult ega tehniliselt teostatav. |
| --- | --- |

(2)

Platineeritud plaatinaelektroodid (PPE) on õhukese plaatinamusta kattega plaatinaelektroodid. Selliseid elektroode kasutatakse laiaskaalalisel juhtivuse mõõtmisel ning juhtivuse mõõtmisel väga happelises ja väga leeliselises keskkonnas. Plii asendamine või kõrvaldamine PPEdes või selliste elektroodide asendamine teistsuguste elektroodidega nimetatud tingimuste korral ei ole teaduslikult ega tehniliselt teostatav.

| (3) | Seetõttu tuleks kuni 31. detsembrini 2018 vabastada keelust plii kasutamine platineeritud plaatinaelektroodide puhul, mida kasutatakse laiaskaalalisel juhtivuse mõõtmisel ning juhtivuse mõõtmisel väga happelises või väga leeliselises keskkonnas. Selline üleminekuaeg on vajalik uurimistööks ning on ebatõenäoline, et see põhjustaks kahjulikku mõju innovatsioonile. |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu tuleks kuni 31. detsembrini 2018 vabastada keelust plii kasutamine platineeritud plaatinaelektroodide puhul, mida kasutatakse laiaskaalalisel juhtivuse mõõtmisel ning juhtivuse mõõtmisel väga happelises või väga leeliselises keskkonnas. Selline üleminekuaeg on vajalik uurimistööks ning on ebatõenäoline, et see põhjustaks kahjulikku mõju innovatsioonile.

| (4) | Direktiivi 2011/65/EL tuleks seega vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(4)

Direktiivi 2011/65/EL tuleks seega vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2011/65/EL IV lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt kuuenda kuu viimaseks päevaks pärast direktiivi jõustumist. Liikmesriigid edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 13. märts 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 174, 1.7.2011, lk 88.

1

---

LISA

Direktiivi 2011/65/EL IV lisasse lisatakse punkt 37:

| „37. | Plii platineeritud plaatinaelektroodides, mida kasutatakse juhtivuse mõõtmiseks, kui vähemalt üks järgmistest tingimustest on täidetud:






  a) | juhtivuse laboratoorne mõõtmine mõõtepiirkonnaga üle ühe suurusjärgu (nt vahemikus 0,1 mS/m kuni 5 mS/m) tundmatu kontsentratsiooni korral; |
| --- | --- | --- |

„37.

Plii platineeritud plaatinaelektroodides, mida kasutatakse juhtivuse mõõtmiseks, kui vähemalt üks järgmistest tingimustest on täidetud:

a)

juhtivuse laboratoorne mõõtmine mõõtepiirkonnaga üle ühe suurusjärgu (nt vahemikus 0,1 mS/m kuni 5 mS/m) tundmatu kontsentratsiooni korral;

| b) | mõõtmine lahustes, kui nõutav on proovi täpsus ±1 % ja elektroodi suur korrosioonikindlus ühe järgmise tingimuse kehtimisel:






  i) | lahuse happesus < pH 1; |
| --- | --- | --- |

b)

mõõtmine lahustes, kui nõutav on proovi täpsus ±1 % ja elektroodi suur korrosioonikindlus ühe järgmise tingimuse kehtimisel:

i)

lahuse happesus < pH 1;

| ii) | lahuse leeliselisus < pH 13; |
| --- | --- |

ii)

lahuse leeliselisus < pH 13;

| iii) | lahus on korrodeeriv ja sisaldab halogeenset gaasi; |
| --- | --- |

iii)

lahus on korrodeeriv ja sisaldab halogeenset gaasi;

| c) | juhtivuse mõõtepiirkond on üle 100 mS/m ja mõõtmisi tuleb teha kaasaskantava mõõteriistaga kohapeal. |
| --- | --- |

c)

juhtivuse mõõtepiirkond on üle 100 mS/m ja mõõtmisi tuleb teha kaasaskantava mõõteriistaga kohapeal.

Kehtivusaeg lõpeb 31. detsembril 2018.”

---

| 20.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 148/82 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 148/82

---

KOMISJONI DELEGEERITUD DIREKTIIV 2014/74/EL,

13. märts 2014,

millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL IV lisa seoses erandiga, mis käsitleb plii kasutamist muudes kui „C-pressi” tüüpi painduvate klemmidega ühendussüsteemides tööstuslike seire- ja kontrolliseadmete jaoks

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiivi 2011/65/EL teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes, (1) eriti selle artikli 5 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga 2011/65/EL on keelatud kasutada pliid turule lastavates elektri- ja elektroonikaseadmetes. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga 2011/65/EL on keelatud kasutada pliid turule lastavates elektri- ja elektroonikaseadmetes.

| (2) | Painduvate klemmidega ühendussüsteeme kasutatakse ülikiiretes digitaatorites, raadiosageduste ja helisignaalide tekitajates ning traadita katseseadmetes. Mõnedes elektroonikatoodetes on juba kasutusel pliivabade painduvate klemmidega ühendussüsteemid, kuid mitte tööstuslikes seire- ja kontrolliseadmetes. Tööstuslike seire- ja kontrolliseadmete tulemuslikkusele ja usaldusväärsusele esitatavad nõuded on kõrgemad kui muude elektri- ja elektroonikaseadmete puhul ning pliivabade asendajate usaldusväärsus ei ole nende nõuete kohaselt tagatud. |
| --- | --- |

(2)

Painduvate klemmidega ühendussüsteeme kasutatakse ülikiiretes digitaatorites, raadiosageduste ja helisignaalide tekitajates ning traadita katseseadmetes. Mõnedes elektroonikatoodetes on juba kasutusel pliivabade painduvate klemmidega ühendussüsteemid, kuid mitte tööstuslikes seire- ja kontrolliseadmetes. Tööstuslike seire- ja kontrolliseadmete tulemuslikkusele ja usaldusväärsusele esitatavad nõuded on kõrgemad kui muude elektri- ja elektroonikaseadmete puhul ning pliivabade asendajate usaldusväärsus ei ole nende nõuete kohaselt tagatud.

| (3) | Selleks, et võimaldada tootjatel teha pliivabad komponendid tehniliselt teostatavaks ja näidata nende töökindlust, tuleks plii kasutamise puhul muudes kui „C-pressi” tüüpi painduvate klemmidega ühendussüsteemides tööstuslike seire- ja kontrolliseadmete jaoks teha erand kõnealusest keelust kuni 31. detsembrini 2020. Arvestades tööstuslike seire- ja kontrolliseadmete innovatsioonitsükli pikkust, on see suhteliselt lühike üleminekuperiood, millel ei ole innovatsioonile tõenäoliselt kahjulikku mõju. |
| --- | --- |

(3)

Selleks, et võimaldada tootjatel teha pliivabad komponendid tehniliselt teostatavaks ja näidata nende töökindlust, tuleks plii kasutamise puhul muudes kui „C-pressi” tüüpi painduvate klemmidega ühendussüsteemides tööstuslike seire- ja kontrolliseadmete jaoks teha erand kõnealusest keelust kuni 31. detsembrini 2020. Arvestades tööstuslike seire- ja kontrolliseadmete innovatsioonitsükli pikkust, on see suhteliselt lühike üleminekuperiood, millel ei ole innovatsioonile tõenäoliselt kahjulikku mõju.

| (4) | Vastavalt direktiivi 2011/65/EL artikli 4 lõikes 4 sätestatud originaalvaruosade kasutamise põhimõttele, mille eesmärk on pikendada direktiivi sätetega kooskõlas olevate seadmete tööiga pärast seda, kui seadmed on turule lastud, kohaldatakse varuosade suhtes erandit piiramatu tähtajaga pärast erandi kehtivusaja lõppemist. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt direktiivi 2011/65/EL artikli 4 lõikes 4 sätestatud originaalvaruosade kasutamise põhimõttele, mille eesmärk on pikendada direktiivi sätetega kooskõlas olevate seadmete tööiga pärast seda, kui seadmed on turule lastud, kohaldatakse varuosade suhtes erandit piiramatu tähtajaga pärast erandi kehtivusaja lõppemist.

| (5) | Direktiivi 2011/65/EL tuleks seega vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(5)

Direktiivi 2011/65/EL tuleks seega vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2011/65/EL IV lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt kuuenda kuu viimaseks päevaks pärast direktiivi jõustumist. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 13. märts 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 174, 1.7.2011, lk 88.

1

---

LISA

Direktiivi 2011/65/EL IV lisasse lisatakse punkt 36:

| „36. | Plii kasutamine muudes kui „C-pressi” tüüpi painduvate klemmidega ühendussüsteemides tööstuslike seire- ja kontrolliseadmete jaoks.
  Kehtivusaeg lõpeb 31. detsembril 2020. Võib kasutada pärast seda kuupäeva enne 1. jaanuari 2021 turule lastud tööstuslike seire- ja kontrolliseadmete varuosades.” |
| --- | --- |

„36.

Plii kasutamine muudes kui „C-pressi” tüüpi painduvate klemmidega ühendussüsteemides tööstuslike seire- ja kontrolliseadmete jaoks.

Kehtivusaeg lõpeb 31. detsembril 2020. Võib kasutada pärast seda kuupäeva enne 1. jaanuari 2021 turule lastud tööstuslike seire- ja kontrolliseadmete varuosades.”

