# Euroopan unionin L 144/2014

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 144 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 57. vuosikerta15. toukokuu 2014 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 144

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

57. vuosikerta15. toukokuu 2014

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | 2014/273/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 19 päivänä syyskuuta 2012, toimenpiteistä yrityksen ELAN d.o.o. hyväksi, valtiontuki 26379 (C13/10) (ent. NN 17/10), jotka Slovenia on toteuttanut
  (tiedoksiannettu numerolla C(2012) 6345)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2014/274/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 20 päivänä maaliskuuta 2013, valtiontuesta N:o SA.23420 (11/C, ex NN40/10), jonka Belgia on myöntänyt SA Ducroire -yritykselle
  (tiedoksiannettu numerolla C(2013) 1497)

   (
  1
  ) | 29 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

PÄÄTÖKSET

2014/273/EU

*

Komission päätös, annettu 19 päivänä syyskuuta 2012, toimenpiteistä yrityksen ELAN d.o.o. hyväksi, valtiontuki 26379 (C13/10) (ent. NN 17/10), jotka Slovenia on toteuttanut
  (tiedoksiannettu numerolla C(2012) 6345)

   (
  1
  )

ELAN

(tiedoksiannettu numerolla C(2012) 6345)

1

1

2014/274/EU

*

Komission päätös, annettu 20 päivänä maaliskuuta 2013, valtiontuesta N:o SA.23420 (11/C, ex NN40/10), jonka Belgia on myöntänyt SA Ducroire -yritykselle
  (tiedoksiannettu numerolla C(2013) 1497)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2013) 1497)

1

29

| | | III   Muut säädökset |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPAN TALOUSALUE |
| | * | Julkinen toisinto EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 244/12/KOL, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2012, Íslandsbankille myönnettävästä rakenneuudistustuesta (Islanti) | 70 |
| | * | Julkinen toisinto EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 290/12/KOL, annettu 11 päivänä heinäkuuta 2012, Landsbankinnille myönnetystä rakenneuudistustuesta (Islanti) | 121 |
| | * | Julkinen toisinto EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 291/12/KOL, annettu 11 päivänä heinäkuuta 2012, Arion Bankille myönnettävästä rakenneuudistustuesta (Islanti) | 169 |

III   Muut säädökset

EUROOPAN TALOUSALUE

*

Julkinen toisinto EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 244/12/KOL, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2012, Íslandsbankille myönnettävästä rakenneuudistustuesta (Islanti)

70

*

Julkinen toisinto EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 290/12/KOL, annettu 11 päivänä heinäkuuta 2012, Landsbankinnille myönnetystä rakenneuudistustuesta (Islanti)

121

*

Julkinen toisinto EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 291/12/KOL, annettu 11 päivänä heinäkuuta 2012, Arion Bankille myönnettävästä rakenneuudistustuesta (Islanti)

169

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

PÄÄTÖKSET

| 15.5.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 144/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.5.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 144/1

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 19 päivänä syyskuuta 2012,

toimenpiteistä yrityksen ELAN d.o.o. hyväksi, valtiontuki 26379 (C13/10) (ent. NN 17/10), jotka Slovenia on toteuttanut

(tiedoksiannettu numerolla C(2012) 6345)

(Ainoastaan sloveeninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2014/273/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

on mainitun artiklan mukaisesti pyytänyt asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa (1),

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

| (1) | Saksalainen hiihtovälinevalmistaja Marker Völkl International GmbH, jäljempänä ’kantelun tekijä’, teki 10 päivänä heinäkuuta 2008 kantelun, jossa se väitti, että Slovenia on myöntänyt valtiontukea Elan d.o.o. -yritykselle, jäljempänä ’Elan’. Kanteluhetkellä yrityksen nimi oli Skimar d.o.o. Komissio lähetti Slovenialle useita tietopyyntöjä, joihin Slovenia vastasi 14 päivänä lokakuuta 2008, 30 päivänä tammikuuta 2010 ja 22 päivänä helmikuuta 2010 päivätyillä kirjeillä. Marraskuussa 2009 komissio lähetti myös kantelun tekijälle tietopyynnön, johon tämä vastasi 5 päivänä maaliskuuta 2010. |
| --- | --- |

(1)

Saksalainen hiihtovälinevalmistaja Marker Völkl International GmbH, jäljempänä ’kantelun tekijä’, teki 10 päivänä heinäkuuta 2008 kantelun, jossa se väitti, että Slovenia on myöntänyt valtiontukea Elan d.o.o. -yritykselle, jäljempänä ’Elan’. Kanteluhetkellä yrityksen nimi oli Skimar d.o.o. Komissio lähetti Slovenialle useita tietopyyntöjä, joihin Slovenia vastasi 14 päivänä lokakuuta 2008, 30 päivänä tammikuuta 2010 ja 22 päivänä helmikuuta 2010 päivätyillä kirjeillä. Marraskuussa 2009 komissio lähetti myös kantelun tekijälle tietopyynnön, johon tämä vastasi 5 päivänä maaliskuuta 2010.

| (2) | Komissio ilmoitti Slovenialle 12 toukokuuta 2010 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukainen tukea koskeva menettely. |
| --- | --- |

(2)

Komissio ilmoitti Slovenialle 12 toukokuuta 2010 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukainen tukea koskeva menettely.

| (3) | Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä. (2) Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa toimenpiteistä. Komissio ei saanut asianomaisilta huomautuksia. |
| --- | --- |

(3)

Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä. (2) Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa toimenpiteistä. Komissio ei saanut asianomaisilta huomautuksia.

| (4) | Slovenia toimitti aloituspäätöksen jälkeen lisätietoja 9 päivänä kesäkuuta 2010, 10 päivänä kesäkuuta 2010 ja 16 päivänä kesäkuuta 2010 päivätyillä kirjeillä (viimeksi mainittuun kirjeeseen sisältyy 26 päivänä toukokuuta 2010, 28 päivänä toukokuuta 2010, 31 päivänä toukokuuta 2010 sekä 2 päivänä kesäkuuta 2010 ja 14 päivänä kesäkuuta 2010 päivätyt liitteet). Komissio lähetti Slovenian viranomaisille 16 päivänä elokuuta 2011 tietopyynnön, johon nämä vastasivat 10 päivänä lokakuuta 2011 päivätyllä kirjeellä. Tähän kirjeeseen toimitettiin useita liitteitä 11 päivänä lokakuuta 2011. Komission yksiköiden ja yrityksen edustajien välisen kokouksen jälkeen Slovenia toimitti lisätietoja 6 päivänä maaliskuuta 2012, 30 päivänä maaliskuuta 2012, 13 päivänä huhtikuuta 2012, 16 päivänä huhtikuuta 2012, 23 päivänä huhtikuuta 2012, 10 päivänä toukokuuta 2012, 15 päivänä toukokuuta 2012 ja 30 päivänä toukokuuta 2012 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(4)

Slovenia toimitti aloituspäätöksen jälkeen lisätietoja 9 päivänä kesäkuuta 2010, 10 päivänä kesäkuuta 2010 ja 16 päivänä kesäkuuta 2010 päivätyillä kirjeillä (viimeksi mainittuun kirjeeseen sisältyy 26 päivänä toukokuuta 2010, 28 päivänä toukokuuta 2010, 31 päivänä toukokuuta 2010 sekä 2 päivänä kesäkuuta 2010 ja 14 päivänä kesäkuuta 2010 päivätyt liitteet). Komissio lähetti Slovenian viranomaisille 16 päivänä elokuuta 2011 tietopyynnön, johon nämä vastasivat 10 päivänä lokakuuta 2011 päivätyllä kirjeellä. Tähän kirjeeseen toimitettiin useita liitteitä 11 päivänä lokakuuta 2011. Komission yksiköiden ja yrityksen edustajien välisen kokouksen jälkeen Slovenia toimitti lisätietoja 6 päivänä maaliskuuta 2012, 30 päivänä maaliskuuta 2012, 13 päivänä huhtikuuta 2012, 16 päivänä huhtikuuta 2012, 23 päivänä huhtikuuta 2012, 10 päivänä toukokuuta 2012, 15 päivänä toukokuuta 2012 ja 30 päivänä toukokuuta 2012 päivätyillä kirjeillä.

2.   TUEN KUVAUS

2.1   TUENSAAJA

| (5) | Elan on suksia ja huviveneitä, kuten jahteja, valmistava osakeyhtiö. Yhtiö on sijoittautunut Sloveniassa Begunje na Gorenjskemin alueelle, jolle voidaan antaa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettua aluetukea. (3)
  Elan työllistää tällä hetkellä noin 460 henkilöä, ja sillä on kaksi päätoimialaa: talviurheiluyksikkö ja meriyksikkö. Yhtiöllä on Sloveniassa ainoastaan yksi tytäryhtiö, Elan Inventa d.o.o. (urheiluvälineet), sekä useita kauppayhtiöitä muissa maissa. |
| --- | --- |

(5)

Elan on suksia ja huviveneitä, kuten jahteja, valmistava osakeyhtiö. Yhtiö on sijoittautunut Sloveniassa Begunje na Gorenjskemin alueelle, jolle voidaan antaa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettua aluetukea. (3)
  Elan työllistää tällä hetkellä noin 460 henkilöä, ja sillä on kaksi päätoimialaa: talviurheiluyksikkö ja meriyksikkö. Yhtiöllä on Sloveniassa ainoastaan yksi tytäryhtiö, Elan Inventa d.o.o. (urheiluvälineet), sekä useita kauppayhtiöitä muissa maissa.

| (6) | Vuoden 2010 kesäkuuhun asti ja arvioinnin kohteena olevien toimenpiteiden toteuttamisajankohtana Elanin yritysrakenne oli erilainen. Sen muodosti emoyhtiö Elan, jolla oli seuraavien neljän tytäryhtiön osakkuus:






  — | Elan d.o.o., jäljempänä ’Elan Winter sport’, joka huolehti Elan-yhtiön talviurheilutoiminnoista. Elan Winter sport oli puolestaan osakkaana useissa kauppayhtiöissä; |
| --- | --- | --- |

(6)

Vuoden 2010 kesäkuuhun asti ja arvioinnin kohteena olevien toimenpiteiden toteuttamisajankohtana Elanin yritysrakenne oli erilainen. Sen muodosti emoyhtiö Elan, jolla oli seuraavien neljän tytäryhtiön osakkuus:

—

Elan d.o.o., jäljempänä ’Elan Winter sport’, joka huolehti Elan-yhtiön talviurheilutoiminnoista. Elan Winter sport oli puolestaan osakkaana useissa kauppayhtiöissä;

| — | Elan Marine d.o.o., jäljempänä ’Elan Marine’, joka huolehti Elan-yhtiön meritoiminnoista. Elan Marine -yhtiöllä oli puolestaan osakkuus useissa tytäryhtiöissä, kuten 100-prosenttinen osakkuus yhtiöissä Elan PBO, Elan Marine Charter ja Elan Yachting d.o.o.; |
| --- | --- |

—

Elan Marine d.o.o., jäljempänä ’Elan Marine’, joka huolehti Elan-yhtiön meritoiminnoista. Elan Marine -yhtiöllä oli puolestaan osakkuus useissa tytäryhtiöissä, kuten 100-prosenttinen osakkuus yhtiöissä Elan PBO, Elan Marine Charter ja Elan Yachting d.o.o.;

| — | Elan Inventa d.o.o. (urheiluvälineyksikkö); |
| --- | --- |

—

Elan Inventa d.o.o. (urheiluvälineyksikkö);

| — | Marine Nova d.o.o. (lopettanut liiketoiminnan). |
| --- | --- |

—

Marine Nova d.o.o. (lopettanut liiketoiminnan).

| (7) | Elan on valtion omistuksessa. Tällä hetkellä 66,4 prosenttia sen osakkeista omistaa Posebna družba za podjetniško svetovanje, d.d. -yhtiö, jäljempänä ’PDP’, jonka omistaa kolmen valtio-omisteisen rahaston muodostama rahoitusalan holdingyhtiö. Lisäksi Elanin osakkeista omistaa 25 prosenttia Triglav Naložbe, finančna družba, d.d. -yhtiö, jäljempänä ’Triglav Naložbe’, joka on pääosin valtion omistama vakuutusyhtiö. Loput 8,6 prosenttia omistaa valtion omistama eläkerahasto Prvi pokojninski sklad (katso yksityiskohtainen kuvaus Elan-yhtiön osakkeenomistajista 2.2 kohdassa). Tutkinnan kohteena olevien toimenpiteiden toteuttamisajankohtana valtio oli myös Elan-yhtiön pääomistaja. Sen osakasrakenne oli kuitenkin hieman erilainen (katso myös 2.2 kohta). |
| --- | --- |

(7)

Elan on valtion omistuksessa. Tällä hetkellä 66,4 prosenttia sen osakkeista omistaa Posebna družba za podjetniško svetovanje, d.d. -yhtiö, jäljempänä ’PDP’, jonka omistaa kolmen valtio-omisteisen rahaston muodostama rahoitusalan holdingyhtiö. Lisäksi Elanin osakkeista omistaa 25 prosenttia Triglav Naložbe, finančna družba, d.d. -yhtiö, jäljempänä ’Triglav Naložbe’, joka on pääosin valtion omistama vakuutusyhtiö. Loput 8,6 prosenttia omistaa valtion omistama eläkerahasto Prvi pokojninski sklad (katso yksityiskohtainen kuvaus Elan-yhtiön osakkeenomistajista 2.2 kohdassa). Tutkinnan kohteena olevien toimenpiteiden toteuttamisajankohtana valtio oli myös Elan-yhtiön pääomistaja. Sen osakasrakenne oli kuitenkin hieman erilainen (katso myös 2.2 kohta).

| (8) | Vaikean vuoden 2004 jälkeen Elanin rahoitustilanne muuttui, ja yhtiö teki voittoa vuosina 2005 ja 2006 liikevaihdon kasvaessa. Yhtiön tilanne alkoi heiketä vuonna 2007, mikä johti liikevaihdon jatkuvaan pienenemiseen ja nettotappioihin vuosina 2007–2008 Yksityiskohtainen arvio Elanin rahoitustilanteesta esitetään johdanto-osan (68)–(74) kappaleessa. |
| --- | --- |

(8)

Vaikean vuoden 2004 jälkeen Elanin rahoitustilanne muuttui, ja yhtiö teki voittoa vuosina 2005 ja 2006 liikevaihdon kasvaessa. Yhtiön tilanne alkoi heiketä vuonna 2007, mikä johti liikevaihdon jatkuvaan pienenemiseen ja nettotappioihin vuosina 2007–2008 Yksityiskohtainen arvio Elanin rahoitustilanteesta esitetään johdanto-osan (68)–(74) kappaleessa.

| (9) | Tällä hetkellä on meneillään Elanin yksityistämisprosessi. Yhtiön suurin osakas PDP aikoo myydä osuutensa yhtiöstä ja neuvottelee parhaillaan mahdollisten tarjoajien kanssa. |
| --- | --- |

(9)

Tällä hetkellä on meneillään Elanin yksityistämisprosessi. Yhtiön suurin osakas PDP aikoo myydä osuutensa yhtiöstä ja neuvottelee parhaillaan mahdollisten tarjoajien kanssa.

2.2   TUENSAAJAN NYKYISET OSAKKEENOMISTAJAT JA TOIMENPITEIDEN MYÖNTÄMISAJANKOHTA

| (10) | Koska Elanin omistusrakenne ja omistajien henkilöllisyys sekä ohjaus- ja hallinnointijärjestelmä ovat olennaisia sen kysymyksen kannalta, onko Elanin hyväksi toteutetuissa toimenpiteissä kyse valtion varoista ja onko niiden katsottava johtuvan valtiosta, seuraavassa esitetään lyhyt kuvaus kaikista omistajista sekä yleiskatsaus niiden kunkin osakkuudesta Elanissa eri ajankohtina. Huomattakoon, että Elanin omistusrakenne muuttui vuonna 2007 tehdyn ensimmäisen pääomankorotuksen (toimenpide 1) ja vuonna 2008 tehdyn toisen pääomankorotuksen (toimenpide 2) välisenä aikana ja että muutoksia on tapahtunut edelleen. Yksityiskohtaiset tiedot ovat jäljempänä (katso johdanto-osan (19)–(22)). |
| --- | --- |

(10)

Koska Elanin omistusrakenne ja omistajien henkilöllisyys sekä ohjaus- ja hallinnointijärjestelmä ovat olennaisia sen kysymyksen kannalta, onko Elanin hyväksi toteutetuissa toimenpiteissä kyse valtion varoista ja onko niiden katsottava johtuvan valtiosta, seuraavassa esitetään lyhyt kuvaus kaikista omistajista sekä yleiskatsaus niiden kunkin osakkuudesta Elanissa eri ajankohtina. Huomattakoon, että Elanin omistusrakenne muuttui vuonna 2007 tehdyn ensimmäisen pääomankorotuksen (toimenpide 1) ja vuonna 2008 tehdyn toisen pääomankorotuksen (toimenpide 2) välisenä aikana ja että muutoksia on tapahtunut edelleen. Yksityiskohtaiset tiedot ovat jäljempänä (katso johdanto-osan (19)–(22)).

2.2.1   Elanin osakkeenomistajien kuvaus

KAD

| (11) | Kapitalska družba pokojninskega in invalidskega zavarovanja, d.d., jäljempänä ’KAD’, on osakeyhtiö, jonka ainoa osakas on Slovenia. KAD hallinnoi Slovenian valtion eläkerahastojen varoja. Se myös vastaa valtion omaisuuserien yksityistämisestä. KAD-yhtiöön sovelletaan Slovenian osakeyhtiölakia (ZGD-1, Zakon o gospodarskih družbah). KAD-yhtiöllä on sen mukaisesti edustajisto, hallintoneuvosto ja johtokunta. Slovenian hallitus nimittää kaikki edustajiston 15 jäsentä (joista viisi edustaa eläkeläisiä ja alentuneesti työkykyisiä työntekijöitä, viisi työnantajia ja vakuutettuja ja viisi Slovenian hallitusta) sekä kaikki hallintoneuvoston yhdeksän jäsentä. Hallituksen edustajat kutsutaan edustajiston kokouksiin. |
| --- | --- |

(11)

Kapitalska družba pokojninskega in invalidskega zavarovanja, d.d., jäljempänä ’KAD’, on osakeyhtiö, jonka ainoa osakas on Slovenia. KAD hallinnoi Slovenian valtion eläkerahastojen varoja. Se myös vastaa valtion omaisuuserien yksityistämisestä. KAD-yhtiöön sovelletaan Slovenian osakeyhtiölakia (ZGD-1, Zakon o gospodarskih družbah). KAD-yhtiöllä on sen mukaisesti edustajisto, hallintoneuvosto ja johtokunta. Slovenian hallitus nimittää kaikki edustajiston 15 jäsentä (joista viisi edustaa eläkeläisiä ja alentuneesti työkykyisiä työntekijöitä, viisi työnantajia ja vakuutettuja ja viisi Slovenian hallitusta) sekä kaikki hallintoneuvoston yhdeksän jäsentä. Hallituksen edustajat kutsutaan edustajiston kokouksiin.

KAD-PPS

| (12) | Prvi pokojninski sklad on Slovenian tasavallan merkittävin eläkerahasto, minkä vuoksi se on kokonaan valtion omistama. KAD hallinnoi tätä eläkerahastoa ja valvoo myös PPS-yhtiön osakkuutta Elanissa, jäljempänä ’KAD-PPS’. |
| --- | --- |

(12)

Prvi pokojninski sklad on Slovenian tasavallan merkittävin eläkerahasto, minkä vuoksi se on kokonaan valtion omistama. KAD hallinnoi tätä eläkerahastoa ja valvoo myös PPS-yhtiön osakkuutta Elanissa, jäljempänä ’KAD-PPS’.