---

| 20.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 148/84 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 148/84

---

KOMISJONI DELEGEERITUD DIREKTIIV 2014/75/EL,

13. märts 2014,

millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL IV lisa seoses erandiga, mis käsitleb elavhõbeda kasutamist enne 22. juulit 2017 turule lastud tööstuslikes seire- ja kontrolliseadmetes kasutatavates taustvalgusega vedelkristallekraanide külmkatood-luminofoorlampides koguses mitte üle 5 mg lambi kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiivi 2011/65/EL teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes, (1) eriti selle artikli 5 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga 2011/65/EL on keelatud kasutada elavhõbedat turule lastavates elektri- ja elektroonikaseadmetes. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga 2011/65/EL on keelatud kasutada elavhõbedat turule lastavates elektri- ja elektroonikaseadmetes.

| (2) | Paljud tööstuslikud seire- ja kontrolliseadmed on varustatud taustvalgusega vedelkristallekraanidega (LCD), milles kasutatakse 5 mg elavhõbedat sisaldavaid külmkatood-luminofoorlampe. Tööstuslikes seire- ja kontrolliseadmetes kasutatavate elavhõbedat sisaldavate külmkatood-luminofoorlampide asendamise kahjulik kogumõju keskkonnale, tervisele ja tarbijaohutusele on tõenäoliselt suurem kui sellest tulenev keskkonna-, tervise- või tarbijaohutusalane kasu kokku. |
| --- | --- |

(2)

Paljud tööstuslikud seire- ja kontrolliseadmed on varustatud taustvalgusega vedelkristallekraanidega (LCD), milles kasutatakse 5 mg elavhõbedat sisaldavaid külmkatood-luminofoorlampe. Tööstuslikes seire- ja kontrolliseadmetes kasutatavate elavhõbedat sisaldavate külmkatood-luminofoorlampide asendamise kahjulik kogumõju keskkonnale, tervisele ja tarbijaohutusele on tõenäoliselt suurem kui sellest tulenev keskkonna-, tervise- või tarbijaohutusalane kasu kokku.

| (3) | Selleks, et võimaldada tööstuslike seire- ja kontrolliseadmete parandamist ja pikendada nende kasutusiga, tuleks anda vabastus elavhõbeda kasutamise piirangust külmkatood-luminofoorlampide puhul, mida kasutatakse tööstuslike seire- ja kontrolliseadmete taustavalgusega vedelkristallekraanides. Kooskõlas originaalvaruosadega parandamise põhimõttega tuleks kõnealust erandit kohaldada kõikide toodete suhtes, mis lastakse turule enne tööstuslike seire- ja kontrolliseadmete nõuetele vastavuse kuupäeva, 22. juulit 2017, ning vabastuse kehtivusaeg peaks olema seitse aastat alates kõnealusest kuupäevast. On ebatõenäoline, et vabastus avaldaks kahjulikku mõju innovatsioonile. |
| --- | --- |

(3)

Selleks, et võimaldada tööstuslike seire- ja kontrolliseadmete parandamist ja pikendada nende kasutusiga, tuleks anda vabastus elavhõbeda kasutamise piirangust külmkatood-luminofoorlampide puhul, mida kasutatakse tööstuslike seire- ja kontrolliseadmete taustavalgusega vedelkristallekraanides. Kooskõlas originaalvaruosadega parandamise põhimõttega tuleks kõnealust erandit kohaldada kõikide toodete suhtes, mis lastakse turule enne tööstuslike seire- ja kontrolliseadmete nõuetele vastavuse kuupäeva, 22. juulit 2017, ning vabastuse kehtivusaeg peaks olema seitse aastat alates kõnealusest kuupäevast. On ebatõenäoline, et vabastus avaldaks kahjulikku mõju innovatsioonile.

| (4) | Direktiivi 2011/65/EL tuleks seega vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(4)

Direktiivi 2011/65/EL tuleks seega vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2011/65/EL IV lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt kuuenda kuu viimaseks päevaks pärast direktiivi jõustumist. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 13. märts 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 174, 1.7.2011, lk 88.

1

---

LISA

Direktiivi 2011/65/EL IV lisasse lisatakse punkt 35:

| „35. | Elavhõbe külmkatood-luminofoorlampides, enne 22. juulit 2017 turule lastud tööstuslikes seire- ja kontrolliseadmetes kasutatavates taustvalgusega vedelkristallekraanides, koguses mitte üle 5 mg lambi kohta.
  Kehtivusaeg lõpeb 21. juulil 2024.” |
| --- | --- |

„35.

Elavhõbe külmkatood-luminofoorlampides, enne 22. juulit 2017 turule lastud tööstuslikes seire- ja kontrolliseadmetes kasutatavates taustvalgusega vedelkristallekraanides, koguses mitte üle 5 mg lambi kohta.

Kehtivusaeg lõpeb 21. juulil 2024.”

---

| 20.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 148/86 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 148/86

---

KOMISJONI DELEGEERITUD DIREKTIIV 2014/76/EL,

13. märts 2014,

millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL III lisa seoses erandiga, mis käsitleb elavhõbeda kasutamist käsitsi valmistatud valguslahendustorudes, mida kasutatakse siltide, dekoratiivse või arhitektuurse ja erivalgustuse ning valguskunsti puhul

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiivi 2011/65/EL teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes, (1) eriti selle artikli 5 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga 2011/65/EL on keelatud kasutada elavhõbedat turule lastavates elektri- ja elektroonikaseadmetes. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga 2011/65/EL on keelatud kasutada elavhõbedat turule lastavates elektri- ja elektroonikaseadmetes.

| (2) | Valguslahendustorud on käsitööna valmistatud eriotstarbelised lambid, mida on olemas väga erinevaid. Mõned näited on neoonsildid, arhitektuurne valgustus ja spetsiaalsed valgust kiirgavad ained, mida kasutatakse keemilis-analüütilistes uuringutes. Kuna valguslahendustorusid kasutatakse sise- ja välistingimustes ning erinevates värvides, peavad need töötama tundlikes tingimustes ja külmas usaldusväärselt ning nende oodatav eluiga peab olema pikk, kuna neile on tihti raske ligi pääseda. Nõuetekohaseks toimimiseks kõnealustes tingimustes on valguslahendustorudes vajalik teatav minimaalne kogus elavhõbedat. |
| --- | --- |

(2)

Valguslahendustorud on käsitööna valmistatud eriotstarbelised lambid, mida on olemas väga erinevaid. Mõned näited on neoonsildid, arhitektuurne valgustus ja spetsiaalsed valgust kiirgavad ained, mida kasutatakse keemilis-analüütilistes uuringutes. Kuna valguslahendustorusid kasutatakse sise- ja välistingimustes ning erinevates värvides, peavad need töötama tundlikes tingimustes ja külmas usaldusväärselt ning nende oodatav eluiga peab olema pikk, kuna neile on tihti raske ligi pääseda. Nõuetekohaseks toimimiseks kõnealustes tingimustes on valguslahendustorudes vajalik teatav minimaalne kogus elavhõbedat.

| (3) | Elavhõbeda kõrvaldamine või asendamine valguslahendustorudes ning valguslahendustorude täielik asendamine muude tehnoloogiatega, nagu LED, on teaduslikult ja tehniliselt teostamatu. Seetõttu tuleks keelust vabastada elavhõbeda kasutamine käsitsi valmistatud valguslahendustorudes siltide, dekoratiivse või arhitektuurse ja erivalgustuse ning valguskunsti puhul. Elavhõbeda kasutamist tuleks piirata tingimata vajaliku miinimumiga ning kehtivusaeg peaks lõppema 31. detsembril 2018, et vältida negatiivset mõju innovatsioonile. |
| --- | --- |

(3)

Elavhõbeda kõrvaldamine või asendamine valguslahendustorudes ning valguslahendustorude täielik asendamine muude tehnoloogiatega, nagu LED, on teaduslikult ja tehniliselt teostamatu. Seetõttu tuleks keelust vabastada elavhõbeda kasutamine käsitsi valmistatud valguslahendustorudes siltide, dekoratiivse või arhitektuurse ja erivalgustuse ning valguskunsti puhul. Elavhõbeda kasutamist tuleks piirata tingimata vajaliku miinimumiga ning kehtivusaeg peaks lõppema 31. detsembril 2018, et vältida negatiivset mõju innovatsioonile.

| (4) | Direktiivi 2011/65/EL tuleks seega vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(4)

Direktiivi 2011/65/EL tuleks seega vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2011/65/EL III lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt kuuenda kuu viimaseks päevaks pärast direktiivi jõustumist. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 13. märts 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 174, 1.7.2011, lk 88.

1

---

LISA

Direktiivi 2011/65/EL III lisasse lisatakse punkt 4g:

| „4g) | Elavhõbe käsitsi valmistatud valguslahendustorudes, mida kasutatakse siltide, dekoratiivse või arhitektuurse ja erivalgustuse ning valguskunsti puhul, kus elavhõbeda kogust piiratakse järgmiselt:






  a) | 20 mg elektroodipaari kohta +0,3 mg toru pikkuse iga sentimeetri kohta, kuid mitte rohkem kui 80 mg, välis- ja sisetingimustes, kus temperatuur on alla 20 °C; |
| --- | --- | --- |

„4g)

Elavhõbe käsitsi valmistatud valguslahendustorudes, mida kasutatakse siltide, dekoratiivse või arhitektuurse ja erivalgustuse ning valguskunsti puhul, kus elavhõbeda kogust piiratakse järgmiselt:

a)

20 mg elektroodipaari kohta +0,3 mg toru pikkuse iga sentimeetri kohta, kuid mitte rohkem kui 80 mg, välis- ja sisetingimustes, kus temperatuur on alla 20 °C;

| b) | 15 mg elektroodipaari kohta +0,24 mg toru pikkuse iga sentimeetri kohta, kuid mitte rohkem kui 80 mg kõigi rakenduste puhul sisetingimustes. |
| --- | --- |

b)

15 mg elektroodipaari kohta +0,24 mg toru pikkuse iga sentimeetri kohta, kuid mitte rohkem kui 80 mg kõigi rakenduste puhul sisetingimustes.

Kehtivusaeg lõpeb 31. detsembril 2018.”

---

OTSUSED

| 20.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 148/88 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 148/88

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

16. mai 2014,

millega lubatakse Madalmaade taotletud erand vastavalt nõukogu direktiivile 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 3103 all)

(Ainult hollandikeelne tekst on autentne)

(2014/291/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 12. detsembri 1991. aasta direktiivi 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest, (1) eriti selle III lisa punkti 2 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kui sõnnikukogus, mida liikmesriik kavatseb igal aastal hektari kohta maale laotada, erineb direktiivi 91/676/EMÜ III lisa punkti 2 teise lõigu esimeses lauses ja selle alapunktis a osutatust, peab see kogus olema selline, mis ei piira kõnealuse direktiivi artiklis 1 osutatud eesmärkide saavutamist, ning seda tuleb põhjendada objektiivsete kriteeriumide alusel, nagu käesoleval juhul on näiteks pikad kasvuperioodid ja suure lämmastikuvajadusega põllukultuurid. |
| --- | --- |

(1)

Kui sõnnikukogus, mida liikmesriik kavatseb igal aastal hektari kohta maale laotada, erineb direktiivi 91/676/EMÜ III lisa punkti 2 teise lõigu esimeses lauses ja selle alapunktis a osutatust, peab see kogus olema selline, mis ei piira kõnealuse direktiivi artiklis 1 osutatud eesmärkide saavutamist, ning seda tuleb põhjendada objektiivsete kriteeriumide alusel, nagu käesoleval juhul on näiteks pikad kasvuperioodid ja suure lämmastikuvajadusega põllukultuurid.

| (2) | Komisjon võttis 8. detsembril 2005 vastu otsuse 2005/880/EÜ, (2) millega lubatakse teatavatel tingimustel laotada aastas ühe hektari kohta kuni 250 kg lämmastikku sisaldavat rohusööjate kariloomade sõnnikut põllumajandusettevõtetes, kus on vähemalt 70 % rohumaad. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon võttis 8. detsembril 2005 vastu otsuse 2005/880/EÜ, (2) millega lubatakse teatavatel tingimustel laotada aastas ühe hektari kohta kuni 250 kg lämmastikku sisaldavat rohusööjate kariloomade sõnnikut põllumajandusettevõtetes, kus on vähemalt 70 % rohumaad.

| (3) | Komisjon võttis 5. veebruaril 2010 vastu otsuse 2010/65/EL, (3) millega muudetakse otsust 2005/880/EÜ ning pikendatakse erandit 31. detsembrini 2013. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon võttis 5. veebruaril 2010 vastu otsuse 2010/65/EL, (3) millega muudetakse otsust 2005/880/EÜ ning pikendatakse erandit 31. detsembrini 2013.

| (4) | Otsusega lubatud erandi alla kuulus 2012. aastal 21 752 põllumajandusettevõtet, mis moodustas 46 % kogu põllumajandusmaa netopindalast. |
| --- | --- |

(4)

Otsusega lubatud erandi alla kuulus 2012. aastal 21 752 põllumajandusettevõtet, mis moodustas 46 % kogu põllumajandusmaa netopindalast.

| (5) | 22. jaanuaril 2014 esitasid Madalmaad komisjonile direktiivi 91/676/EMÜ III lisa punkti 2 kolmanda lõigu kohaselt taotluse erandi uuendamiseks. |
| --- | --- |

(5)

22. jaanuaril 2014 esitasid Madalmaad komisjonile direktiivi 91/676/EMÜ III lisa punkti 2 kolmanda lõigu kohaselt taotluse erandi uuendamiseks.

| (6) | Madalmaad kohaldavad tegevusprogrammi direktiivi 91/676/EMÜ artikli 3 lõike 5 kohaselt kogu oma riigi territooriumil. |
| --- | --- |

(6)

Madalmaad kohaldavad tegevusprogrammi direktiivi 91/676/EMÜ artikli 3 lõike 5 kohaselt kogu oma riigi territooriumil.

| (7) | Madalmaade õigusaktid, millega rakendatakse direktiivi 91/676/EMÜ, sisaldavad nii lämmastiku kui ka fosfaadi kasutamisnorme. |
| --- | --- |

(7)

Madalmaade õigusaktid, millega rakendatakse direktiivi 91/676/EMÜ, sisaldavad nii lämmastiku kui ka fosfaadi kasutamisnorme.

| (8) | Madalmaade esitatud andmed ajavahemiku 2008–2011 kohta näitavad sigade arvu kasvu 7 % ja kodulindude arvu kasvu 8 % võrreldes ajavahemikuga 2004–2007. Veiste, lammaste ja kitsede arv ei muutunud. Madalmaade pädevad asutused on seadnud piirangud sigade ja kodulindude arvule koos kohustusega, et nii lämmastiku kui ka fosfori arvestuses ei ületaks sõnnikutoodang 2002. aasta taset. Lisaks sellele peavad Madalmaade pädevad asutused alates 2015. aasta jaanuarist tagama, et asjakohane osa piimasektoris üle jäävast sõnnikust töödeldakse. Need meetmed on vajalikud tagamaks, et praeguse erandi kohaldamine ei tooks kaasa edasist intensiivistamist. |
| --- | --- |

(8)

Madalmaade esitatud andmed ajavahemiku 2008–2011 kohta näitavad sigade arvu kasvu 7 % ja kodulindude arvu kasvu 8 % võrreldes ajavahemikuga 2004–2007. Veiste, lammaste ja kitsede arv ei muutunud. Madalmaade pädevad asutused on seadnud piirangud sigade ja kodulindude arvule koos kohustusega, et nii lämmastiku kui ka fosfori arvestuses ei ületaks sõnnikutoodang 2002. aasta taset. Lisaks sellele peavad Madalmaade pädevad asutused alates 2015. aasta jaanuarist tagama, et asjakohane osa piimasektoris üle jäävast sõnnikust töödeldakse. Need meetmed on vajalikud tagamaks, et praeguse erandi kohaldamine ei tooks kaasa edasist intensiivistamist.

| (9) | Ajavahemikul 2008–2011 kasutati loomasõnnikupõhist lämmastikku 344 000 tonni, mis on veidi vähem kui ajavahemikul 2004–2007. Võrreldes ajavahemikuga 2004–2007 vähenes aastatel 2008–2011 keemilise lämmastikväetise kasutamine ligikaudu 18 %. Ajavahemikul 2008–2011 tekkinud liigne loomasõnnikupõhise fosfori kogus oli 16 000 tonni, mis on 51 % vähem kui ajavahemikul 2004–2007. |
| --- | --- |

(9)

Ajavahemikul 2008–2011 kasutati loomasõnnikupõhist lämmastikku 344 000 tonni, mis on veidi vähem kui ajavahemikul 2004–2007. Võrreldes ajavahemikuga 2004–2007 vähenes aastatel 2008–2011 keemilise lämmastikväetise kasutamine ligikaudu 18 %. Ajavahemikul 2008–2011 tekkinud liigne loomasõnnikupõhise fosfori kogus oli 16 000 tonni, mis on 51 % vähem kui ajavahemikul 2004–2007.

| (10) | Madalmaade kliima, millele on iseloomulik ühtlane sademete hulk ja suhteliselt väike temperatuuri kõikumine kogu aasta vältel, soodustab pikka rohukasvuperioodi, mis ulatub 250 päevani aastas. |
| --- | --- |

(10)

Madalmaade kliima, millele on iseloomulik ühtlane sademete hulk ja suhteliselt väike temperatuuri kõikumine kogu aasta vältel, soodustab pikka rohukasvuperioodi, mis ulatub 250 päevani aastas.

| (11) | Hollandi asutuste esitatud teave seoses otsuse 2010/65/EL alusel lubatud erandiga näitab, et kõnealuse erandi kohaldamine ei ole toonud kaasa vee kvaliteedi halvenemist. Liikmesriikide poolt ajavahemiku 2008–2011 kohta esitatud aruannete alusel koostatud komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule direktiivi 91/676/EMÜ (veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest) rakendamise kohta näitab, et 88 protsendil Madalmaade seirejaamadest on põhjavee keskmine nitraadisisaldus alla 50 mg/l ja 79 protsendil seirejaamadest on põhjavee keskmine nitraadisisaldus alla 25 mg/l. Võrdlemine eelmise aruandlusperioodi (2004–2007) seireandmetega näitab põhjavee nitraadisisalduse langustendentsi. 98 protsendil seirejaamadest on pinnavee keskmine nitraadisisaldus alla 50 mg/l ja 92 protsendil seirejaamadest on pinnavee keskmine nitraadisisaldus alla 25 mg/l. Enamikus pinnavee seirekohtadest on pinnavee nitraadisisaldus stabiilne või väheneb. Lämmastiku ja fosfori liiga mullas aasta kohta on vähendatud peamiselt sõnniku- ja mineraalväetisekoguste jätkuva vähendamisega, kuna Madalmaade tegevusprogrammides kehtestatud lämmastiku ja fosfori kasutamise norme on pidevalt vähendatud. Aruandeperioodil 2008–2011 klassifitseeriti kõik magevee- ja üleminekuveekogud eutroofseteks või hüpertroofseteks. |
| --- | --- |

(11)