DSU

| (13) | Družba za svetovanje in upravljanje, d.o.o., jäljempänä ’DSU’, on valtion kokonaan omistama omaisuudenhoito- ja konsultointiosakeyhtiö. Se vastaa muun muassa valtion omaisuuserien yksityistämisestä. DSU-yhtiöllä on hallintoneuvosto, jossa on kolme jäsentä. Kaksi heistä on Slovenian hallituksen nimittämiä ja kolmas yhtiön työntekijöiden nimittämä. Jos työntekijöiden edustajaa ei ole nimitetty, myös kolmas edustaja on Slovenian hallituksen nimittämä. Hallintoneuvosto nimittää DSU:n toimitusjohtajan, joka johtaa yhtiön liiketoimintaa. |
| --- | --- |

(13)

Družba za svetovanje in upravljanje, d.o.o., jäljempänä ’DSU’, on valtion kokonaan omistama omaisuudenhoito- ja konsultointiosakeyhtiö. Se vastaa muun muassa valtion omaisuuserien yksityistämisestä. DSU-yhtiöllä on hallintoneuvosto, jossa on kolme jäsentä. Kaksi heistä on Slovenian hallituksen nimittämiä ja kolmas yhtiön työntekijöiden nimittämä. Jos työntekijöiden edustajaa ei ole nimitetty, myös kolmas edustaja on Slovenian hallituksen nimittämä. Hallintoneuvosto nimittää DSU:n toimitusjohtajan, joka johtaa yhtiön liiketoimintaa.

Zavarovalnica Triglav

| (14) | Zavarovalnica Triglav, d.d., jäljempänä ’Zavarovalnica Triglav’, on erilaisia vahinko- ja henkivakuutuksia sekä sairaus- ja tapaturmavakuutuksia tarjoava yhtiö. Sen osakkeista on 67,7 prosenttia sellaisten yhtiöiden omistuksessa, joiden suurin omistaja valtio on suoraan tai välillisesti. Tuen myöntämishetkellä Zavarovalnica Triglav -yhtiön suurimpia osakkeenomistajia olivat valtion kokonaan omistama eläke- ja työkyvyttömyysvakuutuslaitos Zavod za pokojninsko in invalidsko zavarovanje, jäljempänä ’ZIPZ’, jolla on 34,5 prosentin omistusosuus Zavarovalnica Triglav -yhtiöstä; Slovenian valtion kokonaan omistama vastuuvakuutusyhtiö Slovenska odškodninska družba, d.d., jäljempänä ’SOD’, jolla on 28,1 prosentin omistusosuus Zavarovalnica Triglav -yhtiöstä; valtion 50-prosenttisesti omistama NLB, d.d. -yhtiö, jolla on 3,1 prosentin omistusosuus Zavarovalnica Triglav -yhtiöstä ja valtion kokonaan omistamasta HIT d.d. -yhtiöstä, jolla on 1,1 prosentin omistusosuus Zavarovalnica Triglav -yhtiöstä. Yhdenkään Zavarovalnica Triglav -yhtiön osakkaan omistusosuus yhtiöstä ei ollut suurempi kuin 1,8 prosenttia. |
| --- | --- |

(14)

Zavarovalnica Triglav, d.d., jäljempänä ’Zavarovalnica Triglav’, on erilaisia vahinko- ja henkivakuutuksia sekä sairaus- ja tapaturmavakuutuksia tarjoava yhtiö. Sen osakkeista on 67,7 prosenttia sellaisten yhtiöiden omistuksessa, joiden suurin omistaja valtio on suoraan tai välillisesti. Tuen myöntämishetkellä Zavarovalnica Triglav -yhtiön suurimpia osakkeenomistajia olivat valtion kokonaan omistama eläke- ja työkyvyttömyysvakuutuslaitos Zavod za pokojninsko in invalidsko zavarovanje, jäljempänä ’ZIPZ’, jolla on 34,5 prosentin omistusosuus Zavarovalnica Triglav -yhtiöstä; Slovenian valtion kokonaan omistama vastuuvakuutusyhtiö Slovenska odškodninska družba, d.d., jäljempänä ’SOD’, jolla on 28,1 prosentin omistusosuus Zavarovalnica Triglav -yhtiöstä; valtion 50-prosenttisesti omistama NLB, d.d. -yhtiö, jolla on 3,1 prosentin omistusosuus Zavarovalnica Triglav -yhtiöstä ja valtion kokonaan omistamasta HIT d.d. -yhtiöstä, jolla on 1,1 prosentin omistusosuus Zavarovalnica Triglav -yhtiöstä. Yhdenkään Zavarovalnica Triglav -yhtiön osakkaan omistusosuus yhtiöstä ei ollut suurempi kuin 1,8 prosenttia.

| (15) | Zavarovalnica Triglav -yhtiöllä on hallintoneuvosto, jossa on kahdeksan jäsentä, ja johtokunta. Viisi hallintoneuvoston jäsenistä on osakkeenomistajien edustajia, jotka valitsee Zavarovalnica Triglav -yhtiön yhtiökokous. Kolme muuta jäsentä ovat työntekijöiden edustajia. |
| --- | --- |

(15)

Zavarovalnica Triglav -yhtiöllä on hallintoneuvosto, jossa on kahdeksan jäsentä, ja johtokunta. Viisi hallintoneuvoston jäsenistä on osakkeenomistajien edustajia, jotka valitsee Zavarovalnica Triglav -yhtiön yhtiökokous. Kolme muuta jäsentä ovat työntekijöiden edustajia.

Triglav Naložbe

| (16) | Triglav Naložbe on rahoitusyhtiö. Toisen pääomankorotuksen aikaan 80 prosenttia Triglav Naložbe -yhtiön osakkeista oli Zavarovalnica Triglav -yhtiön omistuksessa. Jälkimmäinen yhtiö puolestaan on pääosin valtion omistuksessa (katso johdanto-osan (14) kappale). Triglav Naložbe -yhtiön jäljelle jäävä pääoma on hajautunut useille yksittäisille sijoittajille, joiden kunkin omistusosuus on enintään 0,67 prosenttia. Triglav Naložbe -yhtiöllä on hallintoneuvosto ja johtokunta. Triglav Naložbe -yhtiön kolmesta jäsenestä koostuvan hallintoneuvoston nimittää yhtiökokous. |
| --- | --- |

(16)

Triglav Naložbe on rahoitusyhtiö. Toisen pääomankorotuksen aikaan 80 prosenttia Triglav Naložbe -yhtiön osakkeista oli Zavarovalnica Triglav -yhtiön omistuksessa. Jälkimmäinen yhtiö puolestaan on pääosin valtion omistuksessa (katso johdanto-osan (14) kappale). Triglav Naložbe -yhtiön jäljelle jäävä pääoma on hajautunut useille yksittäisille sijoittajille, joiden kunkin omistusosuus on enintään 0,67 prosenttia. Triglav Naložbe -yhtiöllä on hallintoneuvosto ja johtokunta. Triglav Naložbe -yhtiön kolmesta jäsenestä koostuvan hallintoneuvoston nimittää yhtiökokous.

PDP

| (17) | PDP on kesäkuussa 2009 perustettu rahoitusalan holdingyhtiö. Sen omistaa kolme valtio-omisteista rahastoa, nimittäin KAD, DSU ja SOD, ja se toimii rakenneuudistusyhtiönä Slovenian hallituksen lukuun. PDP voi sopimuksen nojalla ottaa hallintaansa vaikeuksissa olevia valtionyhtiöitä, käyttää kaikkia äänioikeuksia, asettaa hallintoneuvoston ja johtokunnan sekä toteuttaa tervehdyttämistoimia valtion puolesta. (4) PDP on osakkaana useissa puolivaltiollisten rahastojen (5) aiemmin omistamissa yrityksissä ja etsii joillekin niistä strategisia investoijia. |
| --- | --- |

(17)

PDP on kesäkuussa 2009 perustettu rahoitusalan holdingyhtiö. Sen omistaa kolme valtio-omisteista rahastoa, nimittäin KAD, DSU ja SOD, ja se toimii rakenneuudistusyhtiönä Slovenian hallituksen lukuun. PDP voi sopimuksen nojalla ottaa hallintaansa vaikeuksissa olevia valtionyhtiöitä, käyttää kaikkia äänioikeuksia, asettaa hallintoneuvoston ja johtokunnan sekä toteuttaa tervehdyttämistoimia valtion puolesta. (4) PDP on osakkaana useissa puolivaltiollisten rahastojen (5) aiemmin omistamissa yrityksissä ja etsii joillekin niistä strategisia investoijia.

KD Kapital

| (18) | KD Kapital, finančna družba, d.o.o., jäljempänä ’KD Kapital’, on pääomasijoitusyhtiö. KD Kapital kuuluu Skupina KD -konserniin (6) ja on yksityisessä omistuksessa. |
| --- | --- |

(18)

KD Kapital, finančna družba, d.o.o., jäljempänä ’KD Kapital’, on pääomasijoitusyhtiö. KD Kapital kuuluu Skupina KD -konserniin (6) ja on yksityisessä omistuksessa.

2.2.2   Osakkuudet Elanissa eri ajankohtina

| (19) | Ensimmäinen toimenpide toteutettiin vuonna 2007, jolloin Elanin osakkaita olivat seuraavat yritykset: KAD (30,48 prosenttia), KAD-PPS (10,3 prosenttia), DSU (17,34 prosenttia), Triglav Naložbe (13,16 prosenttia), Zavarovalnica Triglav (11,89 prosenttia) ja KD Kapital (16,83 prosenttia). |
| --- | --- |

(19)

Ensimmäinen toimenpide toteutettiin vuonna 2007, jolloin Elanin osakkaita olivat seuraavat yritykset: KAD (30,48 prosenttia), KAD-PPS (10,3 prosenttia), DSU (17,34 prosenttia), Triglav Naložbe (13,16 prosenttia), Zavarovalnica Triglav (11,89 prosenttia) ja KD Kapital (16,83 prosenttia).

| (20) | Vuonna 2008 KD Kapital myi osuutensa KAD-yhtiölle. Tämän liiketoimen myötä ja toisen pääomankorotuksen toteutushetkellä Elanin osakkaita olivat seuraavat yritykset: KAD (47,31 prosenttia), KAD-PPS (10,3 prosenttia), DSU (17,34 prosenttia), Triglav Naložbe (13,16 prosenttia) ja Zavarovalnica Triglav (11,89 prosenttia). |
| --- | --- |

(20)

Vuonna 2008 KD Kapital myi osuutensa KAD-yhtiölle. Tämän liiketoimen myötä ja toisen pääomankorotuksen toteutushetkellä Elanin osakkaita olivat seuraavat yritykset: KAD (47,31 prosenttia), KAD-PPS (10,3 prosenttia), DSU (17,34 prosenttia), Triglav Naložbe (13,16 prosenttia) ja Zavarovalnica Triglav (11,89 prosenttia).

| (21) | Vuonna 2010 KAD ja DSU siirsivät osuutensa Elanista PDP-nimiselle rahoitusalan holdingyhtiölle. Tällä hetkellä PDP omistaa 66,4 prosenttia Elanin osakkeista. KAD-PPS-yhtiön omistusosuus on 8,6 prosenttia ja Triglav Naložbe -yhtiön osuus 25 prosenttia. |
| --- | --- |

(21)

Vuonna 2010 KAD ja DSU siirsivät osuutensa Elanista PDP-nimiselle rahoitusalan holdingyhtiölle. Tällä hetkellä PDP omistaa 66,4 prosenttia Elanin osakkeista. KAD-PPS-yhtiön omistusosuus on 8,6 prosenttia ja Triglav Naložbe -yhtiön osuus 25 prosenttia.

| (22) | Taulukossa 1 esitetään yleiskatsaus kunkin osakkaan osakkeista toimenpiteen 1 ja toimenpiteen 2 toteutushetkellä ja toukokuussa 2012:

  Taulukko 1









  (%) |
| --- | --- |
| Yhtiö | Toimenpide 1
  (Tammikuu 2007) | Toimenpide 2
  (Elokuu 2008) | Toukokuu 2012 |
| PDP (omistajina KAD, DSU ja SOD, jotka puolestaan ovat valtion omistuksessa) | 0 | 0 | 66,4 |
| KAD (kokonaan valtion omistama) | 30,48 | 47,31 | 0 |
| KAD-PPS (kokonaan valtion omistama) | 10,30 | 10,30 | 8,6 |
| DSU (kokonaan valtion omistama) | 17,34 | 17,34 | 0 |
| Triglav Naložbe (80-prosenttisesti Zavarovalnica Triglav -yhtiön omistuksessa) | 13,16 | 13,16 | 25 |
| Zavarovalnica Triglav (omistajina ZIPZ- ja SOD-yhtiöt, jotka puolestaan ovat valtion omistuksessa) | 11,89 | 11,89 | 0 |
| KD Kapital (yksityinen yritys) | 16,83 | 0 | 0 |
| Valtion omistusosuus yhteensä | 83,17 | 100 | 100 |

(22)

Taulukossa 1 esitetään yleiskatsaus kunkin osakkaan osakkeista toimenpiteen 1 ja toimenpiteen 2 toteutushetkellä ja toukokuussa 2012:

Taulukko 1

(%)

Yhtiö

Toimenpide 1

(Tammikuu 2007)

Toimenpide 2

(Elokuu 2008)

Toukokuu 2012

PDP (omistajina KAD, DSU ja SOD, jotka puolestaan ovat valtion omistuksessa)

0

0

66,4

KAD (kokonaan valtion omistama)

30,48

47,31

0

KAD-PPS (kokonaan valtion omistama)

10,30

10,30

8,6

DSU (kokonaan valtion omistama)

17,34

17,34

0

Triglav Naložbe (80-prosenttisesti Zavarovalnica Triglav -yhtiön omistuksessa)

13,16

13,16

25

Zavarovalnica Triglav (omistajina ZIPZ- ja SOD-yhtiöt, jotka puolestaan ovat valtion omistuksessa)

11,89

11,89

0

KD Kapital (yksityinen yritys)

16,83

0

0

Valtion omistusosuus yhteensä

83,17

100

100

2.3   TOIMENPITEIDEN KUVAUS

2.3.1   Pääomankorotus vuonna 2007 (Toimenpide 1)

| (23) | Vuonna 2006 Elan laati konsernin rakennus-, laite- ja brändimarkkinointi-investointeja varten kunnianhimoisen investointiohjelman. Ohjelma pohjautui kaudelle 2006–2010 laadittuun strategiseen kehittämissuunnitelmaan (jonka Elanin hallintoneuvosto oli laatinut joulukuussa 2005). Vuosille 2006–2007 suunnitellut investoinnit olivat 20,2 miljoonaa euroa. Investointien rahoittamiseksi Elan ehdotti osakkailleen 20,2 miljoonan euron pääomankorotusta. Sillä välin se alkoi vuoden 2006 aikana hankkia uusia tuotantovälineitä, mikä oli otettu huomioon myös strategisessa kehityssuunnitelmassa. |
| --- | --- |

(23)

Vuonna 2006 Elan laati konsernin rakennus-, laite- ja brändimarkkinointi-investointeja varten kunnianhimoisen investointiohjelman. Ohjelma pohjautui kaudelle 2006–2010 laadittuun strategiseen kehittämissuunnitelmaan (jonka Elanin hallintoneuvosto oli laatinut joulukuussa 2005). Vuosille 2006–2007 suunnitellut investoinnit olivat 20,2 miljoonaa euroa. Investointien rahoittamiseksi Elan ehdotti osakkailleen 20,2 miljoonan euron pääomankorotusta. Sillä välin se alkoi vuoden 2006 aikana hankkia uusia tuotantovälineitä, mikä oli otettu huomioon myös strategisessa kehityssuunnitelmassa.

| (24) | Elan ja Elanin osakkaat allekirjoittivat 29 päivänä tammikuuta 2007 aiesopimuksen, jossa ne sopivat Elanin pääoman lisäämisestä 10,225 miljoonalla eurolla (mikä on noin puolet kauden 2006–2010 strategisessa kehittämissuunnitelmassa ennakoiduista 20,2 miljoonasta eurosta). Kaikki osakkaat suostuivat osallistumaan pääomankorotukseen suhteessa omistusosuuteensa Elanista. Päätös tehtiin riippumattoman konsultointiyrityksen [...] (7) laatiman yritysarvioinnin sekä useiden muiden Elan-yhtiön ja sen pääomistajan KAD-yhtiön laatimien asiakirjojen perusteella. [...] arvioi yhtiön markkina-arvon laskemalla keskiarvon (kunkin yksikön tiedoilla) seuraavasti: i) viimeisimpien sijoitusten viitehinta/liikevaihtosuhteen painotettu keskiarvo, ii) kyseessä olevien yhtiöiden hinta/voitto-suhde vuonna 2005 ja iii) seitsenkertainen EBITDA-arvo, mukaan lukien 25 prosenttia arvioidusta kustannussäästöpotentiaalista. Tästä keskiarvosta vähennettiin lyhyen aikavälin nettovelat ja puolet määritellyistä investoinneista, joita ei voitu rahoittaa yhtiön oletetun kassavirran perusteella. KADin ennakkotiedot Elanin arvosta laadittiin diskontatun kassavirran menetelmällä niiden liiketoimintaennusteiden perusteella, jotka Elan oli toimittanut hallintoneuvostolleen. |
| --- | --- |

(24)

Elan ja Elanin osakkaat allekirjoittivat 29 päivänä tammikuuta 2007 aiesopimuksen, jossa ne sopivat Elanin pääoman lisäämisestä 10,225 miljoonalla eurolla (mikä on noin puolet kauden 2006–2010 strategisessa kehittämissuunnitelmassa ennakoiduista 20,2 miljoonasta eurosta). Kaikki osakkaat suostuivat osallistumaan pääomankorotukseen suhteessa omistusosuuteensa Elanista. Päätös tehtiin riippumattoman konsultointiyrityksen [...] (7) laatiman yritysarvioinnin sekä useiden muiden Elan-yhtiön ja sen pääomistajan KAD-yhtiön laatimien asiakirjojen perusteella. [...] arvioi yhtiön markkina-arvon laskemalla keskiarvon (kunkin yksikön tiedoilla) seuraavasti: i) viimeisimpien sijoitusten viitehinta/liikevaihtosuhteen painotettu keskiarvo, ii) kyseessä olevien yhtiöiden hinta/voitto-suhde vuonna 2005 ja iii) seitsenkertainen EBITDA-arvo, mukaan lukien 25 prosenttia arvioidusta kustannussäästöpotentiaalista. Tästä keskiarvosta vähennettiin lyhyen aikavälin nettovelat ja puolet määritellyistä investoinneista, joita ei voitu rahoittaa yhtiön oletetun kassavirran perusteella. KADin ennakkotiedot Elanin arvosta laadittiin diskontatun kassavirran menetelmällä niiden liiketoimintaennusteiden perusteella, jotka Elan oli toimittanut hallintoneuvostolleen.

| (25) | Tätä ennen, toukokuussa 2006, Elan oli ilmoittanut osakkailleen, että vaikka se aikoi sijoittaa kaiken liikenevän kassavirran kauden 2006–2010 strategisessa kehityssuunnitelmassa tarkoitettuihin investointeihin, lisäinvestointeja tarvittaisiin välttämättömien investointien toteuttamiseksi. (8) Tämän jälkeen Elan laati marraskuussa 2006 pääomankorotuksen vaikutuksista (9) vielä yksityiskohtaisemman arvion, jonka mukaan investoinnit johtaisivat talviurheiluyksikön 15,4 miljoonan euron nettotuottoon kaudella 2006–2010 verrattuna ilman pääomankorotusta aiheutuviin 4,8 miljoonan euron kumulatiivisiin nettotappioihin. Myös meriyksikön kumulatiivinen nettovoitto kaudella 2006–2010 olisi suurempi, jos pääomankorotus toteutuisi (14,9 miljoonaa euroa verrattuna 8 miljoonaan euroon). Samaan aikaan Elan-yhtiön suurin osakas KAD arvioi konsernin arvoksi 22,8 miljoonaa euroa. Osakasyhtiöiden KAD, DSU, Zavarovalnica Triglav ja Triglav Naložbe hallintoneuvostot hyväksyivät kukin pääomankorotuksen jo joulukuussa 2006 ja tammikuussa 2007. |
| --- | --- |

(25)