Hollandi asutuste esitatud teave seoses otsuse 2010/65/EL alusel lubatud erandiga näitab, et kõnealuse erandi kohaldamine ei ole toonud kaasa vee kvaliteedi halvenemist. Liikmesriikide poolt ajavahemiku 2008–2011 kohta esitatud aruannete alusel koostatud komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule direktiivi 91/676/EMÜ (veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest) rakendamise kohta näitab, et 88 protsendil Madalmaade seirejaamadest on põhjavee keskmine nitraadisisaldus alla 50 mg/l ja 79 protsendil seirejaamadest on põhjavee keskmine nitraadisisaldus alla 25 mg/l. Võrdlemine eelmise aruandlusperioodi (2004–2007) seireandmetega näitab põhjavee nitraadisisalduse langustendentsi. 98 protsendil seirejaamadest on pinnavee keskmine nitraadisisaldus alla 50 mg/l ja 92 protsendil seirejaamadest on pinnavee keskmine nitraadisisaldus alla 25 mg/l. Enamikus pinnavee seirekohtadest on pinnavee nitraadisisaldus stabiilne või väheneb. Lämmastiku ja fosfori liiga mullas aasta kohta on vähendatud peamiselt sõnniku- ja mineraalväetisekoguste jätkuva vähendamisega, kuna Madalmaade tegevusprogrammides kehtestatud lämmastiku ja fosfori kasutamise norme on pidevalt vähendatud. Aruandeperioodil 2008–2011 klassifitseeriti kõik magevee- ja üleminekuveekogud eutroofseteks või hüpertroofseteks.

| (12) | Komisjon leiab Madalmaade 22. jaanuaril 2014 esitatud taotluse läbivaatamise põhjal ning arvestades tegevusprogrammi, teavet vee kvaliteedi kohta ning samuti otsusega 2010/65/EL lubatud erandist ja teistes liikmesriikides kehtivatest eranditest saadud kogemusi, et erandi lubamise tingimusi tuleb muuta. Sellest tulenevalt leiab komisjon, et põllumajandusettevõtetes, milles on vähemalt 80 % rohumaad ja mis asuvad tegevusprogrammis määratletud lõuna- ja keskosa liivastel ja lössimuldadel, võib kasutada rohusööjate kariloomade sõnnikut koguses, mis vastab kuni 230 kg lämmastikule hektari kohta aastas, samal ajal kui 250 kg lämmastikku hektari kohta aastas on lubatud ainult põllumajandusettevõtetes, milles on vähemalt 80 % rohumaad ja mis asuvad muudel muldadel. Komisjon leiab, et see ei piira direktiivi 91/676/EMÜ eesmärkide saavutamist, kui täidetakse teatavaid rangeid tingimusi. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon leiab Madalmaade 22. jaanuaril 2014 esitatud taotluse läbivaatamise põhjal ning arvestades tegevusprogrammi, teavet vee kvaliteedi kohta ning samuti otsusega 2010/65/EL lubatud erandist ja teistes liikmesriikides kehtivatest eranditest saadud kogemusi, et erandi lubamise tingimusi tuleb muuta. Sellest tulenevalt leiab komisjon, et põllumajandusettevõtetes, milles on vähemalt 80 % rohumaad ja mis asuvad tegevusprogrammis määratletud lõuna- ja keskosa liivastel ja lössimuldadel, võib kasutada rohusööjate kariloomade sõnnikut koguses, mis vastab kuni 230 kg lämmastikule hektari kohta aastas, samal ajal kui 250 kg lämmastikku hektari kohta aastas on lubatud ainult põllumajandusettevõtetes, milles on vähemalt 80 % rohumaad ja mis asuvad muudel muldadel. Komisjon leiab, et see ei piira direktiivi 91/676/EMÜ eesmärkide saavutamist, kui täidetakse teatavaid rangeid tingimusi.

| (13) | Need tingimused hõlmavad väetamiskava väljatöötamist põllumajandusettevõtte tasandil, väetamismeetodite dokumenteerimist väetamisarvestuse abil, regulaarseid mullaanalüüse, rohukatet talvel pärast maisikasvatust, rohumaa kündmist käsitlevaid erisätteid, sõnniku laotamist alles pärast rohumaa kündi, väetamise kohandamist vastavalt liblikõieliste taimede panusele, keemiliste fosforväetiste kasutamisest loobumist ning tugevdatud kontrolli. Kõnealuste tingimuste eesmärk on tagada põllukultuuride vajadustele vastav väetamine, mille puhul vähendatakse ja välditakse lämmastiku ja fosfori kadusid vette. |
| --- | --- |

(13)

Need tingimused hõlmavad väetamiskava väljatöötamist põllumajandusettevõtte tasandil, väetamismeetodite dokumenteerimist väetamisarvestuse abil, regulaarseid mullaanalüüse, rohukatet talvel pärast maisikasvatust, rohumaa kündmist käsitlevaid erisätteid, sõnniku laotamist alles pärast rohumaa kündi, väetamise kohandamist vastavalt liblikõieliste taimede panusele, keemiliste fosforväetiste kasutamisest loobumist ning tugevdatud kontrolli. Kõnealuste tingimuste eesmärk on tagada põllukultuuride vajadustele vastav väetamine, mille puhul vähendatakse ja välditakse lämmastiku ja fosfori kadusid vette.

| (14) | Madalmaade esitatud teabest selgub, et rohusööjate kariloomade sõnniku kasutamise lubamine koguses, mis vastab kuni 230 kg lämmastikule hektari kohta aastas põllumajandusettevõtetes, milles on vähemalt 80 % rohumaad ja mis asuvad tegevusprogrammis määratletud lõuna- ja keskosa liivastel ja lössimuldadel, ning kuni 250 kg lämmastikule hektari kohta aastas põllumajandusettevõtetes, milles on vähemalt 80 % rohumaad ja mis asuvad muudel muldadel, on põhjendatud selliste objektiivsete kriteeriumidega nagu sademete suur netokogus, pikad kasvuperioodid ja hästi lämmastikku omastava rohumaa suur saagikus. |
| --- | --- |

(14)

Madalmaade esitatud teabest selgub, et rohusööjate kariloomade sõnniku kasutamise lubamine koguses, mis vastab kuni 230 kg lämmastikule hektari kohta aastas põllumajandusettevõtetes, milles on vähemalt 80 % rohumaad ja mis asuvad tegevusprogrammis määratletud lõuna- ja keskosa liivastel ja lössimuldadel, ning kuni 250 kg lämmastikule hektari kohta aastas põllumajandusettevõtetes, milles on vähemalt 80 % rohumaad ja mis asuvad muudel muldadel, on põhjendatud selliste objektiivsete kriteeriumidega nagu sademete suur netokogus, pikad kasvuperioodid ja hästi lämmastikku omastava rohumaa suur saagikus.

| (15) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 91/676/EMÜ artikli 9 alusel moodustatud nitraadikomitee arvamusega. |
| --- | --- |

(15)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 91/676/EMÜ artikli 9 alusel moodustatud nitraadikomitee arvamusega.

| (16) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiviga 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik, (4) nähakse ette mitmekülgne ja piiriülene lähenemine veekaitsele, mis on organiseeritud jõgede vesikondades eesmärgiga saavutada 2015. aastaks Euroopa veekogude hea seisund. Selle eesmärgi lahutamatu osa on toitainetesisalduse vähendamine. Käesoleva otsuse alusel erandi lubamisega ei piirata direktiivi 2000/60/EÜ sätete kohaldamist ega välistata, et direktiivist tulenevate kohustuste täitmiseks võib vaja minna täiendavaid meetmeid. |
| --- | --- |

(16)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiviga 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik, (4) nähakse ette mitmekülgne ja piiriülene lähenemine veekaitsele, mis on organiseeritud jõgede vesikondades eesmärgiga saavutada 2015. aastaks Euroopa veekogude hea seisund. Selle eesmärgi lahutamatu osa on toitainetesisalduse vähendamine. Käesoleva otsuse alusel erandi lubamisega ei piirata direktiivi 2000/60/EÜ sätete kohaldamist ega välistata, et direktiivist tulenevate kohustuste täitmiseks võib vaja minna täiendavaid meetmeid.

| (17) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2007. aasta direktiivis 2007/2/EÜ, millega rajatakse Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE), (5) on sätestatud Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuuri rajamise üldeeskirjad ühenduse keskkonnapoliitika ja selliste poliitikate või tegevuste rakendamiseks, millel võib olla mõju keskkonnale. Kõnealuse erandi rakendamisega seoses kogutud ruumiandmed peaksid olema kooskõlas osutatud direktiivi sätetega, kus need on kohaldatavad. Selleks et vähendada halduskoormust ja suurendada andmete sidusust, peaksid Madalmaad kõnealuse erandi raames vajalikke andmeid kogudes vajaduse korral kasutama teavet, mis on saadud sellise ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi alusel, mis on loodud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1306/2013 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008) (6) V jaotise II peatükile, |
| --- | --- |

(17)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2007. aasta direktiivis 2007/2/EÜ, millega rajatakse Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE), (5) on sätestatud Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuuri rajamise üldeeskirjad ühenduse keskkonnapoliitika ja selliste poliitikate või tegevuste rakendamiseks, millel võib olla mõju keskkonnale. Kõnealuse erandi rakendamisega seoses kogutud ruumiandmed peaksid olema kooskõlas osutatud direktiivi sätetega, kus need on kohaldatavad. Selleks et vähendada halduskoormust ja suurendada andmete sidusust, peaksid Madalmaad kõnealuse erandi raames vajalikke andmeid kogudes vajaduse korral kasutama teavet, mis on saadud sellise ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi alusel, mis on loodud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1306/2013 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008) (6) V jaotise II peatükile,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Madalmaadele tehakse erand, mida taotleti 22. jaanuari 2014. aasta kirjas ja mille eesmärk on saada luba laotada igal aastal maale suurem kogus rohusööjate kariloomade sõnnikut, kui on ette nähtud direktiivi 91/676/EMÜ III lisa punkti 2 alapunktis a, kui on täidetud käesolevas otsuses esitatud tingimused.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1)   „rohumaapõhine põllumajandusettevõte”— ettevõte, kus vähemalt 80 % alast, millele sõnnikut laotatakse, on rohumaa;

2)   „rohusööjad kariloomad”— veised (välja arvatud piimavasikad), lambad, kitsed ja hobused, eeslid, hirved ja vesipühvlid;

3)   „põllumajandusmaa”— eraomanduses, renditav või põllumajandusettevõtja poolt muu isikliku kirjaliku lepingu alusel haritav maa-ala, mille haldamise eest on põllumajandusettevõtja otseselt vastutav;

4)   „rohumaa”— püsirohumaa või ajutine rohumaa, mida kasutatakse vähem kui viis aastat.

Artikkel 3

Reguleerimisala

Käesolevat otsust kohaldatakse igale rohumaapõhisele põllumajandusettevõttele eraldi, kui artiklites 4, 5 ja 6 sätestatud tingimused on täidetud.

Artikkel 4

Iga-aastane taotlemine ja kohustus

1.   Käesoleva otsuse kohast erandit taotlevad põllumajandustootjad esitavad pädevale asutusele igal aastal sellekohase taotluse.

2.   Koos lõikes 1 osutatud taotluse esitamisega võtavad nad endale kirjalikult kohustuse täita artiklites 5 ja 6 sätestatud tingimusi.

Artikkel 5

Sõnniku ja muude väetiste laotamine

1.   Rohusööjate kariloomade sõnniku kogus, mida igal aastal rohumaapõhistes põllumajandusettevõtetes maale laotatakse, sealhulgas loomade enda poolt sinna tekitatud sõnnik, ei ületa sõnnikukogust, mis sisaldab 230 kg lämmastikku hektari kohta aastas põllumajandusettevõtetes, milles on vähemalt 80 % rohumaad ja mis asuvad tegevusprogrammis määratletud lõuna- ja keskosa liivastel ja lössimuldadel, ning kuni 250 kg lämmastikku hektari kohta aastas põllumajandusettevõtetes, milles on vähemalt 80 % rohumaad ja mis asuvad muudel muldadel; seejuures peavad olema täidetud lõigetes 2–9 sätestatud tingimused.

2.   Lämmastiku ja fosfaadi üldkogused vastavad asjaomase põllukultuuri toitainevajadusele ning maapinnast saadavale lämmastikule. Lämmastiku ja fosfaadi üldkogused ei ületa tegevusprogrammis kehtestatud suurimaid kasutuskoguseid.

3.   Käesoleva otsuse kohase erandiga hõlmatud põllumajandusettevõtetes ei ole lubatud kasutada keemilisi fosforväetisi.

4.   Iga põllumajandusettevõte koostab väetamiskava, milles on kirjeldatud põllumajandusmaa külvikord ja sõnniku ning muude lämmastik- ja fosforväetiste kavandatud kasutamine. Iga kalendriaasta kava on põllumajandusettevõttes kättesaadav esimesel aastal hiljemalt juuniks ning järgmistel aastatel veebruariks.

5.   Väetamiskava sisaldab järgmist:

| a) | kariloomade arv, lauda ja ladustamissüsteemi kirjeldus, sealhulgas olemasoleva sõnnikuhoidla maht; |
| --- | --- |

a)

kariloomade arv, lauda ja ladustamissüsteemi kirjeldus, sealhulgas olemasoleva sõnnikuhoidla maht;

| b) | põllumajandusettevõttes tekkiva sõnniku lämmastikusisalduse (välja arvatud lauda- ja laokaod) ja fosforisisalduse arvutus; |
| --- | --- |

b)

põllumajandusettevõttes tekkiva sõnniku lämmastikusisalduse (välja arvatud lauda- ja laokaod) ja fosforisisalduse arvutus;

| c) | põllukultuuride külvikorrakava, milles on kindlaks määratud iga põllu heintaimede ja muude põllukultuuride all olev kasvupind koos skemaatilise kaardiga, millel on märgitud iga põllu asukoht; |
| --- | --- |

c)

põllukultuuride külvikorrakava, milles on kindlaks määratud iga põllu heintaimede ja muude põllukultuuride all olev kasvupind koos skemaatilise kaardiga, millel on märgitud iga põllu asukoht;

| d) | põllukultuuride eeldatav lämmastiku- ja fosforivajadus; |
| --- | --- |

d)

põllukultuuride eeldatav lämmastiku- ja fosforivajadus;

| e) | põllumajandusettevõtte maal kasutamata jääva ja allhankijatele tarnitava sõnniku liik ja kogus; |
| --- | --- |

e)

põllumajandusettevõtte maal kasutamata jääva ja allhankijatele tarnitava sõnniku liik ja kogus;

| f) | sissetoodud ja põllumajandusettevõtte maal kasutatava sõnniku kogus; |
| --- | --- |

f)

sissetoodud ja põllumajandusettevõtte maal kasutatava sõnniku kogus;

| g) | orgaanilise mineraliseerumise, liblikõieliste taimede ja atmosfääri sadestumise osakaalu ning pinnases oleva lämmastiku koguse arvestus hetkel, kui põllukultuur hakkab seda kasutama olulistes kogustes; |
| --- | --- |

g)

orgaanilise mineraliseerumise, liblikõieliste taimede ja atmosfääri sadestumise osakaalu ning pinnases oleva lämmastiku koguse arvestus hetkel, kui põllukultuur hakkab seda kasutama olulistes kogustes;

| h) | sõnnikuga antav lämmastiku ja fosfori kogus igale põllule (põllukultuuri ja pinnasetüübi poolest samalaadsed põllumajandusettevõtte maatükid); |
| --- | --- |

h)

sõnnikuga antav lämmastiku ja fosfori kogus igale põllule (põllukultuuri ja pinnasetüübi poolest samalaadsed põllumajandusettevõtte maatükid);

| i) | keemiliste ja muude väetistega antava lämmastiku kogus igale põllule; |
| --- | --- |

i)

keemiliste ja muude väetistega antava lämmastiku kogus igale põllule;

| j) | arvutused selle kohta, kas lämmastiku ja fosfori kasutamine vastab kasutamisnormidele. |
| --- | --- |

j)

arvutused selle kohta, kas lämmastiku ja fosfori kasutamine vastab kasutamisnormidele.

Vastavuse tagamiseks kava ja põllumajandustegevuse vahel vaadatakse kava läbi hiljemalt seitsme päeva jooksul pärast põllumajandustegevuse iga muudatust.

6.   Iga põllumajandusmaa kohta tuleb pidada väetamisarvestust. Kõnealune arvestus esitatakse pädevale asutusele iga kalendriaasta kohta.

7.   Väetamisarvestuses esitatakse järgmised andmed:

| a) | põllukultuurialune kasvupind; |
| --- | --- |

a)

põllukultuurialune kasvupind;

| b) | kariloomade arv ja liik; |
| --- | --- |

b)

kariloomade arv ja liik;

| c) | sõnnikutoodang looma kohta; |
| --- | --- |

c)

sõnnikutoodang looma kohta;

| d) | põllumajandusettevõtte imporditud väetiste kogus; |
| --- | --- |

d)

põllumajandusettevõtte imporditud väetiste kogus;

| e) | põllumajandusettevõttest välja veetud sõnniku kogus ja selle saajad. |
| --- | --- |

e)

põllumajandusettevõttest välja veetud sõnniku kogus ja selle saajad.

8.   Iga üksikerandit kasutav rohumaapõhine põllumajandusettevõte on nõus väetisekasutuse ja väetamisarvestuse kontrollimisega.

9.   Igas üksikerandit kasutavas põllumajandusettevõttes tehakse korrapäraselt vähemalt üks kord nelja aasta jooksul kõikidel külvikorra ja pinnase omaduste poolest samalaadsetel maa-aladel pinnases oleva lämmastiku ja fosfori analüüs.

Lämmastikusisalduse analüüs, milles käsitletakse mineraallämmastikku ja näitajaid, mis võimaldavad hinnata orgaanilise mineraliseerumise panust lämmastikusisaldusse, tehakse pärast rohumaade kündi põllumajandusettevõtte iga samalaadse ala kohta.

Esimeses ja teises lõigus osutatud analüüside puhul on nõutav vähemalt üks analüüs viie hektari kohta.

10.   Sõnnikut ei laotata sügisel enne rohumaa harimist.

Artikkel 6

Maakate

1.   Käesoleva otsuse kohast erandit kasutav põllumajandustootja peab oma põllumajandusettevõttes kasvatama heintaimi alal, mis moodustab sõnniku laotamiseks olemasolevast kasvupinnast 80 % või rohkem.

2.   Käesoleva otsuse kohast erandit kasutav põllumajandustootja peab lisaks võtma järgmised meetmed:

| a) | leostumisvõimaluste vähendamiseks külvatakse liivasele ja lössimullale pärast maisi heintaimed või muud põllukultuurid, mis tagavad talvise pinnakatte; |
| --- | --- |

a)

leostumisvõimaluste vähendamiseks külvatakse liivasele ja lössimullale pärast maisi heintaimed või muud põllukultuurid, mis tagavad talvise pinnakatte;

| b) | selleks et haritava maa püsirohukate taastaks sügisesi nitraadikaotuseid aluspinnases ning et piirata talviseid kadusid, ei künta vahekultuure sisse enne 1. veebruari; |
| --- | --- |

b)

selleks et haritava maa püsirohukate taastaks sügisesi nitraadikaotuseid aluspinnases ning et piirata talviseid kadusid, ei künta vahekultuure sisse enne 1. veebruari;

| c) | liivastel ja lössimuldadel asuvad rohumaad küntakse ainult kevadel; |
| --- | --- |

c)

liivastel ja lössimuldadel asuvad rohumaad küntakse ainult kevadel;

| d) | sisseküntud rohumaale järgneb kõikidel pinnasetüüpidel kohe suure lämmastikunõudlusega põllukultuur ning väetamine põhineb mineraallämmastikku ning muid näitajaid käsitleval pinnase analüüsil, mida saab võtta aluseks pinnase orgaanilise mineraliseerumise tulemusel vabaneva lämmastiku hindamisel, ning |
| --- | --- |

d)

sisseküntud rohumaale järgneb kõikidel pinnasetüüpidel kohe suure lämmastikunõudlusega põllukultuur ning väetamine põhineb mineraallämmastikku ning muid näitajaid käsitleval pinnase analüüsil, mida saab võtta aluseks pinnase orgaanilise mineraliseerumise tulemusel vabaneva lämmastiku hindamisel, ning

| e) | kui külvikorrad sisaldavad liblikõielisi või muid õhulämmastikku siduvaid taimi, vähendatakse väetiste kasutamist vastavalt. |
| --- | --- |

e)

kui külvikorrad sisaldavad liblikõielisi või muid õhulämmastikku siduvaid taimi, vähendatakse väetiste kasutamist vastavalt.