Tätä ennen, toukokuussa 2006, Elan oli ilmoittanut osakkailleen, että vaikka se aikoi sijoittaa kaiken liikenevän kassavirran kauden 2006–2010 strategisessa kehityssuunnitelmassa tarkoitettuihin investointeihin, lisäinvestointeja tarvittaisiin välttämättömien investointien toteuttamiseksi. (8) Tämän jälkeen Elan laati marraskuussa 2006 pääomankorotuksen vaikutuksista (9) vielä yksityiskohtaisemman arvion, jonka mukaan investoinnit johtaisivat talviurheiluyksikön 15,4 miljoonan euron nettotuottoon kaudella 2006–2010 verrattuna ilman pääomankorotusta aiheutuviin 4,8 miljoonan euron kumulatiivisiin nettotappioihin. Myös meriyksikön kumulatiivinen nettovoitto kaudella 2006–2010 olisi suurempi, jos pääomankorotus toteutuisi (14,9 miljoonaa euroa verrattuna 8 miljoonaan euroon). Samaan aikaan Elan-yhtiön suurin osakas KAD arvioi konsernin arvoksi 22,8 miljoonaa euroa. Osakasyhtiöiden KAD, DSU, Zavarovalnica Triglav ja Triglav Naložbe hallintoneuvostot hyväksyivät kukin pääomankorotuksen jo joulukuussa 2006 ja tammikuussa 2007.

| (26) | Pääomankorotus vahvistettiin virallisesti 25 päivänä lokakuuta 2007 pidetyssä yhtiökokouksessa. Osakkeenomistajat suorittivat maksunsa suhteessa omistusosuuteensa 15 päivänä marraskuuta 2007. Saamastaan 10,225 miljoonan euron pääomankorotuksesta Elan puolestaan myönsi 5,8 miljoonan euron osakaslainan Elan Winter sport -yhtiölle ja 4,425 miljoonan euron osakaslainan Elan Marine -yhtiölle. Osakaslainat muutettiin myöhemmin Elan Winter sport- ja Elan Marine -yhtiöiden omaksi pääomaksi. Kuten edellä on todettu Elan Winter sport ja Elan Marine sulautettiin emoyhtiöönsä Elaniin kesäkuussa 2010 (katso johdanto-osan (6) kappale). |
| --- | --- |

(26)

Pääomankorotus vahvistettiin virallisesti 25 päivänä lokakuuta 2007 pidetyssä yhtiökokouksessa. Osakkeenomistajat suorittivat maksunsa suhteessa omistusosuuteensa 15 päivänä marraskuuta 2007. Saamastaan 10,225 miljoonan euron pääomankorotuksesta Elan puolestaan myönsi 5,8 miljoonan euron osakaslainan Elan Winter sport -yhtiölle ja 4,425 miljoonan euron osakaslainan Elan Marine -yhtiölle. Osakaslainat muutettiin myöhemmin Elan Winter sport- ja Elan Marine -yhtiöiden omaksi pääomaksi. Kuten edellä on todettu Elan Winter sport ja Elan Marine sulautettiin emoyhtiöönsä Elaniin kesäkuussa 2010 (katso johdanto-osan (6) kappale).

| (27) | Yksi syy osakkaiden välisen aiesopimuksen ja virallisen sopimuksen viivästymiseen oli se, että KD Kapital, joka oli tuolloin Elan-yhtiön ainoa yksityinen osakkeenomistaja, esti määrävähemmistöosuuden turvin pääomankorotusta koskevan virallisen päätöksen tekemisen. Syynä KD Kapital -yhtiön vastarintaan oli KAD- ja KD Kapital -yhtiöiden erimielisyys Elan-yhtiön hallintoneuvoston muutoksista. Slovenian antaman selvityksen mukaan KD Kapital -yhtiö omisti lisäksi 50 prosentin osuuden yhdessä Elanin kilpailijayrityksistä, Seaway Group d.o.o. -yhtiössä, ja aikoi nimittää KD Kapital -yhtiön edustajan Elanin hallintoneuvostoon. KAD ei pitänyt tätä hyväksyttävänä, koska KD Kapital -yhtiö oli osakas Seaway-yhtiössä Ongelman ratkaisemiseksi KAD tarjosi KD Kapital -yhtiölle lokakuun alussa 2007 myyntioptiota sillä ehdolla, että KD Kapital äänestäisi hallintoneuvoston jäseniä koskevassa riita-asiassa KADin ehdotuksen puolesta. |
| --- | --- |

(27)

Yksi syy osakkaiden välisen aiesopimuksen ja virallisen sopimuksen viivästymiseen oli se, että KD Kapital, joka oli tuolloin Elan-yhtiön ainoa yksityinen osakkeenomistaja, esti määrävähemmistöosuuden turvin pääomankorotusta koskevan virallisen päätöksen tekemisen. Syynä KD Kapital -yhtiön vastarintaan oli KAD- ja KD Kapital -yhtiöiden erimielisyys Elan-yhtiön hallintoneuvoston muutoksista. Slovenian antaman selvityksen mukaan KD Kapital -yhtiö omisti lisäksi 50 prosentin osuuden yhdessä Elanin kilpailijayrityksistä, Seaway Group d.o.o. -yhtiössä, ja aikoi nimittää KD Kapital -yhtiön edustajan Elanin hallintoneuvostoon. KAD ei pitänyt tätä hyväksyttävänä, koska KD Kapital -yhtiö oli osakas Seaway-yhtiössä Ongelman ratkaisemiseksi KAD tarjosi KD Kapital -yhtiölle lokakuun alussa 2007 myyntioptiota sillä ehdolla, että KD Kapital äänestäisi hallintoneuvoston jäseniä koskevassa riita-asiassa KADin ehdotuksen puolesta.

| (28) | Tämän tarjouksen jälkeen KD Kapital hyväksyi lopulta pääomankorotuksen, ja kuten edellä todetaan, osakkaat tekivät virallisen päätöksen lokakuussa 2007. |
| --- | --- |

(28)

Tämän tarjouksen jälkeen KD Kapital hyväksyi lopulta pääomankorotuksen, ja kuten edellä todetaan, osakkaat tekivät virallisen päätöksen lokakuussa 2007.

2.3.2   Pääomankorotus vuonna 2008 (Toimenpide 2)

| (29) | Marraskuussa 2007 tehdystä pääomankorotuksesta huolimatta huono talvikausi 2007/2008 (jota vielä heikensi edellinen leuto talvikausi 2006/2007) aiheutti lisävaikeuksia konsernille. Elan-yhtiötä uhkasi maksukyvyttömyys vuoden 2008 alussa. |
| --- | --- |

(29)

Marraskuussa 2007 tehdystä pääomankorotuksesta huolimatta huono talvikausi 2007/2008 (jota vielä heikensi edellinen leuto talvikausi 2006/2007) aiheutti lisävaikeuksia konsernille. Elan-yhtiötä uhkasi maksukyvyttömyys vuoden 2008 alussa.

| (30) | Kun SKB banka d.d. kieltäytyi myöntämästä lisärahoitusta Elan-yhtiölle alkuvuodesta 2008, KD Kapital toteutti myyntioptionsa maaliskuussa 2008 toteutuksen tullessa voimaan huhtikuussa 2008. KAD osti KD Kapitalin osakkeet kasvattaen siten omistusosuuttaan Elanissa. Siitä lähtien Elan on ollut kokonaan valtion omistama yhtiö (katso johdanto-osan (20) kappale). |
| --- | --- |

(30)

Kun SKB banka d.d. kieltäytyi myöntämästä lisärahoitusta Elan-yhtiölle alkuvuodesta 2008, KD Kapital toteutti myyntioptionsa maaliskuussa 2008 toteutuksen tullessa voimaan huhtikuussa 2008. KAD osti KD Kapitalin osakkeet kasvattaen siten omistusosuuttaan Elanissa. Siitä lähtien Elan on ollut kokonaan valtion omistama yhtiö (katso johdanto-osan (20) kappale).

| (31) | Vaikean taloudellisen tilanteen ratkaisemiseksi Elanin osakkeenomistajat nimittivät uuden johtokunnan huhtikuussa 2008. Johto käynnisti neuvottelut pankkien kanssa niiden Elan-yhtiöltä vaatimien saatavien uudelleenjärjestelemiseksi ja yhtiön konkurssin välttämiseksi. Pankit olivat valmiita suostumaan tähän ainoastaan sillä ehdolla, että Elanin osakkaat lisäävät yhtiön pääomaa. |
| --- | --- |

(31)

Vaikean taloudellisen tilanteen ratkaisemiseksi Elanin osakkeenomistajat nimittivät uuden johtokunnan huhtikuussa 2008. Johto käynnisti neuvottelut pankkien kanssa niiden Elan-yhtiöltä vaatimien saatavien uudelleenjärjestelemiseksi ja yhtiön konkurssin välttämiseksi. Pankit olivat valmiita suostumaan tähän ainoastaan sillä ehdolla, että Elanin osakkaat lisäävät yhtiön pääomaa.

| (32) | Tätä taustaa vasten Elan pyysi osakkailtaan lisäpääomaa maaliskuussa 2008. Kesäkuussa 2008 Elan laati kaudelle 2008–2012 pitkän aikavälin suunnitelman, jäljempänä ’kauden 2008–2012 pitkän aikavälin suunnitelma’, jonka perusteella Elan pyysi osakkailtaan konkreettisesti 25:tä miljoonaa euroa kesä/heinäkuussa 2008. Elanin osakkaat katsoivat, etteivät pitkän aikavälin suunnitelman perustelut 25 miljoonan euron pääomankorotukselle olleet riittäviä. Tosiasiassa osakkaat olivat valmiit tekemään ainoastaan 10 miljoonan euron sijoituksen ja asettivat pääomankorotuksen ehdoksi Elanin ja sen pankkien välisen aiemman sopimuksen Elanin velkojen uudelleenjärjestelemiseksi. Osakkaat myös pyysivät Elan-yhtiön pitkän aikavälin suunnitelman täydentämistä. (10) Tämän vaatimuksen jälkeen Elan laati täydentävän tervehdyttämissuunnitelman, jäljempänä ’tervehdyttämissuunnitelma’, joka on päivätty 8 päivänä elokuuta 2008. Elan ei kuitenkaan päässyt pankkiensa kanssa sopimukseen velkojen uudelleenjärjestelystä. Sen sijaan yksi Elanin velkojista, SKB banka d.d., nosti kanteen saataviensa perimiseksi, ja elokuussa 2008 Ljubljanan tuomioistuin velvoitti Elanin maksamaan erääntyneet velkansa. Päätöksen täytäntöönpano olisi johtanut yhtiön konkurssiin. |
| --- | --- |

(32)

Tätä taustaa vasten Elan pyysi osakkailtaan lisäpääomaa maaliskuussa 2008. Kesäkuussa 2008 Elan laati kaudelle 2008–2012 pitkän aikavälin suunnitelman, jäljempänä ’kauden 2008–2012 pitkän aikavälin suunnitelma’, jonka perusteella Elan pyysi osakkailtaan konkreettisesti 25:tä miljoonaa euroa kesä/heinäkuussa 2008. Elanin osakkaat katsoivat, etteivät pitkän aikavälin suunnitelman perustelut 25 miljoonan euron pääomankorotukselle olleet riittäviä. Tosiasiassa osakkaat olivat valmiit tekemään ainoastaan 10 miljoonan euron sijoituksen ja asettivat pääomankorotuksen ehdoksi Elanin ja sen pankkien välisen aiemman sopimuksen Elanin velkojen uudelleenjärjestelemiseksi. Osakkaat myös pyysivät Elan-yhtiön pitkän aikavälin suunnitelman täydentämistä. (10) Tämän vaatimuksen jälkeen Elan laati täydentävän tervehdyttämissuunnitelman, jäljempänä ’tervehdyttämissuunnitelma’, joka on päivätty 8 päivänä elokuuta 2008. Elan ei kuitenkaan päässyt pankkiensa kanssa sopimukseen velkojen uudelleenjärjestelystä. Sen sijaan yksi Elanin velkojista, SKB banka d.d., nosti kanteen saataviensa perimiseksi, ja elokuussa 2008 Ljubljanan tuomioistuin velvoitti Elanin maksamaan erääntyneet velkansa. Päätöksen täytäntöönpano olisi johtanut yhtiön konkurssiin.

| (33) | Tällä perusteella Elan kutsui osakkaat kiireelliseen tapaamiseen, joka pidettiin 28 päivänä elokuuta 2008. Tapaamisen aikana Elan-yhtiön osakkaat päättivät KAD-yhtiön ehdotuksesta tehdä Elanin pääomaan 10 miljoonan euron lisäyksen, vaikka ehdoksi asetettua sopimusta pankkien kanssa Elanin lainojen uudelleenjärjestelystä ei saatukaan aikaan. |
| --- | --- |

(33)

Tällä perusteella Elan kutsui osakkaat kiireelliseen tapaamiseen, joka pidettiin 28 päivänä elokuuta 2008. Tapaamisen aikana Elan-yhtiön osakkaat päättivät KAD-yhtiön ehdotuksesta tehdä Elanin pääomaan 10 miljoonan euron lisäyksen, vaikka ehdoksi asetettua sopimusta pankkien kanssa Elanin lainojen uudelleenjärjestelystä ei saatukaan aikaan.

| (34) | KAD-yhtiön hallintoneuvosto hyväksyi pääomankorotuksen jo ennen elokuussa 2008 järjestettyä osakkaiden tapaamista; muiden osakkaiden hallintoneuvostot hyväksyivät päätöksen, että Elan-yhtiöön sijoitetaan 10 miljoonaa euroa viimeistään syyskuun 2008 alkupuolella. |
| --- | --- |

(34)

KAD-yhtiön hallintoneuvosto hyväksyi pääomankorotuksen jo ennen elokuussa 2008 järjestettyä osakkaiden tapaamista; muiden osakkaiden hallintoneuvostot hyväksyivät päätöksen, että Elan-yhtiöön sijoitetaan 10 miljoonaa euroa viimeistään syyskuun 2008 alkupuolella.

| (35) | Osakkaat suorittivat maksunsa suhteessa omistusosuuteensa 8 syyskuuta 2008. Kuten johdanto-osan (6) kappaleessa on todettu, Elan-yhtiön talviurheilu- ja meritoiminnoista muodostettiin toimenpiteen myöntämishetkellä kaksi tytäryhtiötä, Elan Winter sport ja Elan Marine. Elan sijoitti saamistaan 10 miljoonasta eurosta 5,924 miljoonaa euroa Elan Winter sport -yhtiöön ja 4,076 miljoonaa euroa Elan Marine -yhtiöön. |
| --- | --- |

(35)

Osakkaat suorittivat maksunsa suhteessa omistusosuuteensa 8 syyskuuta 2008. Kuten johdanto-osan (6) kappaleessa on todettu, Elan-yhtiön talviurheilu- ja meritoiminnoista muodostettiin toimenpiteen myöntämishetkellä kaksi tytäryhtiötä, Elan Winter sport ja Elan Marine. Elan sijoitti saamistaan 10 miljoonasta eurosta 5,924 miljoonaa euroa Elan Winter sport -yhtiöön ja 4,076 miljoonaa euroa Elan Marine -yhtiöön.

Kauden 2008–2012 pitkän aikavälin suunnitelma

| (36) | Elanin kesäkuussa 2008 laatimassa kauden 2008–2012 pitkän aikavälin suunnitelmassa kuvataan aluksi Elan-konsernin talous- ja rahoitustilannetta. Siinä ehdotetaan useita rakenneuudistustoimenpiteitä, jotka koskevat Elan Winter sport -yhtiötä (investointien tasaus osakkuusyhtiöihin, inventaario-oikaisut ja irtisanomisen yhteydessä maksettavat etuisuudet) ja Elan Marine -yhtiötä (investointien tasaus, irtisanomisen yhteydessä maksettavat etuisuudet, merialusmallien kirjanpitoarvon alentaminen). Näiden rakenneuudistustoimenpiteiden lisäksi Elan Winter sport -yhtiön osalta aiottiin toteuttaa seuraavat toimet:






  — | työntekijöiden tuottavuuden lisääminen, työvoiman vähentäminen 340 työntekijästä 230 työntekijään; |
| --- | --- | --- |

(36)

Elanin kesäkuussa 2008 laatimassa kauden 2008–2012 pitkän aikavälin suunnitelmassa kuvataan aluksi Elan-konsernin talous- ja rahoitustilannetta. Siinä ehdotetaan useita rakenneuudistustoimenpiteitä, jotka koskevat Elan Winter sport -yhtiötä (investointien tasaus osakkuusyhtiöihin, inventaario-oikaisut ja irtisanomisen yhteydessä maksettavat etuisuudet) ja Elan Marine -yhtiötä (investointien tasaus, irtisanomisen yhteydessä maksettavat etuisuudet, merialusmallien kirjanpitoarvon alentaminen). Näiden rakenneuudistustoimenpiteiden lisäksi Elan Winter sport -yhtiön osalta aiottiin toteuttaa seuraavat toimet:

—

työntekijöiden tuottavuuden lisääminen, työvoiman vähentäminen 340 työntekijästä 230 työntekijään;

| — | tavaramerkkien määrän vähentäminen; |
| --- | --- |

—

tavaramerkkien määrän vähentäminen;

| — | tuotevalikoiman parantaminen; |
| --- | --- |

—

tuotevalikoiman parantaminen;

| — | hallinnon uudelleenjärjestely. |
| --- | --- |

—

hallinnon uudelleenjärjestely.

| (37) | Elan Marine -yhtiön osalta kauden 2008–2012 pitkän aikavälin suunnitelmassa määriteltiin seuraavat toimet:






  — | investoinnit uuteen Elan Yachts -nimiseen yhteisyritykseen, jonka toimialana on purjeveneiden myynti ja rakentaminen; |
| --- | --- | --- |

(37)

Elan Marine -yhtiön osalta kauden 2008–2012 pitkän aikavälin suunnitelmassa määriteltiin seuraavat toimet:

—

investoinnit uuteen Elan Yachts -nimiseen yhteisyritykseen, jonka toimialana on purjeveneiden myynti ja rakentaminen;

| — | moottori- ja luksusalusohjelmien myynti (Elan PBO) [9,5–11,2] miljoonan euron arvosta Elan Marine -yhtiön velkojen vähentämiseksi. |
| --- | --- |

—

moottori- ja luksusalusohjelmien myynti (Elan PBO) [9,5–11,2] miljoonan euron arvosta Elan Marine -yhtiön velkojen vähentämiseksi.

| (38) | Kauden 2008–2012 pitkän aikavälin suunnitelmassa esitettiin konsernia ja sen tytäryhtiöitä koskevia ennusteita, jotka perustuivat oletukseen, että edellä kuvaillut uudelleenjärjestelytoimenpiteet ja toimet toteutetaan. Näiden ennusteiden mukaan Elan Winter sport -yhtiö olisi tehnyt voittoa vuodesta 2010 lähtien. Suunnitelmassa Elan-yhtiön pääteltiin tarvitsevan [23–26] miljoonan euron lisäpääoman likviditeettitarpeidensa kattamiseksi. Elan voisi tuottaa osakkailleen asianmukaisia tuloja vain, jos tämä pääoma on käytettävissä. |
| --- | --- |

(38)

Kauden 2008–2012 pitkän aikavälin suunnitelmassa esitettiin konsernia ja sen tytäryhtiöitä koskevia ennusteita, jotka perustuivat oletukseen, että edellä kuvaillut uudelleenjärjestelytoimenpiteet ja toimet toteutetaan. Näiden ennusteiden mukaan Elan Winter sport -yhtiö olisi tehnyt voittoa vuodesta 2010 lähtien. Suunnitelmassa Elan-yhtiön pääteltiin tarvitsevan [23–26] miljoonan euron lisäpääoman likviditeettitarpeidensa kattamiseksi. Elan voisi tuottaa osakkailleen asianmukaisia tuloja vain, jos tämä pääoma on käytettävissä.