3.   Erandina punktist c on rohumaa kündmine sügisel lubatud lillesibulate istutamiseks.

Artikkel 7

Sõnnikutootmise meetmed

Madalmaade riigiasutused tagavad, et nii lämmastiku kui ka fosfori suhtes ei ületaks sõnnikutoodang riigis 2002. aasta taset. See tähendab, et sigade ja kodulindude puhul säilitatakse tootmisõigusi käesoleva otsusega lubatud erandi kohaldamise ajal.

Lisaks sellele tagavad Madalmaade pädevad asutused, et alates 2015. aasta jaanuarist töödeldakse asjakohane osa piimasektoris üle jäävast sõnnikust.

Artikkel 8

Seire

1.   Pädevad asutused koostavad kaardid, millel on esitatud rohumaapõhiste põllumajandusettevõtete protsent, kariloomade protsent ja üksikerandi alla kuuluva põllumajandusmaa protsent igas omavalitsuses, ning ajakohastavad neid igal aastal.

2.   Erandi kasutamise kontrolli keskustes luuakse toimiv seirevõrgustik proovide võtmiseks pinnases olevast veest, ojadest ja madalast põhjaveest.

3.   Seirevõrgustikku kuulub vähemalt 300 üksikerandit kasutavat põllumajandusettevõtet ja see hõlmab kõiki pinnasetüüpe (savi, turvas, liiv- ja liiv-lössimullad), väetamismeetodeid ja külvikordi. Käesoleva otsuse kohaldamisaja jooksul seirevõrgustiku koosseisu ei muudeta.

4.   Seire ja pideva toitainete analüüsi alusel saadakse andmeid maade kasutamise kohta kohalikul tasandil, külvikordade ja väetamismeetodite kohta üksikerandit kasutavates põllumajandusettevõtetes. Neid andmeid saab kasutada nitraatide leostumise ulatuse ja fosforikadude mudelarvutusteks põldudel, kus kasutatakse rohusööjate kariloomade sõnnikut koguses, mis vastab kuni 230 kg või 250 kg lämmastikule hektari kohta aastas.

5.   Seirevõrgustikku kuuluvate põllumajandusettevõtete madala põhjavee, pinnasevee, äravooluvee ja ojade seirevõrgustikust saadakse andmeid lämmastiku- ja fosforisisalduse kohta vees, mis voolab juurte tsoonist põhjavette ning maapealsesse veesüsteemi.

6.   Liivmuldadel asuvate põllumajandusalade puhul tuleb kohaldada tugevdatud veeseiret.

Artikkel 9

Kontrollid

1.   Pädev riigiasutus teeb halduskontrolle kõikide üksikerandit kasutavate põllumajandusettevõtete suhtes, et hinnata, kas maa harimisel peetakse kinni rohusööjate kariloomade sõnnikuga maasse viidava lämmastiku ülempiirist 230 kg või 250 kg hektari kohta aastas põllumajandusettevõtetes, kus on vähemalt 80 % rohumaad, samuti üldlämmastiku ja -fosfaadi kasutamise normidest ning maakasutuse tingimustest. Kui riiklike asutuste tehtud kontrolli käigus selgub, et artiklites 5 ja 6 sätestatud tingimused ei ole täidetud, teavitatakse sellest taotluse esitajat. Sel juhul loetakse taotlus tagasilükatuks.

2.   Kontrolliprogramm koostatakse riskianalüüsi põhjal ja kontrollide sagedus peab olema asjakohane; programm tugineb eelnevate aastate kontrollide tulemustele, direktiivi 91/676/EMÜ rakendusaktide üldiste pisteliste kontrollide tulemustele ja mis tahes teabele, mis võib viidata nõuete rikkumisele.

Vähemalt 5 % üksikerandit kasutavates põllumajandusettevõtetes tehakse halduskontrolle maa kasutamise, kariloomade arvu ja sõnnikutootmise suhtes.

Käesoleva otsuse artiklites 5 ja 6 sätestatud tingimuste täitmise kontrollimiseks tehakse põldtunnustamisi vähemalt 7 % käesoleva otsuse kohast üksikerandit kasutavates põllumajandusettevõtetes.

3.   Pädevatele asutustele antakse volitused ja vahendid, mis on vajalikud selleks, et kontrollida vastavust käesoleva otsuse alusel tehtud erandile.

Artikkel 10

Aruandlus

1.   Pädevad asutused esitavad komisjonile iga aasta märtsiks aruande, mis sisaldab järgmist teavet:

| a) | väetamisega seotud andmed kõikides üksikerandit kasutavates põllumajandusettevõtetes, sealhulgas teave saagiste ja mullatüübi kohta; |
| --- | --- |

a)

väetamisega seotud andmed kõikides üksikerandit kasutavates põllumajandusettevõtetes, sealhulgas teave saagiste ja mullatüübi kohta;

| b) | kariloomade arvu suundumused Madalmaade igas kariloomakategoorias ja erandit kasutavates põllumajandusettevõtetes; |
| --- | --- |

b)

kariloomade arvu suundumused Madalmaade igas kariloomakategoorias ja erandit kasutavates põllumajandusettevõtetes;

| c) | siseriikliku sõnnikutootmise suundumused sõnnikus oleva lämmastiku ja fosfori koguste arvestuses; |
| --- | --- |

c)

siseriikliku sõnnikutootmise suundumused sõnnikus oleva lämmastiku ja fosfori koguste arvestuses;

| d) | kokkuvõte sigade ja kodulindude sõnniku eritumiskoefitsiendi kontrollimiste tulemustest riigi tasandil; |
| --- | --- |

d)

kokkuvõte sigade ja kodulindude sõnniku eritumiskoefitsiendi kontrollimiste tulemustest riigi tasandil;

| e) | käesoleva otsuse artikli 8 lõikes 1 osutatud kaardid, millel on esitatud põllumajandusettevõtete, kariloomade ning üksikerandiga hõlmatud põllumajandusmaa protsent igas omavalitsusüksuses; |
| --- | --- |

e)

käesoleva otsuse artikli 8 lõikes 1 osutatud kaardid, millel on esitatud põllumajandusettevõtete, kariloomade ning üksikerandiga hõlmatud põllumajandusmaa protsent igas omavalitsusüksuses;

| f) | veeseire tulemused, sealhulgas teave põhja- ja pinnavee veekvaliteedi suundumuste kohta ning andmed erandi mõju kohta vee kvaliteedile; |
| --- | --- |

f)

veeseire tulemused, sealhulgas teave põhja- ja pinnavee veekvaliteedi suundumuste kohta ning andmed erandi mõju kohta vee kvaliteedile;

| g) | andmed lämmastiku- ja fosforisisalduse kohta vees, mis voolab juurtetsoonist põhjavette ning maapealsesse veesüsteemi, nagu on osutatud artikli 8 lõikes 5, ning liivmuldadel asuvate põllumajandusalade artikli 8 lõikes 6 osutatud tugevdatud veekontrolli tulemused; |
| --- | --- |

g)

andmed lämmastiku- ja fosforisisalduse kohta vees, mis voolab juurtetsoonist põhjavette ning maapealsesse veesüsteemi, nagu on osutatud artikli 8 lõikes 5, ning liivmuldadel asuvate põllumajandusalade artikli 8 lõikes 6 osutatud tugevdatud veekontrolli tulemused;

| h) | uuringute tulemused, milles käsitletakse andmeid maade kasutamise kohta kohalikul tasandil, külvikordi ja väetamismeetodeid, ning nitraatide leostumise ja fosforikao artikli 8 lõikes 4 osutatud mudelarvutuste tulemused üksikerandit kasutavates põllumajandusettevõtetes; |
| --- | --- |

h)

uuringute tulemused, milles käsitletakse andmeid maade kasutamise kohta kohalikul tasandil, külvikordi ja väetamismeetodeid, ning nitraatide leostumise ja fosforikao artikli 8 lõikes 4 osutatud mudelarvutuste tulemused üksikerandit kasutavates põllumajandusettevõtetes;

| i) | hinnang artiklis 9 osutatud erandi tingimuste rakendamisele põllumajandusettevõtete kontrollimise tulemuste põhjal ning teave tingimusi mittetäitvate põllumajandusettevõtete kohta, mis põhineb halduskontrollidel ja kohapealsetel kontrollidel. |
| --- | --- |

i)

hinnang artiklis 9 osutatud erandi tingimuste rakendamisele põllumajandusettevõtete kontrollimise tulemuste põhjal ning teave tingimusi mittetäitvate põllumajandusettevõtete kohta, mis põhineb halduskontrollidel ja kohapealsetel kontrollidel.

2.   Aruandes sisalduvad ruumiandmed peavad vastama direktiivi 2007/2/EÜ sätetele, kui need on kohaldatavad. Vajalike andmete kogumisel kasutavad Madalmaad vajaduse korral määruse (EL) nr 1306/2013 V jaotise II peatüki alusel loodud ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi raames saadud teavet.

Artikkel 11

Kohaldamine

Käesolev otsus kehtib 31. detsembrini 2017.

Artikkel 12

Käesolev otsus on adresseeritud Madalmaade Kuningriigile.

Brüssel, 16. mai 2014

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Janez POTOČNIK

---

(1)  EÜT L 375, 31.12.1991, lk 1.

1

(2)  ELT L 324, 10.12.2005, lk 89.

2

(3)  ELT L 35, 6.2.2010, lk 18.

3

(4)  EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1.

4

(5)  ELT L 108, 25.4.2007, lk 1.

5

(6)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 549.

6

---

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

| 20.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 148/95 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 148/95

---

ELI-ŠVEITSI ÜHISKOMITEE OTSUS nr 2/2014,

13. mai 2014,

millega muudetakse Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelises lepingus sisalduvat, mõiste „päritolustaatusega tooted” määratlust ja halduskoostöö meetodeid käsitlevat protokolli nr 3

(2014/292/EL)

ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel 22. juulil 1972 Brüsselis allkirjastatud lepingut, edaspidi „leping”, eriti selle artiklit 11,

võttes arvesse lepingu protokolli nr 3 mõiste „päritolustaatusega tooted” määratluse ja halduskoostöö meetodite kohta (edaspidi „protokoll nr 3”), eriti selle artiklit 39,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Horvaatia Vabariik (edaspidi „Horvaatia”) ühines Euroopa Liiduga 1. juulil 2013. |
| --- | --- |

(1)

Horvaatia Vabariik (edaspidi „Horvaatia”) ühines Euroopa Liiduga 1. juulil 2013.

| (2) | Pärast Horvaatia ühinemist reguleeritakse kaubavahetust Horvaatia ja Šveitsi Konföderatsiooni (edaspidi „Šveits”) vahel lepinguga ning Horvaatia ja Šveitsi vahel sõlmitud kaubanduslepingute kohaldamine katkestatakse alates nimetatud kuupäevast. |
| --- | --- |

(2)

Pärast Horvaatia ühinemist reguleeritakse kaubavahetust Horvaatia ja Šveitsi Konföderatsiooni (edaspidi „Šveits”) vahel lepinguga ning Horvaatia ja Šveitsi vahel sõlmitud kaubanduslepingute kohaldamine katkestatakse alates nimetatud kuupäevast.

| (3) | Alates Horvaatia ühinemisest tuleb Horvaatiast pärinevaid kaupu, mida lepingu raames imporditakse Šveitsi, käsitleda liidust pärinevatena. |
| --- | --- |

(3)

Alates Horvaatia ühinemisest tuleb Horvaatiast pärinevaid kaupu, mida lepingu raames imporditakse Šveitsi, käsitleda liidust pärinevatena.

| (4) | Seepärast peaks alates 1. juulist 2013 Horvaatia kaubavahetust Šveitsiga reguleerima käesoleva õigusaktiga muudetud lepingu alusel. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast peaks alates 1. juulist 2013 Horvaatia kaubavahetust Šveitsiga reguleerima käesoleva õigusaktiga muudetud lepingu alusel.

| (5) | Et tagada sujuv üleminek ja õiguskindlus, on vaja teha lepingu protokollis nr 3 mõned tehnilised muudatused ning võtta teatavad üleminekumeetmed. |
| --- | --- |

(5)

Et tagada sujuv üleminek ja õiguskindlus, on vaja teha lepingu protokollis nr 3 mõned tehnilised muudatused ning võtta teatavad üleminekumeetmed.

| (6) | Samalaadsed üleminekumeetmed ja -menetlused nähakse ette 2012. aasta ühinemisakti IV lisa punktis 5. |
| --- | --- |

(6)

Samalaadsed üleminekumeetmed ja -menetlused nähakse ette 2012. aasta ühinemisakti IV lisa punktis 5.

| (7) | Protokoll nr 3 peaks seepärast kehtima koos järgmiste üleminekusätetega alates 1. juulist 2013, |
| --- | --- |

(7)

Protokoll nr 3 peaks seepärast kehtima koos järgmiste üleminekusätetega alates 1. juulist 2013,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

I OSA

TEHNILISED MUUDATUSED LISAPROTOKOLLI TEKSTIS

Artikkel 1

Päritolureeglid

Protokolli nr 3 muudetakse järgmiselt:

| a) | IVa lisa asendatakse käesoleva otsuse I lisas esitatud tekstiga; |
| --- | --- |

a)

IVa lisa asendatakse käesoleva otsuse I lisas esitatud tekstiga;

| b) | IVb lisa asendatakse käesoleva otsuse II lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

b)

IVb lisa asendatakse käesoleva otsuse II lisas esitatud tekstiga.

II OSA

ÜLEMINEKUSÄTTED

Artikkel 2

Kauba päritolu tõendamine ja halduskoostöö

1.   Horvaatia ja Šveits aktsepteerivad teineteise poolt välja antud või sooduslepingute raames nõuetekohaselt koostatud päritolutõendeid järgmistel tingimustel:

| a) | kõnealune päritolu tagab tariifse sooduskohtlemise vastavalt lepingus sisalduvatele tariifsetele soodusmeetmetele; |
| --- | --- |

a)

kõnealune päritolu tagab tariifse sooduskohtlemise vastavalt lepingus sisalduvatele tariifsetele soodusmeetmetele;

| b) | päritolutõend ja veodokumendid anti välja või vormistati hiljemalt päev enne ühinemiskuupäeva ning |
| --- | --- |

b)

päritolutõend ja veodokumendid anti välja või vormistati hiljemalt päev enne ühinemiskuupäeva ning

| c) | päritolutõend esitatakse tolliasutusele nelja kuu jooksul pärast ühinemise kuupäeva. |
| --- | --- |

c)

päritolutõend esitatakse tolliasutusele nelja kuu jooksul pärast ühinemise kuupäeva.

Kui kaup on impordiks deklareeritud kas Horvaatias või Šveitsis enne ühinemiskuupäeva vastavalt Horvaatia ja Šveitsi vahel kõnealusel ajal kohaldatud sooduslepingule, võib aktsepteerida ka selle lepingu raames tagantjärele välja antud päritolutõendit tingimusel, et see esitatakse tolliasutustele nelja kuu jooksul alates ühinemiskuupäevast.

2.   Horvaatial on õigus jätta kehtivaks load, millega on Horvaatia ja Šveitsi vahel enne ühinemist kohaldatud sooduslepingu alusel antud „heakskiidetud eksportija” staatus, tingimusel et:

| a) | samasugune säte sisaldub ka Šveitsi ja Euroopa Ühenduse vahel enne ühinemiskuupäeva sõlmitud lepingus ning |
| --- | --- |

a)

samasugune säte sisaldub ka Šveitsi ja Euroopa Ühenduse vahel enne ühinemiskuupäeva sõlmitud lepingus ning

| b) | heakskiidetud eksportijad täidavad kõnealuse lepingu alusel kehtivaid päritolureegleid. |
| --- | --- |

b)

heakskiidetud eksportijad täidavad kõnealuse lepingu alusel kehtivaid päritolureegleid.

Need load asendatakse hiljemalt aasta pärast ühinemiskuupäeva uute lubadega, mis on välja antud vastavalt lepingu tingimustele.

3.   Šveitsi või Horvaatia pädevad tolliasutused võtavad vastu edaspidised lõigetes 1 ja 2 osutatud sooduslepingu alusel välja antud päritolutõendite järelkontrolli taotlused kolme aasta jooksul pärast asjaomase päritolutõendi väljaandmist ning kõnealused asutused võivad selliseid taotlusi esitada kolme aasta jooksul pärast seda, kui nad on koos impordideklaratsiooniga esitatud päritolutõendi heaks kiitnud.

Artikkel 3

Transiitkaup

1.   Lepingu sätteid võib kohaldada kas Horvaatiast Šveitsi või Šveitsist Horvaatiasse eksporditava kauba suhtes, mis vastab protokolli nr 3 sätetele ning mis on ühinemise kuupäeval kas teel või ajutiselt ladustatud Horvaatias või Šveitsis asuvas tollilaos või vabatsoonis.

2.   Sellistel juhtudel võidakse rakendada sooduskohtlemist tingimusel, et eksportiva riigi tolliasutuse poolt tagantjärele välja antud päritolutõend esitatakse importiva riigi tolliasutusele nelja kuu jooksul pärast ühinemiskuupäeva.

Artikkel 4

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Seda kohaldatakse alates 1. juulist 2013.

Brüssel, 13. mai 2014

Ühiskomitee nimel

eesistuja

Christian ETTER

---

I LISA

„IVa LISA

ARVEDEKLARATSIOONI TEKST

Arvedeklaratsioon, mille tekst on esitatud allpool, tuleb koostada kooskõlas joonealuste märkustega. Joonealuseid märkusi ei ole siiski vaja uuesti kirjutada.

Bulgaariakeelne tekst

Износителят на продуктите, обхванати от този документ — митническо разрешение No ... (1), декларира, че освен където ясно е отбелязано друго, тези продукти са с ... преференциален произход (2).

Hispaaniakeelne tekst

El exportador de los productos incluidos en el presente documento [autorización aduanera no ... (1)] declara que, salvo indicación en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial ... (2).

Tšehhikeelne tekst

Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení... (1)) prohlašuje, že kromě zřetelně označených mají tyto výrobky preferenční původ v ... (2).

Taanikeelne tekst

Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument, (toldmyndighedernes tilladelse nr. ... (1)), erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i ... (2).