Tervehdyttämissuunnitelma

| (39) | Elan-yhtiön elokuussa 2008 laatimassa tervehdyttämissuunnitelmassa esiteltiin ensin Elan-konsernin yritysrakenne sekä Elan Winter sport- ja Elan Marine -yhtiöiden rahoitus- ja taloustilanne, mukaan lukien yksityiskohtainen analyysi niiden vastattavista, kustannuksista ja tuloista. Tämän jälkeen siinä arvioitiin Elan Winter sport- ja Elan Marine -yhtiöiden toimintaa vuoden 2008 tammikuusta vuoden 2008 kesäkuuhun. Suunnitelma on osa yhtiön tervehdyttämissuunnitelmaa. Suunnitelman mukaan tässä osassa ehdotetut toimet voitiin toteuttaa vain, mikäli Elan saisi uutta pääomaa ja pankkilainat voitaisiin järjestellä uudelleen. Tervehdyttämissuunnitelmassa ei kuitenkaan määritellä tarvittavia summia. |
| --- | --- |

(39)

Elan-yhtiön elokuussa 2008 laatimassa tervehdyttämissuunnitelmassa esiteltiin ensin Elan-konsernin yritysrakenne sekä Elan Winter sport- ja Elan Marine -yhtiöiden rahoitus- ja taloustilanne, mukaan lukien yksityiskohtainen analyysi niiden vastattavista, kustannuksista ja tuloista. Tämän jälkeen siinä arvioitiin Elan Winter sport- ja Elan Marine -yhtiöiden toimintaa vuoden 2008 tammikuusta vuoden 2008 kesäkuuhun. Suunnitelma on osa yhtiön tervehdyttämissuunnitelmaa. Suunnitelman mukaan tässä osassa ehdotetut toimet voitiin toteuttaa vain, mikäli Elan saisi uutta pääomaa ja pankkilainat voitaisiin järjestellä uudelleen. Tervehdyttämissuunnitelmassa ei kuitenkaan määritellä tarvittavia summia.

| (40) | Tervehdyttämissuunnitelmassa määritellään seuraavat toimenpiteet Elan Winter sport -yhtiön osalta:






  — | [...] |
| --- | --- | --- |

(40)

Tervehdyttämissuunnitelmassa määritellään seuraavat toimenpiteet Elan Winter sport -yhtiön osalta:

—

[...]

| (41) | Elan Marine -yhtiön osalta määritellään seuraavat toimenpiteet:






  — | [...] |
| --- | --- | --- |

(41)

Elan Marine -yhtiön osalta määritellään seuraavat toimenpiteet:

—

[...]

| (42) | Tervehdyttämissuunnitelmassa esitellään myös vuosien 2008–2012 liiketoimintaennusteita, joiden mukaan Elan Winter sport -yhtiön olisi pitänyt olla voitollinen vuodesta 2010 lähtien ja Elan Marine -yhtiön vuodesta 2011 lähtien. |
| --- | --- |

(42)

Tervehdyttämissuunnitelmassa esitellään myös vuosien 2008–2012 liiketoimintaennusteita, joiden mukaan Elan Winter sport -yhtiön olisi pitänyt olla voitollinen vuodesta 2010 lähtien ja Elan Marine -yhtiön vuodesta 2011 lähtien.

3.   PERUSTELUT MENETTELYN ALOITTAMISELLE

| (43) | Kuten edellä olevassa johdanto-osan (2)–(3) kappaleessa on todettu, komissio teki 12 päivänä toukokuuta 2010 päätöksen virallisen tutkintamenettelyn aloittamisesta, jäljempänä ’menettelyn aloittamispäätös’. Menettelyn aloittamispäätöksessä komissio katsoi alustavasti, että kyseiset kaksi pääomankorotusta olivat Elan Ski- ja Elan Marine -yhtiöiden hyväksi myönnettyä valtiontukea. Se ilmoitti epäilevänsä, voidaanko tällaisen valtiontuen katsoa soveltuvan sisämarkkinoille. Aluksi komissio tutki, olivatko tuensaajat vaikeuksissa olevia yhtiöitä. |
| --- | --- |

(43)

Kuten edellä olevassa johdanto-osan (2)–(3) kappaleessa on todettu, komissio teki 12 päivänä toukokuuta 2010 päätöksen virallisen tutkintamenettelyn aloittamisesta, jäljempänä ’menettelyn aloittamispäätös’. Menettelyn aloittamispäätöksessä komissio katsoi alustavasti, että kyseiset kaksi pääomankorotusta olivat Elan Ski- ja Elan Marine -yhtiöiden hyväksi myönnettyä valtiontukea. Se ilmoitti epäilevänsä, voidaanko tällaisen valtiontuen katsoa soveltuvan sisämarkkinoille. Aluksi komissio tutki, olivatko tuensaajat vaikeuksissa olevia yhtiöitä.

3.1   VAIKEUKSISSA OLEVA YRITYS

| (44) | Yritysten pelastamista ja rakenneuudistusta koskevien suuntaviivojen 10 kohdassa määritellään olosuhteet (kuten merkittävä pääoman menetys), joiden vallitessa yrityksen voidaan katsoa olevan vaikeuksissa Menettelyn aloittamispäätöksessä katsottiin, etteivät Elan Ski- ja Elan Marine -yhtiöt täyttäneet yritysten pelastamista ja rakenneuudistusta koskevien suuntaviivojen 10 kohdassa asetettuja edellytyksiä. Suuntaviivojen 11 kohdan mukaan yrityksen voidaan silti katsoa olevan vaikeuksissa, jos vaikeuksissa olevan yrityksen tavanomaiset merkit ovat nähtävissä. Koko Elan-konsernin kasvavien tappioiden, liikevaihdon supistumisen ja vaikean rahoitustilanteen perusteella komissio arvioi, että Elan Ski- ja Elan Marine -yhtiöiden voitiin katsoa olleen vaikeuksissa ainakin vuosina 2007 ja 2008. |
| --- | --- |

(44)

Yritysten pelastamista ja rakenneuudistusta koskevien suuntaviivojen 10 kohdassa määritellään olosuhteet (kuten merkittävä pääoman menetys), joiden vallitessa yrityksen voidaan katsoa olevan vaikeuksissa Menettelyn aloittamispäätöksessä katsottiin, etteivät Elan Ski- ja Elan Marine -yhtiöt täyttäneet yritysten pelastamista ja rakenneuudistusta koskevien suuntaviivojen 10 kohdassa asetettuja edellytyksiä. Suuntaviivojen 11 kohdan mukaan yrityksen voidaan silti katsoa olevan vaikeuksissa, jos vaikeuksissa olevan yrityksen tavanomaiset merkit ovat nähtävissä. Koko Elan-konsernin kasvavien tappioiden, liikevaihdon supistumisen ja vaikean rahoitustilanteen perusteella komissio arvioi, että Elan Ski- ja Elan Marine -yhtiöiden voitiin katsoa olleen vaikeuksissa ainakin vuosina 2007 ja 2008.

3.2   VALTIONTUEN OLEMASSAOLO

| (45) | Komissio arvioi aluksi, oliko toimenpiteet myönnetty valtion varoista ja olivatko ne seurausta valtion toiminnasta. Kun otetaan huomioon se, että KAD on kokonaan Slovenian valtion omistama, että Slovenia nimittää kaikki edustajiston ja hallintoneuvoston jäsenet ja että Slovenian hallituksen edustajat osallistuvat kaikkiin edustajiston ja hallintoneuvoston kokouksiin, komissio päätteli alustavasti, että KAD-yhtiön toteuttamat toimenpiteet oli myönnetty valtion varoista ja että ne olivat seurausta valtion toiminnasta. Elanin muiden omistajien, joita ovat KAD-PPS, DSU, Triglav Naložbe ja Triglav Insurance, myöntämien toimenpiteiden osalta komissio päätteli, että virallisessa tutkintamenettelyssä oli varmistettava, oliko ne myönnetty valtion varoista ja olivatko ne seurausta valtion toiminnasta. |
| --- | --- |

(45)

Komissio arvioi aluksi, oliko toimenpiteet myönnetty valtion varoista ja olivatko ne seurausta valtion toiminnasta. Kun otetaan huomioon se, että KAD on kokonaan Slovenian valtion omistama, että Slovenia nimittää kaikki edustajiston ja hallintoneuvoston jäsenet ja että Slovenian hallituksen edustajat osallistuvat kaikkiin edustajiston ja hallintoneuvoston kokouksiin, komissio päätteli alustavasti, että KAD-yhtiön toteuttamat toimenpiteet oli myönnetty valtion varoista ja että ne olivat seurausta valtion toiminnasta. Elanin muiden omistajien, joita ovat KAD-PPS, DSU, Triglav Naložbe ja Triglav Insurance, myöntämien toimenpiteiden osalta komissio päätteli, että virallisessa tutkintamenettelyssä oli varmistettava, oliko ne myönnetty valtion varoista ja olivatko ne seurausta valtion toiminnasta.

| (46) | Toiseksi komissio tutki, koituiko toimenpiteistä tuensaajille etua. Komissio epäili, että toimenpiteet eivät täyttäneet markkinataloussijoittajaa koskevaa arviointiperustetta. Elanin ainoa yksityinen osakkeenomistaja, KD Kapital, ei halunnut osallistua ensimmäiseen toimenpiteeseen. Ilmeni, ettei toimenpide perustunut liiketoimintasuunnitelmaan tai muuhun tietoon sijoituksen mahdollisesta tuotosta tulevaisuudessa. Tuensaajilla näyttää olleen taloudellisia vaikeuksia pääomankorotuksen aikaan. Toiseen toimenpiteeseen ei osallistunut yhtään yksityistä yhtiötä. Vaikka pitkän aikavälin suunnitelma ja tervehdyttämissuunnitelma tosin oli laadittu ennen kuin osakkaat päättivät pääomankorotuksesta, oli merkkejä siitä, että Elanin osakkaat pitivät kyseisiä suunnitelmia riittämättöminä. Toisen toimenpiteen myöntämishetkellä Elan Ski ja Elan Marine olivat yhä taloudellisissa vaikeuksissa. |
| --- | --- |

(46)

Toiseksi komissio tutki, koituiko toimenpiteistä tuensaajille etua. Komissio epäili, että toimenpiteet eivät täyttäneet markkinataloussijoittajaa koskevaa arviointiperustetta. Elanin ainoa yksityinen osakkeenomistaja, KD Kapital, ei halunnut osallistua ensimmäiseen toimenpiteeseen. Ilmeni, ettei toimenpide perustunut liiketoimintasuunnitelmaan tai muuhun tietoon sijoituksen mahdollisesta tuotosta tulevaisuudessa. Tuensaajilla näyttää olleen taloudellisia vaikeuksia pääomankorotuksen aikaan. Toiseen toimenpiteeseen ei osallistunut yhtään yksityistä yhtiötä. Vaikka pitkän aikavälin suunnitelma ja tervehdyttämissuunnitelma tosin oli laadittu ennen kuin osakkaat päättivät pääomankorotuksesta, oli merkkejä siitä, että Elanin osakkaat pitivät kyseisiä suunnitelmia riittämättöminä. Toisen toimenpiteen myöntämishetkellä Elan Ski ja Elan Marine olivat yhä taloudellisissa vaikeuksissa.

| (47) | Kolmanneksi komissio katsoi, että Slovenian toteuttamat toimenpiteet olivat omiaan vääristämään kilpailua ja vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, koska suksilla ja huviveneillä käydään kauppaa jäsenvaltioiden välillä. |
| --- | --- |

(47)

Kolmanneksi komissio katsoi, että Slovenian toteuttamat toimenpiteet olivat omiaan vääristämään kilpailua ja vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, koska suksilla ja huviveneillä käydään kauppaa jäsenvaltioiden välillä.

3.3   TUEN SOVELTUVUUS

| (48) | Komissio arvioi alustavasti, olivatko toimenpiteet pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen mukaisia. Kun otetaan huomioon Elan Ski- ja Elan Marine -yhtiöiden vaikeudet ja se, ettei konsernissa ollut muita vahvoja yhtiöitä, ne ovat periaatteessa oikeutettuja pelastamis- ja rakenneuudistustukeen. Koska vahvistetut toimenpiteet toteutettiin pääomankorotuksena, niiden ei voitu katsoa olevan pelastamistukea. Rakenneuudistustuen osalta oli epäselvää, täyttivätkö toimenpiteet kaikki asianmukaiset edellytykset. Epäselvää oli etenkin se, oliko tuki rajattu välttämättömään vähimmäismäärään; myöskään omasta osuudesta ja korvaustoimenpiteistä ei ollut mitään mainintaa. |
| --- | --- |

(48)

Komissio arvioi alustavasti, olivatko toimenpiteet pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen mukaisia. Kun otetaan huomioon Elan Ski- ja Elan Marine -yhtiöiden vaikeudet ja se, ettei konsernissa ollut muita vahvoja yhtiöitä, ne ovat periaatteessa oikeutettuja pelastamis- ja rakenneuudistustukeen. Koska vahvistetut toimenpiteet toteutettiin pääomankorotuksena, niiden ei voitu katsoa olevan pelastamistukea. Rakenneuudistustuen osalta oli epäselvää, täyttivätkö toimenpiteet kaikki asianmukaiset edellytykset. Epäselvää oli etenkin se, oliko tuki rajattu välttämättömään vähimmäismäärään; myöskään omasta osuudesta ja korvaustoimenpiteistä ei ollut mitään mainintaa.

| (49) | Alustavasti tarkasteltiin myös sitä, voisivatko toimenpiteet olla sisämarkkinoille soveltuvaa aluetukea. Vaikka kummatkin tuensaajat ovat sijoittautuneet alueelle, jolle voidaan antaa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettua tukea, oli epäselvää, olivatko ne oikeutettuja tällaiseen tukeen, koska kumpikin oli tuen myöntämishetkellä taloudellisissa vaikeuksissa. |
| --- | --- |

(49)

Alustavasti tarkasteltiin myös sitä, voisivatko toimenpiteet olla sisämarkkinoille soveltuvaa aluetukea. Vaikka kummatkin tuensaajat ovat sijoittautuneet alueelle, jolle voidaan antaa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettua tukea, oli epäselvää, olivatko ne oikeutettuja tällaiseen tukeen, koska kumpikin oli tuen myöntämishetkellä taloudellisissa vaikeuksissa.

4.   SLOVENIAN HUOMAUTUKSET

| (50) | Slovenia esitti huomatuksensa 9 päivänä kesäkuuta 2010, 10 päivänä kesäkuuta 2010 ja 16 päivänä kesäkuuta 2010 päivätyissä kirjeissä. Lisätietoja toimitettiin 10 päivänä maaliskuuta 2011 sekä kirjeissä, jotka oli päivätty 6 päivänä maaliskuuta, 30 päivänä maaliskuuta, 13 päivänä huhtikuuta, 16 päivänä huhtikuuta, 23 päivänä huhtikuuta, 10 päivänä toukokuuta, 15 päivänä toukokuuta ja 30 päivänä toukokuuta 2012 (katso johdanto-osan (4) kappale). |
| --- | --- |

(50)

Slovenia esitti huomatuksensa 9 päivänä kesäkuuta 2010, 10 päivänä kesäkuuta 2010 ja 16 päivänä kesäkuuta 2010 päivätyissä kirjeissä. Lisätietoja toimitettiin 10 päivänä maaliskuuta 2011 sekä kirjeissä, jotka oli päivätty 6 päivänä maaliskuuta, 30 päivänä maaliskuuta, 13 päivänä huhtikuuta, 16 päivänä huhtikuuta, 23 päivänä huhtikuuta, 10 päivänä toukokuuta, 15 päivänä toukokuuta ja 30 päivänä toukokuuta 2012 (katso johdanto-osan (4) kappale).

| (51) | Tiivistetysti sanoen toimenpiteet eivät Slovenian mukaan sisällä valtiontukea, koska ne eivät ole peräisin valtion varoista eivätkä seurausta valtion toiminnasta. Vaikka toimenpiteet täyttäisivät nämä vaatimukset, niistä ei aiheutuisi etua tuensaajalle, koska Slovenia on toiminut markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti. Lisäksi Slovenia toteaa, että toimenpiteet eivät vaikuttaneet kauppaan eivätkä vääristäneet kilpailua, koska talviurheilun kestokulutustavaramarkkinat ovat erittäin vakiintuneet ja vakiintuvat edelleen ja koska Elan oli vain heikko kilpailija näiden markkinoiden paljon suuremmille toimijoille. |
| --- | --- |

(51)

Tiivistetysti sanoen toimenpiteet eivät Slovenian mukaan sisällä valtiontukea, koska ne eivät ole peräisin valtion varoista eivätkä seurausta valtion toiminnasta. Vaikka toimenpiteet täyttäisivät nämä vaatimukset, niistä ei aiheutuisi etua tuensaajalle, koska Slovenia on toiminut markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti. Lisäksi Slovenia toteaa, että toimenpiteet eivät vaikuttaneet kauppaan eivätkä vääristäneet kilpailua, koska talviurheilun kestokulutustavaramarkkinat ovat erittäin vakiintuneet ja vakiintuvat edelleen ja koska Elan oli vain heikko kilpailija näiden markkinoiden paljon suuremmille toimijoille.

| (52) | Slovenia ei esitä mitään väitettä toimenpiteen 1 soveltuvuudesta sisämarkkinoille, jos toimenpide sisältäisikin valtiontukea. Slovenian näkemyksen mukaan toimenpide 2 voitiin katsoa pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen mukaiseksi. |
| --- | --- |

(52)

Slovenia ei esitä mitään väitettä toimenpiteen 1 soveltuvuudesta sisämarkkinoille, jos toimenpide sisältäisikin valtiontukea. Slovenian näkemyksen mukaan toimenpide 2 voitiin katsoa pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen mukaiseksi.