Saksakeelne tekst

Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. ... (1)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anders angegeben, präferenzbegünstigte ... (2) Ursprungswaren sind.

Eestikeelne tekst

Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolliameti kinnitus nr. ... (1)) deklareerib, et need tooted on ... (2) sooduspäritoluga, välja arvatud juhul, kui on selgelt näidatud teisiti.

Kreekakeelne tekst

Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο [άδεια τελωνείου υπ' αριθ. ... (1)] δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής ... (2).

Ingliskeelne tekst

The exporter of the products covered by this document (customs authorization No ... (1)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of ... (2) preferential origin.

Prantsuskeelne tekst

L'exportateur des produits couverts par le présent document [autorisation douanière no ... (1)] déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l'origine préférentielle ... (2).

Horvaadikeelne tekst

Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br ... (1)) izjavljuje da su, osim ako je drukčije izričito navedeno, ovi proizvodi ... (2) preferencijalnog podrijetla.

Itaaliakeelne tekst

L'esportatore delle merci contemplate nel presente documento [autorizzazione doganale n. ... (1)] dichiara che, salvo indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale ... (2).

Lätikeelne tekst

To produktu eksportētājs, kuri ietverti šajā dokumentā (muitas atļauja Nr. ... (1)), deklarē, ka, izņemot tur, kur ir citādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir preferenciāla izcelsme ....

Leedukeelne tekst

Šiame dokumente išvardytų prekių eksportuotojas (muitinės liudi- jimo Nr. ... (1)) deklaruoja, kad, jeigu kitaip nenurodyta, tai yra ... (2) preferencinės kilmės prekės.

Ungarikeelne tekst

A jelen okmányban szereplő áruk exportőre (vámfelhatalmazási szám: ... (1)) kijelentem, hogy eltérő jelzés hianyában az áruk kedvezményes ... (2) származásúak.

Maltakeelne tekst

L-esportatur tal-prodotti koperti b'dan id-dokument (awtorizzazzjoni tad-dwana nru. ... (1)) jiddikjara li, ħlief fejn indikat b'mod ċar li mhux hekk, dawn il-prodotti huma ta' oriġini preferenzjali ... (2).

Hollandikeelne tekst

De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. ... (1)), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële ... oorsprong zijn (2).

Poolakeelne tekst

Eksporter produktów objętych tym dokumentem (upoważnienie władz celnych nr ... (1)) oświadcza, że — jeśli wyraźnie nie określono inaczej — produkty te mają ... (2) pochodzenie preferencyjne.

Portugalikeelne tekst

O exportador dos produtos cobertos pelo presente documento [autorização aduaneira n.o ... (1)], declara que, salvo expressamente indicado em contrário, estes produtos são de origem preferencial ... (2).

Rumeeniakeelne tekst

O exportador dos produtos cobertos pelo presente documento [autorização aduaneira n.o ... (1)], declara que, salvo expressamente indicado em contrário, estes produtos são de origem preferencial ... (2).

Slovakikeelne tekst

Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente [číslo povolenia... (1)] vyhlasuje, že okrem zreteľne označených majú tieto výrobky preferenčný pôvod v ... (2).

Sloveenikeelne tekst

Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov št. ... (1)) izjavlja, da, razen če ni drugače jasno navedeno, ima to blago preferencialno ... (2) poreklo.

Soomekeelne tekst

Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa n:o ... (1)) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja ... alkuperätuotteita (2).

Rootsikeelne tekst

Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyn- dighetens tillstånd nr ... (1)) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande ... ursprung (2).

... (3)

(Koht ja kuupäev)

... (4)

(Eksportija allkiri; lisaks sellele tuleb kirjutada loetavalt allakirjutaja nimi)

---

(1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb siia kanda heakskiidetud eksportija loa number. Kui liikumissertifikaati ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks.

1

(2)  Märkida toodete päritolu. Kui liikumissertifikaat käsitleb täielikult või osaliselt kaupu, mis pärinevad Ceutast või Melillast, peab eksportija need selgelt tähistama märkega CM dokumendis, mille alusel sertifikaat koostatakse.

2

(3)  Kui samad andmed sisalduvad dokumendis endas, võib need näitajad välja jätta.

3

(4)  Juhtudel, kus eksportija ei ole kohustatud alla kirjutama, kehtib allkirja väljajätmine ka dokumendile allakirjutanud isiku nime väljajätmise kohta.”

4

---

II LISA

„IVb LISA

EUR-MED ARVEDEKLARATSIOONI TEKST

EUR-MED arvedeklaratsioon, mille tekst on esitatud allpool, tuleb koostada kooskõlas joonealuste märkustega. Joonealuseid märkusi ei ole siiski vaja uuesti kirjutada.

Bulgaariakeelne tekst

Износителят на продуктите, обхванати от този документ — митническо разрешение No ... (1) декларира, че освен където ясно е отбелязано друго, тези продукти са с ... преференциален произход (2).

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Hispaaniakeelne tekst

El exportador de los productos incluidos en el presente documento [autorización aduanera no ... (1)] declara que, salvo indicación en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial ... (2).

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Tšehhikeelne tekst

Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení ... (1)) prohlašuje, že kromě zřetelně označených mají tyto výrobky preferenční původ v ... (2).

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Taanikeelne tekst

Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument, (toldmyndighedernes tilladelse nr. ... (1)), erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i ... (2).

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Saksakeelne tekst

Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. ... (1)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anders angegeben, präferenzbegünstigte ... (2) Ursprungswaren sind.

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Eestikeelne tekst

Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolliameti kinnitus nr ... (1)) deklareerib, et need tooted on ... (2) sooduspäritoluga, välja arvatud juhul, kui on selgelt näidatud teisiti

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Kreekakeelne tekst

Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο [άδεια τελωνείου υπ'αριθ. ... (1)] δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής ... (2).

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Ingliskeelne tekst

The exporter of the products covered by this document (customs authorisation No ... (1)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of ... (2) preferential origin.

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Prantsuskeelne tekst

L'exportateur des produits couverts par le présent document [autorisation douanière no ... (1)] déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l'origine préférentielle ... (2).

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Horvaadikeelne tekst

Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br ... (1) izjavljuje da su, osim ako je drukčije izričito navedeno, ovi proizvodi ... (2) preferencijalnog podrijetla;

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Itaaliakeelne tekst

L'esportatore delle merci contemplate nel presente documento [autorizzazione doganale n. ... (1)] dichiara che, salvo indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale ... (2).

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Lätikeelne tekst

To produktu eksportētājs, kuri ietverti šajā dokumentā (muitas atļauja Nr. ... (1)), deklarē, ka, izņemot tur, kur ir citādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir preferenciāla izcelsme ... (2):

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Leedukeelne tekst

Šiame dokumente išvardytų prekių eksportuotojas (muitinės liudijimo Nr. ... (1)) deklaruoja, kad, jeigu kitaip nenurodyta, tai yra ... (2) preferencinės kilmės prekės.

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Ungarikeelne tekst

A jelen okmányban szereplő áruk exportőre (vámfelhatalmazási szám: ... (1)) kijelentem, hogy eltérő jelzés hiányában az áruk kedvezményes ... (2) származásúak.

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Maltakeelne tekst

L-esportatur tal-prodotti koperti b'dan id-dokument (awtorizzazzjoni tad-dwana Nru ... (1)) jiddikjara li, ħlief fejn indikat b'mod ċar li mhux hekk, dawn il-prodotti huma ta' oriġini preferenzjali ... (2).

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Hollandikeelne tekst

De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. ... (1)), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële ... oorsprong zijn (2).

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Poolakeelne tekst

Eksporter produktów objętych tym dokumentem (upoważnienie władz celnych nr ... (1)) deklaruje, że z wyjątkiem gdzie jest to wyraźnie określone, produkty te mają ... (2) preferencyjne pochodzenie.

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Portugalikeelne tekst

O abaixo-assinado, exportador dos produtos abrangidos pelo presente documento [autorização aduaneira n.o ... (1)], declara que, salvo indicação expressa em contrário, estes produtos são de origem preferencial ... (2).

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Rumeeniakeelne tekst

Exportatorul produselor ce fac obiectul acestui document [autorizația vamală nr. ... (1)] declară că, exceptând cazul în care în mod expres este indicat altfel, aceste produse sunt de origine preferențială ... (2).

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Slovakikeelne tekst

Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente [číslo povolenia ... (1)] vyhlasuje, že okrem zreteľne označených, tieto výrobky majú preferenčný pôvod v ... (2).

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Sloveenikeelne tekst

Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov št. ... (1)) izjavlja, da, razen če ni drugače jasno navedeno, ima to blago preferencialno ... (2) poreklo.

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Soomekeelne tekst

Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa n:o ... (1)) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja ... alkuperätuotteita (2).

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Rootsikeelne tekst

Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstånd nr ... (1)) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande ... ursprung (2).

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

... (4)

(Koht ja kuupäev)

... (5)

(Eksportija allkiri; lisaks sellele tuleb kirjutada loetavalt allakirjutaja nimi)

---

(1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka märkida heakskiidetud eksportija loa number. Kui liikumissertifikaati ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks.

1

(2)  Märkida toodete päritolu. Kui liikumissertifikaat käsitleb täielikult või osaliselt kaupu, mis pärinevad Ceutast või Melillast, peab eksportija need selgelt tähistama märkega CM dokumendis, mille alusel sertifikaat koostatakse.

2

(3)  Täita või kustutada vastavalt vajadusele.

3

(4)  Kui samad andmed sisalduvad dokumendis endas, võib need näitajad välja jätta.

4

(5)  Kui eksportija allkirja ei nõuta, jäetakse koos allkirjaga märkimata ka allakirjutaja nimi.”

5

---