4.1   VALTIONTUEN OLEMASSAOLO

4.1.1   Valtion varat ja valtion toiminnaksi katsominen

| (53) | Slovenia mukaan se ei vaikuttanut millään tavalla Elanin pääoman korotukseen. |
| --- | --- |

(53)

Slovenia mukaan se ei vaikuttanut millään tavalla Elanin pääoman korotukseen.

| (54) | Se muistuttaa, että toimenpiteiden on oltava suoraan tai välillisesti valtion varoista myönnettyjä ja seurausta valtion toiminnasta, jotta niitä voidaan pitää valtiontukena. Se on yhtä mieltä siitä, että jos jäsenvaltio käyttää määräysvaltaa jossakin yrityksessä, ”valtion varoja” koskeva ehto täyttyy. Vaikka jäsenvaltio voikin käyttää määräysvaltaa yrityksessä, todellista määräysvallan käyttöä konkreettisissa tapauksissa ei voida automaattisesti olettaa. Tässä yhteydessä Slovenia viittaa asiassa Stardust Marine annettuun tuomioon (11), jossa esitettyjen seikkojen avulla voidaan arvioida, onko valtio tosiasiallisesti käyttänyt tällaista vaikutusvaltaa erityistilanteessa. Tällaisia seikkoja ovat muun muassa julkisen yrityksen integroituminen julkishallinnon rakenteeseen, yrityksen toiminnan luonne, toiminnan harjoittaminen markkinoilla yksityisten toimijoiden kanssa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa, yrityksen oikeudellinen asema ja viranomaisten harjoittaman yrityksen hallinnointia koskevan ohjauksen määrä. Slovenia tähdentää, että asianmukainen painoarvo tulee antaa sille seikalle, onko yritys perustettu yksityisoikeuden mukaan. |
| --- | --- |

(54)

Se muistuttaa, että toimenpiteiden on oltava suoraan tai välillisesti valtion varoista myönnettyjä ja seurausta valtion toiminnasta, jotta niitä voidaan pitää valtiontukena. Se on yhtä mieltä siitä, että jos jäsenvaltio käyttää määräysvaltaa jossakin yrityksessä, ”valtion varoja” koskeva ehto täyttyy. Vaikka jäsenvaltio voikin käyttää määräysvaltaa yrityksessä, todellista määräysvallan käyttöä konkreettisissa tapauksissa ei voida automaattisesti olettaa. Tässä yhteydessä Slovenia viittaa asiassa Stardust Marine annettuun tuomioon (11), jossa esitettyjen seikkojen avulla voidaan arvioida, onko valtio tosiasiallisesti käyttänyt tällaista vaikutusvaltaa erityistilanteessa. Tällaisia seikkoja ovat muun muassa julkisen yrityksen integroituminen julkishallinnon rakenteeseen, yrityksen toiminnan luonne, toiminnan harjoittaminen markkinoilla yksityisten toimijoiden kanssa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa, yrityksen oikeudellinen asema ja viranomaisten harjoittaman yrityksen hallinnointia koskevan ohjauksen määrä. Slovenia tähdentää, että asianmukainen painoarvo tulee antaa sille seikalle, onko yritys perustettu yksityisoikeuden mukaan.

| (55) | Tässä yhteydessä Slovenia esittää seuraavat perustelut kunkin pääomankorotukseen osallistuneen yrityksen osalta: |
| --- | --- |

(55)

Tässä yhteydessä Slovenia esittää seuraavat perustelut kunkin pääomankorotukseen osallistuneen yrityksen osalta:

| (56) | KAD on yksityisoikeudellinen yritys, joka toimii markkinoilla kilpailuolosuhteissa. Vaikka KAD on valtion määräysvallassa, pelkästään tämän seikan perusteella ei voida päätellä, että arvioitavana olevat pääomitukset ovat seurausta valtion toiminnasta. Valtion osallistumista pääomittamiseen ei ole osoitettu seuraavista syistä: KAD-yhtiön toimia säännellään Slovenian osakeyhtiölailla (ZGD-1, Zakon o gospodarskih družbah), sen varojen käyttöä ei ole rajoitettu lailla, KAD-yhtiön rahoitus on peräisin yksinomaan osingoista, koroista sekä muista investointien ja liiketoimien tuottamista tuloista, ja päätöksen Elanin pääomittamisesta teki hallintoneuvosto, joka on päätöksenteoltaan riippumaton. Vaikka onkin totta, että valtio on antanut KAD-yhtiön tehtäväksi eläkerahastojen hallinnan ja yritysten yksityistämistä koskevat päätökset, noihin tehtäviin liittyvä yleinen etu ei voi vaikuttaa KADin toimiin siten, että niitä olisi pidettävä valtion toimenpiteinä. |
| --- | --- |

(56)

KAD on yksityisoikeudellinen yritys, joka toimii markkinoilla kilpailuolosuhteissa. Vaikka KAD on valtion määräysvallassa, pelkästään tämän seikan perusteella ei voida päätellä, että arvioitavana olevat pääomitukset ovat seurausta valtion toiminnasta. Valtion osallistumista pääomittamiseen ei ole osoitettu seuraavista syistä: KAD-yhtiön toimia säännellään Slovenian osakeyhtiölailla (ZGD-1, Zakon o gospodarskih družbah), sen varojen käyttöä ei ole rajoitettu lailla, KAD-yhtiön rahoitus on peräisin yksinomaan osingoista, koroista sekä muista investointien ja liiketoimien tuottamista tuloista, ja päätöksen Elanin pääomittamisesta teki hallintoneuvosto, joka on päätöksenteoltaan riippumaton. Vaikka onkin totta, että valtio on antanut KAD-yhtiön tehtäväksi eläkerahastojen hallinnan ja yritysten yksityistämistä koskevat päätökset, noihin tehtäviin liittyvä yleinen etu ei voi vaikuttaa KADin toimiin siten, että niitä olisi pidettävä valtion toimenpiteinä.

| (57) | DSU on valtion suoraan omistama mutta ei valtion rahoittama yhtiö, joka pyrkii maksimoimaan investointiensa arvon. Vaikka valtio onkin antanut DSU-yhtiön tehtäväksi eläkerahastojen hallinnan ja yritysten yksityistämistä koskevat päätökset, noihin tehtäviin liittyvä yleinen etu ei voi vaikuttaa KADin toimiin siten, että niitä olisi pidettävä valtion toimenpiteinä. |
| --- | --- |

(57)

DSU on valtion suoraan omistama mutta ei valtion rahoittama yhtiö, joka pyrkii maksimoimaan investointiensa arvon. Vaikka valtio onkin antanut DSU-yhtiön tehtäväksi eläkerahastojen hallinnan ja yritysten yksityistämistä koskevat päätökset, noihin tehtäviin liittyvä yleinen etu ei voi vaikuttaa KADin toimiin siten, että niitä olisi pidettävä valtion toimenpiteinä.

| (58) | Zavarovalnica Triglav on ainoastaan valtion välillisessä omistuksessa, ja se toimii yksinomaan markkinaehtoisesti. Valtiolla ei ole suoraa määräysvaltaa sen toimintaan. Zavarovalnica Triglav -yhtiön hallintoneuvoston jäsenet ovat tosin osakkeenomistajien valitsemia, mutta heidät on valittu yksityishenkilöinä eikä kukaan heistä ole toiminut Slovenian hallituksessa tai hallinnossa. |
| --- | --- |

(58)

Zavarovalnica Triglav on ainoastaan valtion välillisessä omistuksessa, ja se toimii yksinomaan markkinaehtoisesti. Valtiolla ei ole suoraa määräysvaltaa sen toimintaan. Zavarovalnica Triglav -yhtiön hallintoneuvoston jäsenet ovat tosin osakkeenomistajien valitsemia, mutta heidät on valittu yksityishenkilöinä eikä kukaan heistä ole toiminut Slovenian hallituksessa tai hallinnossa.

| (59) | Valtio omistaa Triglav Naložbe -yhtiön välillisesti Zavarovalnica Triglav -yhtiön kautta. Sen tarkoitus on tuottaa voittoa. Valtiolla ei ole suoraa määräysvaltaa Triglav Naložbe -yhtiön toimintaan, ja yhtiön hallintoneuvosto koostuu riippumattomista yksityishenkilöistä. Triglav Naložbe myös rahoitti pääomittamista kaupallisella lainalla. |
| --- | --- |

(59)

Valtio omistaa Triglav Naložbe -yhtiön välillisesti Zavarovalnica Triglav -yhtiön kautta. Sen tarkoitus on tuottaa voittoa. Valtiolla ei ole suoraa määräysvaltaa Triglav Naložbe -yhtiön toimintaan, ja yhtiön hallintoneuvosto koostuu riippumattomista yksityishenkilöistä. Triglav Naložbe myös rahoitti pääomittamista kaupallisella lainalla.

4.1.2   Edun olemassaolo

Toimenpide 1

| (60) | Slovenian mukaan toimenpiteestä 1 ei aiheutunut etua Elanille seuraavista syistä: Vuoden 2005 joulukuussa Elan hyväksyi kauden 2006–2010 strategisen kehittämissuunnitelman, joka sisälsi myös yksityiskohtaisen kehittämissuunnitelman Elanin tuolloisia tytäryhtiöitä varten. Kauden 2006–2010 kehittämissuunnitelmaan sisältyivät investoinnit sekä talviurheiluyksikköön että meriyksikköön. Investointien toteuttamiseksi Elan ehdotti toukokuussa 2006 osakkailleen Elanin pääoman korottamista 20,2 miljoonalla eurolla vuosina 2006–2009. Osakkaat arvioivat ehdotusta huolellisesti, ja Elan toimitti heille asiakirjoja, jotka osoittivat selvästi, että tällainen pääomankorotus olisi osakkaille tuottoisa. Elanin suurin osakas KAD esitti oman arvionsa ehdotetusta pääomankorotuksesta marraskuussa 2006 ja tuli siihen tulokseen, että pääomankorotus olisi järkevä investointi. Myös Triglav Naložbe tutki Elanin ennusteita ja hyväksyi pääomankorotuksen tällä perusteella. Lisäksi Elanin osakkaat vaativat riippumatonta arviointiryhmää, johon [...] valittiin (katso johdanto-osan (24) kappale). Tämä arviointi osoitti sen, että investoinnit olivat välttämättömiä ja että ne voitaisiin jopa tapauksessa kattaa myymällä osakkeita käypään arvoon strategisille kumppaneille. |
| --- | --- |

(60)

Slovenian mukaan toimenpiteestä 1 ei aiheutunut etua Elanille seuraavista syistä: Vuoden 2005 joulukuussa Elan hyväksyi kauden 2006–2010 strategisen kehittämissuunnitelman, joka sisälsi myös yksityiskohtaisen kehittämissuunnitelman Elanin tuolloisia tytäryhtiöitä varten. Kauden 2006–2010 kehittämissuunnitelmaan sisältyivät investoinnit sekä talviurheiluyksikköön että meriyksikköön. Investointien toteuttamiseksi Elan ehdotti toukokuussa 2006 osakkailleen Elanin pääoman korottamista 20,2 miljoonalla eurolla vuosina 2006–2009. Osakkaat arvioivat ehdotusta huolellisesti, ja Elan toimitti heille asiakirjoja, jotka osoittivat selvästi, että tällainen pääomankorotus olisi osakkaille tuottoisa. Elanin suurin osakas KAD esitti oman arvionsa ehdotetusta pääomankorotuksesta marraskuussa 2006 ja tuli siihen tulokseen, että pääomankorotus olisi järkevä investointi. Myös Triglav Naložbe tutki Elanin ennusteita ja hyväksyi pääomankorotuksen tällä perusteella. Lisäksi Elanin osakkaat vaativat riippumatonta arviointiryhmää, johon [...] valittiin (katso johdanto-osan (24) kappale). Tämä arviointi osoitti sen, että investoinnit olivat välttämättömiä ja että ne voitaisiin jopa tapauksessa kattaa myymällä osakkeita käypään arvoon strategisille kumppaneille.

| (61) | Edellä esitettyjen pohdintojen perusteella Elan ja sen osakkaat allekirjoittivat tammikuussa 2007 aiesopimuksen, jossa ne sopivat, että osakkaat sijoittavat Elaniin 10,225 miljoonaa euroa. Myös KD Kapital, Elanin ainoa yksityinen osakas, hyväksyi aiesopimuksen ehdoitta. Slovenia katsoo, että osakkaat tekivät tämän päätöksen saadakseen sijoittamalleen pääomalle kohtuullisen tuoton ja toimivat näin ollen markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti. |
| --- | --- |

(61)

Edellä esitettyjen pohdintojen perusteella Elan ja sen osakkaat allekirjoittivat tammikuussa 2007 aiesopimuksen, jossa ne sopivat, että osakkaat sijoittavat Elaniin 10,225 miljoonaa euroa. Myös KD Kapital, Elanin ainoa yksityinen osakas, hyväksyi aiesopimuksen ehdoitta. Slovenia katsoo, että osakkaat tekivät tämän päätöksen saadakseen sijoittamalleen pääomalle kohtuullisen tuoton ja toimivat näin ollen markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti.

| (62) | Se, että yhtiökokous hyväksyi pääomankorotuksen virallisesti vasta lokakuussa 2007, johtui Slovenian selityksen mukaan Elanin yksityisen vähemmistöosakkaan, KD Kapitalin, ja Elanin enemmistöosakkaan, KADin, välisestä riidasta. KD Kapital omisti 50 prosenttia Elanin yhden kilpailijan, Seaway group d.o.o -yhtiön, osakkeista. KD Kapital aikoi nimittää oman edustajansa valvomaan etujaan Elanin hallintoneuvostossa. Muut osakkaat eivät halunneet hyväksyä tätä, koska KD Kapital oli kilpailevan yhtiön osakas. Riita-asia ratkesi, kun KAD tarjosi KD Kapital -yhtiölle myyntioptiota. Tämän ratkaisun jälkeen kaikki Elanin osakkaat, myös KD Kapital, sopivat virallisesti sijoittavansa Elaniin 10,225 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(62)

Se, että yhtiökokous hyväksyi pääomankorotuksen virallisesti vasta lokakuussa 2007, johtui Slovenian selityksen mukaan Elanin yksityisen vähemmistöosakkaan, KD Kapitalin, ja Elanin enemmistöosakkaan, KADin, välisestä riidasta. KD Kapital omisti 50 prosenttia Elanin yhden kilpailijan, Seaway group d.o.o -yhtiön, osakkeista. KD Kapital aikoi nimittää oman edustajansa valvomaan etujaan Elanin hallintoneuvostossa. Muut osakkaat eivät halunneet hyväksyä tätä, koska KD Kapital oli kilpailevan yhtiön osakas. Riita-asia ratkesi, kun KAD tarjosi KD Kapital -yhtiölle myyntioptiota. Tämän ratkaisun jälkeen kaikki Elanin osakkaat, myös KD Kapital, sopivat virallisesti sijoittavansa Elaniin 10,225 miljoonaa euroa.

Toimenpide 2

| (63) | Slovenian mukaan Elan oli maksukyvyttömyyden partaalla vuoden 2008 alussa. Hallintoneuvosto ja osakkaat reagoivat tähän seikkaan välittömästi nimittämällä Elanin johtokuntaan uusia jäseniä, jotka aloittivat neuvottelut Elanin pankkilainojen uudelleenjärjestelyistä. Pankit kuitenkin pyysivät lisää pääomasijoituksia osakkailta. Tämän perusteella Elan laati yhdessä ulkopuolisen neuvonantajan kanssa muutosstrategian toukokuussa 2008. Kesäkuussa 2008 Elan esitteli kauden 2008–2012 pitkän aikavälin suunnitelman ja elokuussa 2008 Elanin johtokunta hyväksyi tervehdyttämissuunnitelman. Heinäkuun 11 päivänä 2008 osakkaat hyväksyivät pääomankorotuksen sillä ehdolla, että pankit ensin hyväksyvät velkojen uudelleenjärjestelyn näiden asiakirjojen perusteella. Lisäksi osakkaat ottivat Slovenian mukaan huomioon yhtiön arvon, siten kuin se määritettiin riippumattoman tilintarkastajan tekemässä pääoman arvioinnissa. (12) Tuon arvion mukaan Elanin markkina-arvo oli 38 059 000 miljoonaa euroa 31 päivänä joulukuuta 2007. Lisäksi osakkaat arvioivat 1 päivältä heinäkuuta 2008 olevia ennakkotietoja Elanin arvosta. Lopulta osakkaat päättivät 28 päivänä elokuuta 2008 pääomankorotuksesta ilman pankkien ennakkohyväksyntää velkojen uudelleenjärjestelystä. Slovenia väittää, että osakkaat olisivat muutoin menettäneet Elaniin tekemänsä investoinnit kokonaisuudessaan. Edellä mainitun perusteella Slovenia katsoo, että Elanin osakkaat toimivat markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti. |
| --- | --- |

(63)

Slovenian mukaan Elan oli maksukyvyttömyyden partaalla vuoden 2008 alussa. Hallintoneuvosto ja osakkaat reagoivat tähän seikkaan välittömästi nimittämällä Elanin johtokuntaan uusia jäseniä, jotka aloittivat neuvottelut Elanin pankkilainojen uudelleenjärjestelyistä. Pankit kuitenkin pyysivät lisää pääomasijoituksia osakkailta. Tämän perusteella Elan laati yhdessä ulkopuolisen neuvonantajan kanssa muutosstrategian toukokuussa 2008. Kesäkuussa 2008 Elan esitteli kauden 2008–2012 pitkän aikavälin suunnitelman ja elokuussa 2008 Elanin johtokunta hyväksyi tervehdyttämissuunnitelman. Heinäkuun 11 päivänä 2008 osakkaat hyväksyivät pääomankorotuksen sillä ehdolla, että pankit ensin hyväksyvät velkojen uudelleenjärjestelyn näiden asiakirjojen perusteella. Lisäksi osakkaat ottivat Slovenian mukaan huomioon yhtiön arvon, siten kuin se määritettiin riippumattoman tilintarkastajan tekemässä pääoman arvioinnissa. (12) Tuon arvion mukaan Elanin markkina-arvo oli 38 059 000 miljoonaa euroa 31 päivänä joulukuuta 2007. Lisäksi osakkaat arvioivat 1 päivältä heinäkuuta 2008 olevia ennakkotietoja Elanin arvosta. Lopulta osakkaat päättivät 28 päivänä elokuuta 2008 pääomankorotuksesta ilman pankkien ennakkohyväksyntää velkojen uudelleenjärjestelystä. Slovenia väittää, että osakkaat olisivat muutoin menettäneet Elaniin tekemänsä investoinnit kokonaisuudessaan. Edellä mainitun perusteella Slovenia katsoo, että Elanin osakkaat toimivat markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti.

4.1.3   Kilpailun vääristyminen ja vaikutus kauppaan

| (64) | Slovenian mukaan toimenpiteet eivät vääristäneet kilpailua eikä niillä myöskään ollut vaikutusta kauppaan. Elan oli ensinnäkin heikko kilpailija huomattavasti suuremmille hiihtovälinealan toimijoille pääomankorotuksen vahvistamishetkellä. Toiseksi myös Elanin kilpailijat tarvitsivat osakkaidensa toimia vuosien 2008–2008 tappioiden korvaamiseksi. |
| --- | --- |

(64)

Slovenian mukaan toimenpiteet eivät vääristäneet kilpailua eikä niillä myöskään ollut vaikutusta kauppaan. Elan oli ensinnäkin heikko kilpailija huomattavasti suuremmille hiihtovälinealan toimijoille pääomankorotuksen vahvistamishetkellä. Toiseksi myös Elanin kilpailijat tarvitsivat osakkaidensa toimia vuosien 2008–2008 tappioiden korvaamiseksi.

4.2   SOVELTUVUUS

| (65) | Slovenia esittää soveltuvuutta koskevat perustelut ainoastaan toimenpiteen 2 osalta. Se väittää, että toimenpide oli pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen mukainen, koska Elan laati toteuttamiskelpoisen rakenneuudistussuunnitelman, johon sisältyi konsernin kehittäminen pääosin sisäisin toimenpitein. |
| --- | --- |

(65)

Slovenia esittää soveltuvuutta koskevat perustelut ainoastaan toimenpiteen 2 osalta. Se väittää, että toimenpide oli pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen mukainen, koska Elan laati toteuttamiskelpoisen rakenneuudistussuunnitelman, johon sisältyi konsernin kehittäminen pääosin sisäisin toimenpitein.

| (66) | Slovenia todellakin väittää, että vuonna 2008 tapahtuneen pääomankorotuksen jälkeen Elan toteutti suunnitelmansa asianmukaisesti ja onnistui järjestelemään uudelleen lyhytaikaiset lainansa. Irtisanomissuunnitelmat hyväksyttiin tammikuussa 2009, ja lokakuussa 2009 Elan myi tytäryhtiönsä Elan Yachting d.o.o. ja Elan Marine Charter d.o.o. Huhtikuussa 2010 myytiin Kroatian Obrovaciin sijoittautunut Elan Brod d.o.o. Näistä yrityskaupoista saadut tulot nousivat [3,1–3,6] miljoonaan euroon. Toukokuussa 2010 Elan sai uutta rahoitusta tekemällä pankkiensa kanssa pitkäaikaisen lainasopimuksen, jonka arvo oli [21,5–25,5] miljoonaa euroa. Uudella lainalla maksettiin vanhat lainat. Lopuksi Elan Winter sport ja Elan Marine sulautettiin emoyhtiö Elaniin kesäkuussa 2010. Slovenia on myös esittänyt puolustukseksi hyvitysvaikutuksen, kun se lopetti Pohjois-Amerikassa toimineen hiihtovälineiden jakelua harjoittaneen yhteisyrityksensä Dal Bello Sportsin kanssa. [...] osapuolet sopivat 14 päivänä joulukuuta 2009 sanovansa irti yhteisyrityssopimuksensa. Kanadan jakelusopimus sanottiin irti 1 päivästä tammikuuta 2010 alkavin vaikutuksin, myöhemmin sanottiin irti USA:n jakelusopimus 1 päivästä tammikuuta 2011 alkavin vaikutuksin. |
| --- | --- |

(66)

Slovenia todellakin väittää, että vuonna 2008 tapahtuneen pääomankorotuksen jälkeen Elan toteutti suunnitelmansa asianmukaisesti ja onnistui järjestelemään uudelleen lyhytaikaiset lainansa. Irtisanomissuunnitelmat hyväksyttiin tammikuussa 2009, ja lokakuussa 2009 Elan myi tytäryhtiönsä Elan Yachting d.o.o. ja Elan Marine Charter d.o.o. Huhtikuussa 2010 myytiin Kroatian Obrovaciin sijoittautunut Elan Brod d.o.o. Näistä yrityskaupoista saadut tulot nousivat [3,1–3,6] miljoonaan euroon. Toukokuussa 2010 Elan sai uutta rahoitusta tekemällä pankkiensa kanssa pitkäaikaisen lainasopimuksen, jonka arvo oli [21,5–25,5] miljoonaa euroa. Uudella lainalla maksettiin vanhat lainat. Lopuksi Elan Winter sport ja Elan Marine sulautettiin emoyhtiö Elaniin kesäkuussa 2010. Slovenia on myös esittänyt puolustukseksi hyvitysvaikutuksen, kun se lopetti Pohjois-Amerikassa toimineen hiihtovälineiden jakelua harjoittaneen yhteisyrityksensä Dal Bello Sportsin kanssa. [...] osapuolet sopivat 14 päivänä joulukuuta 2009 sanovansa irti yhteisyrityssopimuksensa. Kanadan jakelusopimus sanottiin irti 1 päivästä tammikuuta 2010 alkavin vaikutuksin, myöhemmin sanottiin irti USA:n jakelusopimus 1 päivästä tammikuuta 2011 alkavin vaikutuksin.

5.   ARVIOINTI

| (67) | Komissio tutkii, onko tuensaaja saanut SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea (ks. jäljempänä 5.2 kohta), ja jos on, soveltuuko kyseinen tuki sisämarkkinoille (ks. jäljempänä kohta 5.3). Tätä varten täytyy määrittää, mistä lähtien tuensaajaa on pidettävä vaikeuksissa olevana yrityksenä (ks. jäljempänä 5.1 kohta). |
| --- | --- |

(67)

Komissio tutkii, onko tuensaaja saanut SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea (ks. jäljempänä 5.2 kohta), ja jos on, soveltuuko kyseinen tuki sisämarkkinoille (ks. jäljempänä kohta 5.3). Tätä varten täytyy määrittää, mistä lähtien tuensaajaa on pidettävä vaikeuksissa olevana yrityksenä (ks. jäljempänä 5.1 kohta).

5.1   VAIKEUKSISSA OLEVA YRITYS

| (68) | Vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenteiden uudistamiseksi tarkoitettua valtion tukea koskevien yhteisön suuntaviivojen 10 kohdan mukaan yritys katsotaan vaikeuksissa olevaksi yritykseksi, jos se on menettänyt yli puolet pääomastaan viimeksi kuluneiden 12 kuukauden aikana, tai jos se täyttää kansallisessa lainsäädännössä vahvistetut edellytykset yhtiön asettamiselle yleistäytäntöönpanomenettelyyn maksukyvyttömyyden vuoksi. Kuten menettelyn aloittamispäätöksessä todettiin, tuensaajat tai konserni kokonaisuutena eivät kumpikaan täyttäneet suuntaviivojen 10 kohdan edellytyksiä vuonna 2007. |
| --- | --- |

(68)

Vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenteiden uudistamiseksi tarkoitettua valtion tukea koskevien yhteisön suuntaviivojen 10 kohdan mukaan yritys katsotaan vaikeuksissa olevaksi yritykseksi, jos se on menettänyt yli puolet pääomastaan viimeksi kuluneiden 12 kuukauden aikana, tai jos se täyttää kansallisessa lainsäädännössä vahvistetut edellytykset yhtiön asettamiselle yleistäytäntöönpanomenettelyyn maksukyvyttömyyden vuoksi. Kuten menettelyn aloittamispäätöksessä todettiin, tuensaajat tai konserni kokonaisuutena eivät kumpikaan täyttäneet suuntaviivojen 10 kohdan edellytyksiä vuonna 2007.

| (69) | Suuntaviivojen 11 kohdan mukaan yrityksen voidaan silti katsoa olevan vaikeuksissa, etenkin jos vaikeuksissa olevan yrityksen tavanomaiset merkit, kuten kasvavat tappiot, liikevaihdon supistuminen, varastojen kasvu, ylikapasiteetti, tulorahoituksen pienentyminen, lisääntyvä velkaantuminen, korkokustannusten nousu ja nettoarvon heikentyminen tai sen katoaminen, ovat nähtävissä. |
| --- | --- |

(69)

Suuntaviivojen 11 kohdan mukaan yrityksen voidaan silti katsoa olevan vaikeuksissa, etenkin jos vaikeuksissa olevan yrityksen tavanomaiset merkit, kuten kasvavat tappiot, liikevaihdon supistuminen, varastojen kasvu, ylikapasiteetti, tulorahoituksen pienentyminen, lisääntyvä velkaantuminen, korkokustannusten nousu ja nettoarvon heikentyminen tai sen katoaminen, ovat nähtävissä.

| (70) | Tätä varten on huomautettava, että kaudella 2003–2006 konsernin liikevaihto kasvoi 109,2 miljoonasta 122,4 miljoonaan euroon. Tämän lisäksi Elan-konserni tuotti vuotta 2004 lukuun ottamatta kyseisellä jaksolla nettovoittoa. Elanin taloudellinen tilanne alkoi heikentyä vuoden 2007 aikana. Konsernin liikevaihto laski vuonna 2007 viidellä miljoonalla eurolla 117,5 miljoonaan euroon, ja vuonna 2008 liikevaihto laski 100 miljoonaan euroon. Samaan aikaan Elan-konsernin tulos muuttui tappiolliseksi vuonna 2007, jolloin vuoden 2006 tulos heikkeni 0,6 miljoonasta eurosta – 8,4 miljoonaan euroon. Vuonna 2008 tulos heikkeni – 12,7 miljoonaan euroon.

  Taulukko 2



  Elan-konsernin keskeiset taloudelliset indikaattorit












  Luvut tuhansina euroina | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nettomyyntitulot | 109 165 | 103 262 | 109 216 | 122 404 | 117 455 | 99 995 |
| Liiketoiminnan kustannukset | 114 280 | 108 310 | 113 244 | 127 689 | 132 919 | 117 197 |
| Nettovoitto/-tappio | 3 480 | – 9 430 | 3 996 | 596 | – 8 432 | – 12 695 |

(70)

Tätä varten on huomautettava, että kaudella 2003–2006 konsernin liikevaihto kasvoi 109,2 miljoonasta 122,4 miljoonaan euroon. Tämän lisäksi Elan-konserni tuotti vuotta 2004 lukuun ottamatta kyseisellä jaksolla nettovoittoa. Elanin taloudellinen tilanne alkoi heikentyä vuoden 2007 aikana. Konsernin liikevaihto laski vuonna 2007 viidellä miljoonalla eurolla 117,5 miljoonaan euroon, ja vuonna 2008 liikevaihto laski 100 miljoonaan euroon. Samaan aikaan Elan-konsernin tulos muuttui tappiolliseksi vuonna 2007, jolloin vuoden 2006 tulos heikkeni 0,6 miljoonasta eurosta – 8,4 miljoonaan euroon. Vuonna 2008 tulos heikkeni – 12,7 miljoonaan euroon.

Taulukko 2

Elan-konsernin keskeiset taloudelliset indikaattorit

Luvut tuhansina euroina

2003

2004

2005

2006

2007

2008

Nettomyyntitulot

109 165

103 262

109 216

122 404

117 455

99 995

Liiketoiminnan kustannukset

114 280

108 310

113 244

127 689

132 919

117 197

Nettovoitto/-tappio

3 480

– 9 430

3 996

596

– 8 432

– 12 695

| (71) | Tämä voidaan osittain selittää talviurheiluyksikön myynteihin vaikuttaneella leudolla talvikaudella 2006–2007 (”vihreä” talvi). Tosiasiassa Elan Skin myynti heikkeni vuoden 2006 48,1 miljoonasta eurosta 40,8 miljoonaan euroon vuonna 2007 ja edelleen 37,7 miljoonaan euroon vuonna 2007. Samaan aikaan Elan Skin tulos heikkeni vuoden 2006 – 0,5 miljoonasta eurosta – 6,7 miljoonaan euroon vuonna 2007 ja – 13,0 miljoonaan euroon vuonna 2008.

  Taulukko 3



  Elan Ski









  Luvut tuhansina euroina | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nettomyyntitulot | 48 113 | 40 852 | 37 662 |
| Nettovoitto/-tappio | – 472 | – 6 674 | – 12 971 |

(71)

Tämä voidaan osittain selittää talviurheiluyksikön myynteihin vaikuttaneella leudolla talvikaudella 2006–2007 (”vihreä” talvi). Tosiasiassa Elan Skin myynti heikkeni vuoden 2006 48,1 miljoonasta eurosta 40,8 miljoonaan euroon vuonna 2007 ja edelleen 37,7 miljoonaan euroon vuonna 2007. Samaan aikaan Elan Skin tulos heikkeni vuoden 2006 – 0,5 miljoonasta eurosta – 6,7 miljoonaan euroon vuonna 2007 ja – 13,0 miljoonaan euroon vuonna 2008.

Taulukko 3

Elan Ski

Luvut tuhansina euroina

2006

2007

2008

Nettomyyntitulot

48 113

40 852

37 662

Nettovoitto/-tappio

– 472

– 6 674

– 12 971

| (72) | Elanin meriyksikkö kasvatti liikevaihtoaan merkittävästi vuonna 2007, jolloin se kasvoi 31,8 miljoonasta eurosta 38,6 miljoonaan euroon; yhtiön tulos oli kuitenkin – 0,3 miljoonaa euroa lievästi tappiollinen. Tilanne kuitenkin huononi vuonna 2008, kun liikevaihto heikkeni yhdellä kolmasosalla 38,6 miljoonasta eurosta 25,9 miljoonaan euroon ja Elan Marinen nettotulos oli 10,2 miljoonaa euroa tappiollinen.

  Taulukko 4


  Elan Marine









  Luvut tuhansina euroina | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nettomyyntitulot | 31 836 | 38 627 | 25 876 |
| Nettovoitto/-tappio | 1 176 | – 305 | – 10 214 |

(72)

Elanin meriyksikkö kasvatti liikevaihtoaan merkittävästi vuonna 2007, jolloin se kasvoi 31,8 miljoonasta eurosta 38,6 miljoonaan euroon; yhtiön tulos oli kuitenkin – 0,3 miljoonaa euroa lievästi tappiollinen. Tilanne kuitenkin huononi vuonna 2008, kun liikevaihto heikkeni yhdellä kolmasosalla 38,6 miljoonasta eurosta 25,9 miljoonaan euroon ja Elan Marinen nettotulos oli 10,2 miljoonaa euroa tappiollinen.

Taulukko 4

Elan Marine

Luvut tuhansina euroina

2006

2007

2008

Nettomyyntitulot

31 836

38 627

25 876

Nettovoitto/-tappio

1 176

– 305

– 10 214

| (73) | Taulukoissa 2–4 esitettyjen taloudellisten lukujen perusteella on selvää, ettei Elan ollut vaikeuksissa vuoden 2007 alussa, jolloin toimenpide 1 myönnettiin (ks. johdanto-osan (78)–(85) kappale). |
| --- | --- |

(73)

Taulukoissa 2–4 esitettyjen taloudellisten lukujen perusteella on selvää, ettei Elan ollut vaikeuksissa vuoden 2007 alussa, jolloin toimenpide 1 myönnettiin (ks. johdanto-osan (78)–(85) kappale).

| (74) | Kuten edellä esitetyistä taloudellisista tiedoista käy ilmi, Elanin taloudellinen tilanne alkoi kuitenkin heikentyä vuoden 2007 aikana ja sen tilanne muuttui hyvin vakavaksi vuonna 2008. Yrityksen liikevaihto pieneni, sen tappiot kasvoivat, ja vuoden 2008 alussa sitä uhkasi maksukyvyttömyys (ks. johdanto-osan (29)–(34) kappale ja johdanto-osan (63) kappale). Voidaan päätellä, että Elanin on katsottava olleen suuntaviivoissa tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys toimenpiteen 2 myöntämishetkellä. Itse asiassa Elanin osakkeenomistajat tekivät pääomankorotuksien toteuttamisesta sopimuksen sen tosiseikan takia, että ilman niitä Elan olisi joutunut konkurssiin (ks. johdanto-osan (31)–(33) kappale). |
| --- | --- |

(74)

Kuten edellä esitetyistä taloudellisista tiedoista käy ilmi, Elanin taloudellinen tilanne alkoi kuitenkin heikentyä vuoden 2007 aikana ja sen tilanne muuttui hyvin vakavaksi vuonna 2008. Yrityksen liikevaihto pieneni, sen tappiot kasvoivat, ja vuoden 2008 alussa sitä uhkasi maksukyvyttömyys (ks. johdanto-osan (29)–(34) kappale ja johdanto-osan (63) kappale). Voidaan päätellä, että Elanin on katsottava olleen suuntaviivoissa tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys toimenpiteen 2 myöntämishetkellä. Itse asiassa Elanin osakkeenomistajat tekivät pääomankorotuksien toteuttamisesta sopimuksen sen tosiseikan takia, että ilman niitä Elan olisi joutunut konkurssiin (ks. johdanto-osan (31)–(33) kappale).

5.2   VALTIONTUEN OLEMASSAOLO

| (75) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätään, että jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(75)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätään, että jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (76) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa asetetut edellytykset ovat kumulatiivisia, ja kaikkien edellytysten on siten täytyttävä samanaikaisesti, jotta toimenpide voidaan katsoa valtiontueksi. |
| --- | --- |

(76)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa asetetut edellytykset ovat kumulatiivisia, ja kaikkien edellytysten on siten täytyttävä samanaikaisesti, jotta toimenpide voidaan katsoa valtiontueksi.

5.2.1   Pääomankorotus vuonna 2007 (Toimenpide 1)

| (77) | Slovenian mukaan toimenpide 1 myönnettiin markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti ja toimenpiteestä ei ole siten aiheutunut tuensaajalle etua. Tämän lisäksi pääomankorotus ei Slovenian mukaan johtunut valtiosta (ks. johdanto-osan (53)–(63) kappale). |
| --- | --- |

(77)

Slovenian mukaan toimenpide 1 myönnettiin markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti ja toimenpiteestä ei ole siten aiheutunut tuensaajalle etua. Tämän lisäksi pääomankorotus ei Slovenian mukaan johtunut valtiosta (ks. johdanto-osan (53)–(63) kappale).

Myöntämispäivä

| (78) | Ensiksi on määritettävä se, milloin tarkalleen toimenpide 1 Elanille myönnettiin. Periaatteessa valtiontuki katsotaan joka tapauksessa myönnetyksi heti, kun jäsenvaltio on sitoutunut siihen, toisin sanoen, kun jäsenvaltio on oikeudellisesti sitoutunut toimenpiteen myöntämiseen. Kuten edellä on selostettu (ks. johdanto-osan (24) kappale), Elanin osakkeenomistajat ja Elan allekirjoittivat 29 päivänä tammikuuta 2007 aiesopimuksen, mutta pääomankorotus vahvistettiin virallisesti vasta Elanin yhtiökokouksessa lokakuussa 2007. Tästä syystä on määritettävä, voidaanko jo aiesopimuksen katsoa sitoneen osakkeenomistajia tavalla, jonka perusteella voidaan tehdä se päätelmä, että toimenpide 1 voidaan katsoa myönnetyksi aiesopimuksen allekirjoituspäivänä. |
| --- | --- |

(78)

Ensiksi on määritettävä se, milloin tarkalleen toimenpide 1 Elanille myönnettiin. Periaatteessa valtiontuki katsotaan joka tapauksessa myönnetyksi heti, kun jäsenvaltio on sitoutunut siihen, toisin sanoen, kun jäsenvaltio on oikeudellisesti sitoutunut toimenpiteen myöntämiseen. Kuten edellä on selostettu (ks. johdanto-osan (24) kappale), Elanin osakkeenomistajat ja Elan allekirjoittivat 29 päivänä tammikuuta 2007 aiesopimuksen, mutta pääomankorotus vahvistettiin virallisesti vasta Elanin yhtiökokouksessa lokakuussa 2007. Tästä syystä on määritettävä, voidaanko jo aiesopimuksen katsoa sitoneen osakkeenomistajia tavalla, jonka perusteella voidaan tehdä se päätelmä, että toimenpide 1 voidaan katsoa myönnetyksi aiesopimuksen allekirjoituspäivänä.

| (79) | Sitä varten komissio huomauttaa, että Slovenian oikeudellisen asiantuntijan lausunnon (13) mukaan Slovenian lainsäädäntöön ei sisälly erityisiä säännöksiä aiesopimuksen luonteesta. Tällainen aiesopimus voisi olla pelkkä ei-sitova muistio käynnissä olevista neuvotteluista, esisopimus tai sopimus. Aiesopimuksen oikeudellinen luonne on todettava tapauskohtaisesti, ja siinä tulee ottaa huomioon aiesopimuksen sanamuoto, ne olosuhteet, joissa se on allekirjoitettu sekä Slovenian lain mukaiset yleiset tulkintasäännöt. |
| --- | --- |

(79)

Sitä varten komissio huomauttaa, että Slovenian oikeudellisen asiantuntijan lausunnon (13) mukaan Slovenian lainsäädäntöön ei sisälly erityisiä säännöksiä aiesopimuksen luonteesta. Tällainen aiesopimus voisi olla pelkkä ei-sitova muistio käynnissä olevista neuvotteluista, esisopimus tai sopimus. Aiesopimuksen oikeudellinen luonne on todettava tapauskohtaisesti, ja siinä tulee ottaa huomioon aiesopimuksen sanamuoto, ne olosuhteet, joissa se on allekirjoitettu sekä Slovenian lain mukaiset yleiset tulkintasäännöt.

| (80) | Sitoumuksista annetun Slovenian lain (Code of Obligations) 15 artiklan mukaan (14) sopimus on osapuolia sitova, kun osapuolet hyväksyvät sopimuksen tärkeimmät osatekijät. Erityisesti sopimuksen osapuolten on oltava yksilöityjä ja kullakin sopimuksella on oltava peruste (”causa”). |
| --- | --- |

(80)

Sitoumuksista annetun Slovenian lain (Code of Obligations) 15 artiklan mukaan (14) sopimus on osapuolia sitova, kun osapuolet hyväksyvät sopimuksen tärkeimmät osatekijät. Erityisesti sopimuksen osapuolten on oltava yksilöityjä ja kullakin sopimuksella on oltava peruste (”causa”).

| (81) | Komissio huomauttaa, että aiesopimuksen sanamuodon mukaan sopimuksen osapuolet oli selkeästi yksilöity, pääomankorotuksen kokonaissumma mainittiin jo aiesopimuksessa (10,225 miljoonaa euroa), liikkeeseen lasketun uuden pääoman nimellismäärä ja vähimmäishinta uutta pääomaosuutta kohti oli asetettu, kukin allekirjoittanut osakkeenomistaja suostui osallistumaan sillä hetkellä omistamiensa osuuksien mukaisessa suhteessa, pääomankorotuksen tarkoitus oli määritelty (pääasiassa sijoitukset Elan Winter sport -yhtiöön ja Elan Marine -yhtiöön), ja siinä määrättiin myös pääoman käytön valvontamekanismista. Lisäksi on otettava huomioon, ettei aiesopimusta ollut tehty ainoastaan Elanin osakkeenomistajien välillä vaan osakkeenomistajien ja Elanin välillä. Ensiksi mainittu korottaisi Elanin pääomaa, ja viimeksi mainitun pitäisi rekisteröidä uudet osakkeet ja käyttää pääomankorotus aiesopimuksessa määritetyllä tavalla. Tämän perusteella komissio katsoo, että osapuolet hyväksyivät kaikki ne tärkeimmät osatekijät, jotka ovat välttämättömiä sitovan sopimuksen tekemistä varten. |
| --- | --- |

(81)

Komissio huomauttaa, että aiesopimuksen sanamuodon mukaan sopimuksen osapuolet oli selkeästi yksilöity, pääomankorotuksen kokonaissumma mainittiin jo aiesopimuksessa (10,225 miljoonaa euroa), liikkeeseen lasketun uuden pääoman nimellismäärä ja vähimmäishinta uutta pääomaosuutta kohti oli asetettu, kukin allekirjoittanut osakkeenomistaja suostui osallistumaan sillä hetkellä omistamiensa osuuksien mukaisessa suhteessa, pääomankorotuksen tarkoitus oli määritelty (pääasiassa sijoitukset Elan Winter sport -yhtiöön ja Elan Marine -yhtiöön), ja siinä määrättiin myös pääoman käytön valvontamekanismista. Lisäksi on otettava huomioon, ettei aiesopimusta ollut tehty ainoastaan Elanin osakkeenomistajien välillä vaan osakkeenomistajien ja Elanin välillä. Ensiksi mainittu korottaisi Elanin pääomaa, ja viimeksi mainitun pitäisi rekisteröidä uudet osakkeet ja käyttää pääomankorotus aiesopimuksessa määritetyllä tavalla. Tämän perusteella komissio katsoo, että osapuolet hyväksyivät kaikki ne tärkeimmät osatekijät, jotka ovat välttämättömiä sitovan sopimuksen tekemistä varten.

| (82) | Myös aiesopimuksen sanamuoto osoittaa, että osapuolet ovat tehneet sitovan sopimuksen: osakkeenomistajat ja Elan”vahvistivat, että ne aikovat korottaa pääomaa”, osakkeenomistajat ”kannattavat pääomankorotusta” ja uudet osakkeet ”maksetaan käteisenä”. |
| --- | --- |

(82)

Myös aiesopimuksen sanamuoto osoittaa, että osapuolet ovat tehneet sitovan sopimuksen: osakkeenomistajat ja Elan”vahvistivat, että ne aikovat korottaa pääomaa”, osakkeenomistajat ”kannattavat pääomankorotusta” ja uudet osakkeet ”maksetaan käteisenä”.

| (83) | Lisäksi Elan teki välittömästi aiesopimuksen allekirjoittamisen jälkeen sopimuksen uuden tuotantolinjan toimittamisesta. Tämän voidaan katsoa merkitsevän sitä, että Elan odotti osakkeenomistajien korottavan yrityksen pääomaa. |
| --- | --- |

(83)

Lisäksi Elan teki välittömästi aiesopimuksen allekirjoittamisen jälkeen sopimuksen uuden tuotantolinjan toimittamisesta. Tämän voidaan katsoa merkitsevän sitä, että Elan odotti osakkeenomistajien korottavan yrityksen pääomaa.

| (84) | Lopuksi, Slovenian esittämässä oikeudellisessa asiantuntijalausunnossa tehdyn päätelmän mukaan aiesopimus tuli sitovaksi allekirjoittamisen jälkeen. Toisin sanoen osakkeenomistajat olivat sitoutuneet hyväksymään päätöksen pääoman korottamisesta ja maksamaan pääoman sitten, kun sellainen päätös oli tehty. Kyseisen asiantuntijalausunnon mukaan Slovenian tuomioistuimet eivät ole vielä ratkaisseet kysymystä siitä, onko sitoumus äänestämiseen pääomankorotuksen puolesta täytäntöönpanokelpoinen. Tällaista sopimusta rikkova osapuoli olisi kuitenkin tavallisesti vahingonkorvausvelvollinen. |
| --- | --- |

(84)

Lopuksi, Slovenian esittämässä oikeudellisessa asiantuntijalausunnossa tehdyn päätelmän mukaan aiesopimus tuli sitovaksi allekirjoittamisen jälkeen. Toisin sanoen osakkeenomistajat olivat sitoutuneet hyväksymään päätöksen pääoman korottamisesta ja maksamaan pääoman sitten, kun sellainen päätös oli tehty. Kyseisen asiantuntijalausunnon mukaan Slovenian tuomioistuimet eivät ole vielä ratkaisseet kysymystä siitä, onko sitoumus äänestämiseen pääomankorotuksen puolesta täytäntöönpanokelpoinen. Tällaista sopimusta rikkova osapuoli olisi kuitenkin tavallisesti vahingonkorvausvelvollinen.

| (85) | Edellä esitettyjen argumenttien perusteella komissio toteaa, että aiesopimuksen allekirjoituspäivä, joka oli 29 päivä tammikuuta 2007, voidaan katsoa toimenpiteen 1 myöntämispäiväksi. |
| --- | --- |

(85)

Edellä esitettyjen argumenttien perusteella komissio toteaa, että aiesopimuksen allekirjoituspäivä, joka oli 29 päivä tammikuuta 2007, voidaan katsoa toimenpiteen 1 myöntämispäiväksi.

Tuensaajalle aiheutuva valikoiva etu

| (86) | Toimenpide voidaan katsoa valtiontueksi, jos se on sillä tavoin erityinen tai valikoiva, että se suosii vain tiettyjä yrityksiä tai tiettyä tuotannonalaa. |
| --- | --- |

(86)

Toimenpide voidaan katsoa valtiontueksi, jos se on sillä tavoin erityinen tai valikoiva, että se suosii vain tiettyjä yrityksiä tai tiettyä tuotannonalaa.

Tuensaaja

| (87) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa viitataan yrityksen käsitteeseen tuensaajan määrittelemiseksi. Kuten unionin tuomioistuimet ovat todenneet, kyseisessä kohdassa tarkoitetun yrityksen ei tarvitse olla yksittäinen oikeushenkilö vaan se saattaa olla konserni. (15) Päätettäessä sitä, onko kyseessä kyseisessä kohdassa tarkoitettu yritys, keskeisenä kriteerinä on ”taloudellinen yksikkö”. Taloudellinen yksikkö voi muodostua useasta oikeushenkilöstä. Tässä tapauksessa Elan oli oikeushenkilö, jolle myönnettiin pääomankorotus. Myöntämishetkellä Elanilla oli neljä tytäryhtiötä, nimittäin Elan Winter sport, Elan Marine, Elan Inventa d.o.o. ja Marine Nova d.o.o. (ks. johdanto-osan (6) kappale). Pääomankorotuksen jälkeen Elan antoi osakaslainat Elan Winter sport -yhtiölle ja Elan Marine -yhtiölle. Kyseiset osakaslainat muunnettiin myöhemmin tytäryhtiöiden pääomaksi. Näin ollen on tarkasteltava sitä, hyötyikö pääomankorotuksesta koko konserni vai hyötyivätkö siitä ainoastaan Elan Winter sport ja Elan Marine. |
| --- | --- |

(87)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa viitataan yrityksen käsitteeseen tuensaajan määrittelemiseksi. Kuten unionin tuomioistuimet ovat todenneet, kyseisessä kohdassa tarkoitetun yrityksen ei tarvitse olla yksittäinen oikeushenkilö vaan se saattaa olla konserni. (15) Päätettäessä sitä, onko kyseessä kyseisessä kohdassa tarkoitettu yritys, keskeisenä kriteerinä on ”taloudellinen yksikkö”. Taloudellinen yksikkö voi muodostua useasta oikeushenkilöstä. Tässä tapauksessa Elan oli oikeushenkilö, jolle myönnettiin pääomankorotus. Myöntämishetkellä Elanilla oli neljä tytäryhtiötä, nimittäin Elan Winter sport, Elan Marine, Elan Inventa d.o.o. ja Marine Nova d.o.o. (ks. johdanto-osan (6) kappale). Pääomankorotuksen jälkeen Elan antoi osakaslainat Elan Winter sport -yhtiölle ja Elan Marine -yhtiölle. Kyseiset osakaslainat muunnettiin myöhemmin tytäryhtiöiden pääomaksi. Näin ollen on tarkasteltava sitä, hyötyikö pääomankorotuksesta koko konserni vai hyötyivätkö siitä ainoastaan Elan Winter sport ja Elan Marine.

| (88) | Ensinnäkin omistussuhteiden osalta todetaan, että Elan omisti kokonaan molemmat tytäryhtiöt, jotka ovat siis Elan Winter sport ja Elan Marine. Elanilla on siten määräysvalta kaikessa kyseisten tytäryhtiöiden liiketoiminnassa. |
| --- | --- |

(88)

Ensinnäkin omistussuhteiden osalta todetaan, että Elan omisti kokonaan molemmat tytäryhtiöt, jotka ovat siis Elan Winter sport ja Elan Marine. Elanilla on siten määräysvalta kaikessa kyseisten tytäryhtiöiden liiketoiminnassa.

| (89) | Toiseksi Elan Winter sport ja Elan Marine ryhtyivät harjoittamaan myöntämishetkellä Elanin harjoittamia päätoimintoja, joita olivat suksien ja lumilautojen valmistus sekä huvivenetuotanto. Muut tytäryhtiöt eivät olleet aktiivisia markkinoilla (Marine Nova d.o.o.) tai ne tukivat aktiivisesti Elanin päätoimintoja (Elan Inventa d.o.o.). Itse asiassa, kun Elan läpikävi rakenneuudistuksen, Elan Winter sport ja Elan Marine sulautuivat Elan-emoyhtiöön. Tämä on toinen osatekijä, joka osoittaa, että konsernia voidaan pitää tuensaajana. |
| --- | --- |

(89)

Toiseksi Elan Winter sport ja Elan Marine ryhtyivät harjoittamaan myöntämishetkellä Elanin harjoittamia päätoimintoja, joita olivat suksien ja lumilautojen valmistus sekä huvivenetuotanto. Muut tytäryhtiöt eivät olleet aktiivisia markkinoilla (Marine Nova d.o.o.) tai ne tukivat aktiivisesti Elanin päätoimintoja (Elan Inventa d.o.o.). Itse asiassa, kun Elan läpikävi rakenneuudistuksen, Elan Winter sport ja Elan Marine sulautuivat Elan-emoyhtiöön. Tämä on toinen osatekijä, joka osoittaa, että konsernia voidaan pitää tuensaajana.

| (90) | Edellä esitettyjen argumenttien perusteella tehdään se päätelmä, että koko Elan-konserni on katsottava pääomankorotuksen tuensaajaksi. Seuraavaksi on arvioitava, aiheutuuko toimenpiteestä tuensaajalle etua. |
| --- | --- |

(90)

Edellä esitettyjen argumenttien perusteella tehdään se päätelmä, että koko Elan-konserni on katsottava pääomankorotuksen tuensaajaksi. Seuraavaksi on arvioitava, aiheutuuko toimenpiteestä tuensaajalle etua.

Etu

| (91) | Jos toimenpide täyttää markkinataloussijoittajaperiaatteen edellytykset, etua ei ole aiheutunut. Oikeuskäytännössä on todettu, että markkinasijoittaja pyrkisi maksimoimaan sijoituksensa tuoton olosuhteiden ja etujensa täyttymisen valossa myös silloin, kun se sijoittaa yhtiöön, jonka osakepääomasta se omistaa jo osuuden. (16) Tässä nyt käsiteltävänä olevassa tapauksessa on arvioitava, ovatko edunsaajan osakkeenomistajat toimineet kyseisen periaatteen mukaan, eli ovatko ne tehneet sijoituspäätöksensä ennalta sellaisten tietojen perusteella, joiden perusteella voitiin päätellä liiketoimen olevan taloudellisesti kannattava. |
| --- | --- |

(91)

Jos toimenpide täyttää markkinataloussijoittajaperiaatteen edellytykset, etua ei ole aiheutunut. Oikeuskäytännössä on todettu, että markkinasijoittaja pyrkisi maksimoimaan sijoituksensa tuoton olosuhteiden ja etujensa täyttymisen valossa myös silloin, kun se sijoittaa yhtiöön, jonka osakepääomasta se omistaa jo osuuden. (16) Tässä nyt käsiteltävänä olevassa tapauksessa on arvioitava, ovatko edunsaajan osakkeenomistajat toimineet kyseisen periaatteen mukaan, eli ovatko ne tehneet sijoituspäätöksensä ennalta sellaisten tietojen perusteella, joiden perusteella voitiin päätellä liiketoimen olevan taloudellisesti kannattava.

| (92) | Tässä yhteydessä komissio ottaa huomioon olosuhteet, jotka johtivat pääomankorotukseen, sekä tiedot, joihin osakkeenomistajien päätös perustui. Kuten edellä on selostettu, Elan ei ollut myöntämishetkellä suuntaviivoissa tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys (ks. johdanto-osan (68)–(73) kappale. Päätös uuden pääoman sijoittamisesta Elan-yhtiöön tehtiin riippumattoman konsultointiyrityksen [...] laatiman yritysarvioinnin sekä useiden muiden Elan-yhtiön ja sen enemmistöosakkaan KAD-yhtiön laatimien asiakirjojen perusteella. Elan-yhtiön yksityiskohtainen analyysi pääomankorotuksen vaikutuksista osoitti, että sijoitukset johtaisivat talviurheiluyksikön 15,4 miljoonan euron kumulatiivisen nettotuottoon kaudella 2006–2010 verrattuna ilman pääomankorotusta aiheutuviin 4,8 miljoonan euron kumulatiivisiin nettotappioihin. Myös meriyksikön kumulatiivinen nettotuotto olisi suurempi kaudella 2006–2010, jos pääomankorotus toteutuisi (ks. johdanto-osan (23)–(24) kappale). |
| --- | --- |

(92)

Tässä yhteydessä komissio ottaa huomioon olosuhteet, jotka johtivat pääomankorotukseen, sekä tiedot, joihin osakkeenomistajien päätös perustui. Kuten edellä on selostettu, Elan ei ollut myöntämishetkellä suuntaviivoissa tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys (ks. johdanto-osan (68)–(73) kappale. Päätös uuden pääoman sijoittamisesta Elan-yhtiöön tehtiin riippumattoman konsultointiyrityksen [...] laatiman yritysarvioinnin sekä useiden muiden Elan-yhtiön ja sen enemmistöosakkaan KAD-yhtiön laatimien asiakirjojen perusteella. Elan-yhtiön yksityiskohtainen analyysi pääomankorotuksen vaikutuksista osoitti, että sijoitukset johtaisivat talviurheiluyksikön 15,4 miljoonan euron kumulatiivisen nettotuottoon kaudella 2006–2010 verrattuna ilman pääomankorotusta aiheutuviin 4,8 miljoonan euron kumulatiivisiin nettotappioihin. Myös meriyksikön kumulatiivinen nettotuotto olisi suurempi kaudella 2006–2010, jos pääomankorotus toteutuisi (ks. johdanto-osan (23)–(24) kappale).

| (93) | Edellä esitetyn perusteella on katsottava, että Elan-yhtiön osakkeenomistajat toimivat markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti sijoittaessaan rahaa yhtiöön ja ettei toimenpiteestä 1 ole siten aiheutunut tuensaajalle etua. Valtiontuen olemassaolo voidaan sulkea pois jo tällä perusteella, joten arviointia siitä, onko toimenpide 1 seurausta valtion toiminnasta, ei tehdä. Komissio toteaa, ettei toimenpide 1 sisällä valtiontukea. |
| --- | --- |

(93)

Edellä esitetyn perusteella on katsottava, että Elan-yhtiön osakkeenomistajat toimivat markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti sijoittaessaan rahaa yhtiöön ja ettei toimenpiteestä 1 ole siten aiheutunut tuensaajalle etua. Valtiontuen olemassaolo voidaan sulkea pois jo tällä perusteella, joten arviointia siitä, onko toimenpide 1 seurausta valtion toiminnasta, ei tehdä. Komissio toteaa, ettei toimenpide 1 sisällä valtiontukea.

5.2.2   Pääomankorotus vuonna 2008 (Toimenpide 2)

| (94) | Kuten toimenpiteen 1 kohdalla, Slovenia väittää, että toimenpide 2 myönnettiin markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti ja ettei toimenpiteestä ole siten aiheutunut tuensaajalle etua. Tämän lisäksi pääomankorotus ei Slovenian mukaan johtunut valtiosta (ks. johdanto-osan (53)–(63) kappale). Lopuksi Slovenia katsoo, ettei toimenpide vaikuttanut kauppaan millään lailla, eikä toimenpide vääristänyt kilpailua (ks. johdanto-osan (64) kappale). |
| --- | --- |

(94)

Kuten toimenpiteen 1 kohdalla, Slovenia väittää, että toimenpide 2 myönnettiin markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti ja ettei toimenpiteestä ole siten aiheutunut tuensaajalle etua. Tämän lisäksi pääomankorotus ei Slovenian mukaan johtunut valtiosta (ks. johdanto-osan (53)–(63) kappale). Lopuksi Slovenia katsoo, ettei toimenpide vaikuttanut kauppaan millään lailla, eikä toimenpide vääristänyt kilpailua (ks. johdanto-osan (64) kappale).

Valtion varat ja valtion toiminnaksi katsominen

| (95) | Jotta toimenpidettä voidaan pitää SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna tukena, sen on oltava suoraan tai välillisesti valtion varoista myönnetty ja sen on oltava seurausta valtion toiminnasta. |
| --- | --- |

(95)

Jotta toimenpidettä voidaan pitää SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna tukena, sen on oltava suoraan tai välillisesti valtion varoista myönnetty ja sen on oltava seurausta valtion toiminnasta.

| (96) | Oikeuskäytännön mukaan yrityksen varoja on pidettävä valtion varoina, jos valtio voi käyttämällä määräysvaltaansa kyseisten yritysten suhteen ohjata niiden varojen käyttöä. (17) |
| --- | --- |

(96)

Oikeuskäytännön mukaan yrityksen varoja on pidettävä valtion varoina, jos valtio voi käyttämällä määräysvaltaansa kyseisten yritysten suhteen ohjata niiden varojen käyttöä. (17)

| (97) | Se, että toimenpiteiden toteuttamiseen osallistunut yritys on valtion, ei riitä osoittamaan, että yrityksen toteuttamat toimenpiteet johtuvat valtiosta. Yhteisöjen tuomioistuin on asiassa Stardust Marine selventänyt sitä, mitä valtiosta johtumisella tarkoitetaan.
   (18) Sen mukaan seuraavat seikat osoittavat toimenpiteen johtuvan valtiosta: julkisen yrityksen integroituminen julkishallinnon rakenteeseen, yrityksen toiminnan luonne ja toiminnan harjoittaminen markkinoilla yksityisten toimijoiden kanssa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa, yrityksen oikeudellinen asema (se, sovelletaanko yritykseen julkisoikeutta vai yksityisoikeudellisia yhtiöoikeutta koskevia säännöksiä), viranomaisten harjoittaman yrityksen hallinnointia koskevan ohjauksen määrä tai muu seikka, joka osoittaa konkreettisessa tilanteessa, että viranomaiset ovat osallistuneet toimenpiteestä päättämiseen tai että on epätodennäköistä, että tästä ei ollut kyse, kun otetaan huomioon myös toimenpiteen laajuus, sen sisältö tai sen edellytykset. |
| --- | --- |

(97)

Se, että toimenpiteiden toteuttamiseen osallistunut yritys on valtion, ei riitä osoittamaan, että yrityksen toteuttamat toimenpiteet johtuvat valtiosta. Yhteisöjen tuomioistuin on asiassa Stardust Marine selventänyt sitä, mitä valtiosta johtumisella tarkoitetaan.
   (18) Sen mukaan seuraavat seikat osoittavat toimenpiteen johtuvan valtiosta: julkisen yrityksen integroituminen julkishallinnon rakenteeseen, yrityksen toiminnan luonne ja toiminnan harjoittaminen markkinoilla yksityisten toimijoiden kanssa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa, yrityksen oikeudellinen asema (se, sovelletaanko yritykseen julkisoikeutta vai yksityisoikeudellisia yhtiöoikeutta koskevia säännöksiä), viranomaisten harjoittaman yrityksen hallinnointia koskevan ohjauksen määrä tai muu seikka, joka osoittaa konkreettisessa tilanteessa, että viranomaiset ovat osallistuneet toimenpiteestä päättämiseen tai että on epätodennäköistä, että tästä ei ollut kyse, kun otetaan huomioon myös toimenpiteen laajuus, sen sisältö tai sen edellytykset.

| (98) | Kuten johdanto-osan (54) kappaleessa on todettu, Slovenia vetoaa asiassa Stardust Marine annettuun tuomioon ja väittää, etteivät sen omistukset KAD- ja DSU-yhtiöissä lähtökohtaisesti riitä osoittamaan, että niiden toteuttamat toimenpiteet johtuvat valtiosta. Triglav Naložbe- ja Zavarovalnica Triglav -yhtiöiden osalta Slovenia katsoo, etteivät kyseiset yhtiöt ole valtion määräysvallan alaisia ja joka tapauksessa, etteivät niiden toteuttamat toimet myöskään johdu valtiosta. Valtion toimenpiteen osalta Slovenia huomauttaa erityisesti siitä, että kaikki Elan-yhtiön osakkeenomistajat ovat yksityisoikeuden mukaan perustettuja yhtiöitä. Yksistään tämä seikka osoittaa sen mielestä, että kyseiset yritykset toimivat riittävän itsenäisesti valtioon nähden. |
| --- | --- |

(98)

Kuten johdanto-osan (54) kappaleessa on todettu, Slovenia vetoaa asiassa Stardust Marine annettuun tuomioon ja väittää, etteivät sen omistukset KAD- ja DSU-yhtiöissä lähtökohtaisesti riitä osoittamaan, että niiden toteuttamat toimenpiteet johtuvat valtiosta. Triglav Naložbe- ja Zavarovalnica Triglav -yhtiöiden osalta Slovenia katsoo, etteivät kyseiset yhtiöt ole valtion määräysvallan alaisia ja joka tapauksessa, etteivät niiden toteuttamat toimet myöskään johdu valtiosta. Valtion toimenpiteen osalta Slovenia huomauttaa erityisesti siitä, että kaikki Elan-yhtiön osakkeenomistajat ovat yksityisoikeuden mukaan perustettuja yhtiöitä. Yksistään tämä seikka osoittaa sen mielestä, että kyseiset yritykset toimivat riittävän itsenäisesti valtioon nähden.

| (99) | Komissio huomauttaa alustavasti, ettei yksinomaan se tosiseikka, että valtion omistama yhtiö on perustettu yksityisoikeuden mukaan, riitä sulkemaan pois sitä, että sen toimenpiteet johtuvat valtiosta. Ei ole syytä tehdä eroa sellaisten tilanteiden, joissa tuen myöntää suoraan valtio, ja sellaisten tilanteiden välillä, joissa tuen myöntävät julkiset tai yksityiset elimet, jotka valtio perustaa tai nimeää tuen hallinnoimiseksi. Lisäksi, kuten edellä on todettu, yhteisöjen tuomioistuin on katsonut, että toimenpiteen johtumista valtiosta voidaan osoittaa monilla seikoilla, ja yhtiön yksityisoikeudellinen tai julkisoikeudellinen muoto on vain yksi niistä (ks. johdanto-osan (97) kappale). Näin ollen on tutkittava, onko olemassa muita tosiseikkoja, jotka osoittavat toimenpiteen 2 johtuneen valtiosta. |
| --- | --- |

(99)

Komissio huomauttaa alustavasti, ettei yksinomaan se tosiseikka, että valtion omistama yhtiö on perustettu yksityisoikeuden mukaan, riitä sulkemaan pois sitä, että sen toimenpiteet johtuvat valtiosta. Ei ole syytä tehdä eroa sellaisten tilanteiden, joissa tuen myöntää suoraan valtio, ja sellaisten tilanteiden välillä, joissa tuen myöntävät julkiset tai yksityiset elimet, jotka valtio perustaa tai nimeää tuen hallinnoimiseksi. Lisäksi, kuten edellä on todettu, yhteisöjen tuomioistuin on katsonut, että toimenpiteen johtumista valtiosta voidaan osoittaa monilla seikoilla, ja yhtiön yksityisoikeudellinen tai julkisoikeudellinen muoto on vain yksi niistä (ks. johdanto-osan (97) kappale). Näin ollen on tutkittava, onko olemassa muita tosiseikkoja, jotka osoittavat toimenpiteen 2 johtuneen valtiosta.

| (100) | Tässä yhteydessä komissio huomauttaa, että monet seikat osoittavat valtion olleen aktiivisesti osallinen osakkeenomistajien päätöksessä, joka koski lisäpääoman sijoittamista tuensaajaan. Vaikka Slovenia on sivuuttanut valtion merkitystä Elan-yhtiön pelastamisessa kuvaavat tiedotusvälineiden raportit pitäen niitä ”kuulopuheina” tai ”liiallisella yksinkertaistamisella saatuna tuloksena”, kyseiset raportit osoittavat yleisiä käsityksiä hallituksen senhetkisestä teollisuuspoliittisesta lähestymistavasta. Kuten jäljempänä selostetaan, käsitystä siitä, että Slovenian hallitus noudatti kyseisenä ajankohtana aktiivista teollisuuspoliittista lähestymistapaa, tukee Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) arviointi yritysten hyvästä hallintotavasta Sloveniassa. Kyseinen arviointi korostaa myös sitä, että hallitus hyväksyi yritysten hyvää hallintotapaa Sloveniassa koskevan uudistuksen toimintasuunnitelman lähes vuosi toimenpiteen 2 toteuttamisen jälkeen, nimittäin vuoden 2009 puolivälissä. (19) Näin ollen vuoden 2008 kesäkuussa, kun Elan-yhtiön epävarma tilanne oli ilmeinen ulkomaailmalle, media raportoi mahdollisesta valtiontuesta Elan-yhtiölle. Saksalainen urheilulehti kirjoitti 6 päivänä kesäkuuta 2008, että huhujen mukaan hallitus aikoi sijoittaa Elan-yhtiöön 5,7 miljoonaa euroa kompensoidakseen kulunutta huonoa talvikautta. (20) Myös Slovenian tiedotusvälineissä keskusteltiin Elan-yhtiön tilanteesta ja painotettiin valtiontuen merkitystä työpaikkojen säilyttämiselle. Esimerkiksi suurin kaupallinen (riippumaton) televisiokanava PopTv raportoi internetsivustollaan 26 päivänä kesäkuuta 2008, että Elan-yhtiön johto ja hallintoneuvosto odottivat ratkaisun yhtiön taloudellisiin vaikeuksiin tulevan valtiolta, ja painotti, että jos valtiolta ei saada taloudellista tukea, uhattuna on yli 700 työpaikkaa. (21) |
| --- | --- |

(100)

Tässä yhteydessä komissio huomauttaa, että monet seikat osoittavat valtion olleen aktiivisesti osallinen osakkeenomistajien päätöksessä, joka koski lisäpääoman sijoittamista tuensaajaan. Vaikka Slovenia on sivuuttanut valtion merkitystä Elan-yhtiön pelastamisessa kuvaavat tiedotusvälineiden raportit pitäen niitä ”kuulopuheina” tai ”liiallisella yksinkertaistamisella saatuna tuloksena”, kyseiset raportit osoittavat yleisiä käsityksiä hallituksen senhetkisestä teollisuuspoliittisesta lähestymistavasta. Kuten jäljempänä selostetaan, käsitystä siitä, että Slovenian hallitus noudatti kyseisenä ajankohtana aktiivista teollisuuspoliittista lähestymistapaa, tukee Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) arviointi yritysten hyvästä hallintotavasta Sloveniassa. Kyseinen arviointi korostaa myös sitä, että hallitus hyväksyi yritysten hyvää hallintotapaa Sloveniassa koskevan uudistuksen toimintasuunnitelman lähes vuosi toimenpiteen 2 toteuttamisen jälkeen, nimittäin vuoden 2009 puolivälissä. (19) Näin ollen vuoden 2008 kesäkuussa, kun Elan-yhtiön epävarma tilanne oli ilmeinen ulkomaailmalle, media raportoi mahdollisesta valtiontuesta Elan-yhtiölle. Saksalainen urheilulehti kirjoitti 6 päivänä kesäkuuta 2008, että huhujen mukaan hallitus aikoi sijoittaa Elan-yhtiöön 5,7 miljoonaa euroa kompensoidakseen kulunutta huonoa talvikautta. (20) Myös Slovenian tiedotusvälineissä keskusteltiin Elan-yhtiön tilanteesta ja painotettiin valtiontuen merkitystä työpaikkojen säilyttämiselle. Esimerkiksi suurin kaupallinen (riippumaton) televisiokanava PopTv raportoi internetsivustollaan 26 päivänä kesäkuuta 2008, että Elan-yhtiön johto ja hallintoneuvosto odottivat ratkaisun yhtiön taloudellisiin vaikeuksiin tulevan valtiolta, ja painotti, että jos valtiolta ei saada taloudellista tukea, uhattuna on yli 700 työpaikkaa. (21)

| (101) | Jäljempänä yksityiskohtaisemmin esitetyn mukaisesti julkisten viranomaisten osallisuus tai epätodennäköisyys siitä, etteivät ne ole osallisia, on ilmeisin Elan-yhtiön pääosakkeenomistajan KAD-yhtiön (se omisti 57,61 prosenttia Elan-yhtiön osakkeista pääomankorotuksen hetkellä) ja DSU-yhtiön (se omisti silloin 17,34 prosenttia Elan-yhtiön osakkeista) kohdalla. Jopa riippumaton konsultointiyritys [...] kiinnitti 22 päivänä joulukuuta 2006 päivätyssä arviointiraportissaan huomiota poliittisten näkökohtien merkitykseen KAD- ja DSU-yhtiöiden päätöksenteossa. (22) Analysoidessaan Elan-yhtiön (aiemmin Skimar d.o.o.) mahdollista yksityistämistä [...] totesi, että yhtiön kaksi omistajaa KAD ja DSU olivat kokonaan valtion omistamia ja että sen takia oli mahdollista, että niiden myyntipäätöksellä olisi sekä poliittiset että taloudelliset perusteet. |
| --- | --- |

(101)

Jäljempänä yksityiskohtaisemmin esitetyn mukaisesti julkisten viranomaisten osallisuus tai epätodennäköisyys siitä, etteivät ne ole osallisia, on ilmeisin Elan-yhtiön pääosakkeenomistajan KAD-yhtiön (se omisti 57,61 prosenttia Elan-yhtiön osakkeista pääomankorotuksen hetkellä) ja DSU-yhtiön (se omisti silloin 17,34 prosenttia Elan-yhtiön osakkeista) kohdalla. Jopa riippumaton konsultointiyritys [...] kiinnitti 22 päivänä joulukuuta 2006 päivätyssä arviointiraportissaan huomiota poliittisten näkökohtien merkitykseen KAD- ja DSU-yhtiöiden päätöksenteossa. (22) Analysoidessaan Elan-yhtiön (aiemmin Skimar d.o.o.) mahdollista yksityistämistä [...] totesi, että yhtiön kaksi omistajaa KAD ja DSU olivat kokonaan valtion omistamia ja että sen takia oli mahdollista, että niiden myyntipäätöksellä olisi sekä poliittiset että taloudelliset perusteet.

| (102) | Komissio vahvistaa jokaisen osakkeenomistajan osalta, oliko se valtion valvonnassa ja voidaanko pääomankorotukseen käytettyjä varoja pitää valtion varoina. Tämän lisäksi komission on määritettävä, johtuiko päätös pääomankorotuksen antamisesta Elan-yhtiölle valtiosta. Tätä varten komissio kiinnittää erityistä huomiota kunkin osakkeenomistajan hallintoneuvoston kokoonpanoon ja siihen, oliko hallintoneuvoston hyväksyttävä Elan-yhtiölle vuonna 2008 annettu pääomankorotus. Sen jälkeen komissio tutkii muita osatekijöitä, jotka osoittavat julkisten viranomaisten olleen osallisia toimenpiteen hyväksymiseen tai joiden perusteella on pidettävä epätodennäköisenä, etteivät ne olleet siihen osallisia |
| --- | --- |

(102)

Komissio vahvistaa jokaisen osakkeenomistajan osalta, oliko se valtion valvonnassa ja voidaanko pääomankorotukseen käytettyjä varoja pitää valtion varoina. Tämän lisäksi komission on määritettävä, johtuiko päätös pääomankorotuksen antamisesta Elan-yhtiölle valtiosta. Tätä varten komissio kiinnittää erityistä huomiota kunkin osakkeenomistajan hallintoneuvoston kokoonpanoon ja siihen, oliko hallintoneuvoston hyväksyttävä Elan-yhtiölle vuonna 2008 annettu pääomankorotus. Sen jälkeen komissio tutkii muita osatekijöitä, jotka osoittavat julkisten viranomaisten olleen osallisia toimenpiteen hyväksymiseen tai joiden perusteella on pidettävä epätodennäköisenä, etteivät ne olleet siihen osallisia

KAD

| (103) | Komissio huomauttaa, että Slovenia omisti kaikki KAD:n, joka oli myöntämishetkellä Elan-yhtiön pääosakkeenomistaja, osakkeet. Slovenian hallitus nimitti KAD:n edustajiston ja hallintoneuvoston jäsenet (ks. johdanto-osan (11) kappale). KAD:n yhtiöjärjestyksen mukaan viimeksi mainitun suostumus tarvitaan liiketoimen tekemistä varten, kun transaktion arvo on yli yksi prosentti KAD:n osakepääomasta. Arvioinnin kohteena olevaa pääomankorotusta pidettiin sellaisena liiketoimena ja KAD:n hallintoneuvosto suostui käsittelyn jälkeen Elan-yhtiön pääomankorotuksen 134. kokouksessaan, joka pidettiin 10 päivänä heinäkuuta 2008, ja 135. kokouksessaan elokuussa 2008. (23) |
| --- | --- |

(103)

Komissio huomauttaa, että Slovenia omisti kaikki KAD:n, joka oli myöntämishetkellä Elan-yhtiön pääosakkeenomistaja, osakkeet. Slovenian hallitus nimitti KAD:n edustajiston ja hallintoneuvoston jäsenet (ks. johdanto-osan (11) kappale). KAD:n yhtiöjärjestyksen mukaan viimeksi mainitun suostumus tarvitaan liiketoimen tekemistä varten, kun transaktion arvo on yli yksi prosentti KAD:n osakepääomasta. Arvioinnin kohteena olevaa pääomankorotusta pidettiin sellaisena liiketoimena ja KAD:n hallintoneuvosto suostui käsittelyn jälkeen Elan-yhtiön pääomankorotuksen 134. kokouksessaan, joka pidettiin 10 päivänä heinäkuuta 2008, ja 135. kokouksessaan elokuussa 2008. (23)

| (104) | Koska Slovenia omistaa KAD:n, voidaan olettaa, että sen asema mahdollistaa yrityksen valvonnan ja että KAD:n varoja voidaan periaatteessa pitää valtion varoina. Toisin kuin Slovenia katsoo, tämä päätelmä ei muutu sen tosiseikan johdosta, että pääomankorotukseen käytetyt varat olisivat peräisin KAD:n osingoista, koroista ja muista tuloista. Osinkojen, korkojen ja muiden tulojen, jotka olisi sen sijaan voitu maksaa yhtiön pääosakkaana olevalle valtiolle, käyttäminen vähentää valtion varoja ja sitä voidaan siten pitää valtion varojen käyttönä. (24) |
| --- | --- |

(104)

Koska Slovenia omistaa KAD:n, voidaan olettaa, että sen asema mahdollistaa yrityksen valvonnan ja että KAD:n varoja voidaan periaatteessa pitää valtion varoina. Toisin kuin Slovenia katsoo, tämä päätelmä ei muutu sen tosiseikan johdosta, että pääomankorotukseen käytetyt varat olisivat peräisin KAD:n osingoista, koroista ja muista tuloista. Osinkojen, korkojen ja muiden tulojen, jotka olisi sen sijaan voitu maksaa yhtiön pääosakkaana olevalle valtiolle, käyttäminen vähentää valtion varoja ja sitä voidaan siten pitää valtion varojen käyttönä. (24)

| (105) | Sen osalta, johtuuko toimenpide 2 valtiosta, komissio katsoo, ettei KAD olisi sijoittanut pääomaa ilman julkisten viranomaisten vaikutusta sen päätöksentekoon. Valtion voimakas vaikutus ei ole pääteltävissä pelkästään niiden tosiseikkojen perusteella, että Slovenia oli kyseisenä ajankohtana KAD:n ainoa osakkeenomistaja, Slovenia oli nimittänyt kaikki KAD:n hallintoneuvoston jäsenet ja että hallintoneuvoston oli pitänyt varsinaisesti hyväksyä liiketoimi. Eräs muu seikka, joka osoittaa valtion olleen tiiviisti mukana KAD:n päätöksenteossa on se, että Slovenian hallituksen edustajat osallistuvat kaikkiin edustajiston ja hallintoneuvoston kokouksiin (ks. johdanto-osan (45) kappale). |
| --- | --- |

(105)

Sen osalta, johtuuko toimenpide 2 valtiosta, komissio katsoo, ettei KAD olisi sijoittanut pääomaa ilman julkisten viranomaisten vaikutusta sen päätöksentekoon. Valtion voimakas vaikutus ei ole pääteltävissä pelkästään niiden tosiseikkojen perusteella, että Slovenia oli kyseisenä ajankohtana KAD:n ainoa osakkeenomistaja, Slovenia oli nimittänyt kaikki KAD:n hallintoneuvoston jäsenet ja että hallintoneuvoston oli pitänyt varsinaisesti hyväksyä liiketoimi. Eräs muu seikka, joka osoittaa valtion olleen tiiviisti mukana KAD:n päätöksenteossa on se, että Slovenian hallituksen edustajat osallistuvat kaikkiin edustajiston ja hallintoneuvoston kokouksiin (ks. johdanto-osan (45) kappale).

| (106) | Hallituksen vaikutusta KAD:n (ja toisen valtion määräysvalvonnassa olevan rahaston, SOD-elvytysrahaston) päätöksentekoon teollisuuspoliittisten tavoitteiden toteuttamiseksi painotetaan myös OECD:n arvioinnissa yritysten hyvästä hallintotavasta Sloveniassa: ”Molemmat rahastot ovat antaneet hallitukselle vahvan mekanismin yksityistettyjen yritysten hallitukseen ja johtoportaaseen vaikuttamiselle ja lopulta aktiivisen aseman käyttämiseen omistajamuutoksista päätettäessä. Tämän syynä vaikuttaa olleen osittain (ainakin aluksi) toive hallita sitä, missä laajuudessa ulkomaalaiset yritykset saivat määräysvaltaa tärkeissä kotimaisissa yrityksissä ja teollisuudenaloilla. Suoran ja välillisen omistuksen laajuus on mahdollistanut sen, että aiemmilla hallituksilla on voinut olla hyvin merkittävä, ja joskus peitelty, rooli Sloveniassa olevien kaupallisten yritysten toiminnan ja yritysten valvontaa koskevien markkinoiden taustavaikuttajana”. (25) |
| --- | --- |

(106)

Hallituksen vaikutusta KAD:n (ja toisen valtion määräysvalvonnassa olevan rahaston, SOD-elvytysrahaston) päätöksentekoon teollisuuspoliittisten tavoitteiden toteuttamiseksi painotetaan myös OECD:n arvioinnissa yritysten hyvästä hallintotavasta Sloveniassa: ”Molemmat rahastot ovat antaneet hallitukselle vahvan mekanismin yksityistettyjen yritysten hallitukseen ja johtoportaaseen vaikuttamiselle ja lopulta aktiivisen aseman käyttämiseen omistajamuutoksista päätettäessä. Tämän syynä vaikuttaa olleen osittain (ainakin aluksi) toive hallita sitä, missä laajuudessa ulkomaalaiset yritykset saivat määräysvaltaa tärkeissä kotimaisissa yrityksissä ja teollisuudenaloilla. Suoran ja välillisen omistuksen laajuus on mahdollistanut sen, että aiemmilla hallituksilla on voinut olla hyvin merkittävä, ja joskus peitelty, rooli Sloveniassa olevien kaupallisten yritysten toiminnan ja yritysten valvontaa koskevien markkinoiden taustavaikuttajana”. (25)

| (107) | Lisäksi Slovenian hallituksen asiakirjassa ”Rakennesopeutukset 2010 ja 2011” (26) korostetaan sitä roolia, joka KADilla ja valtion valvomalla SOD-elvytysrahastolla oli Slovenian teollisuuspoliittisten tavoitteiden toteuttamisessa, esimerkiksi avustuksen antamisessa Elan-yhtiölle. Otsikon 2.1.1. ”Julkisen viraston perustaminen valtion omistamien yritysten hallintoa varten ja KAD:n ja SOD:n yritysjärjestely” alla todetaan seuraavaa: ”Rakenneuudistus merkitsee sitä, että KAD ja SOD on vapautettava kaikista strategisista sijoituksista: ... — huonot sijoitukset, joista on tullut strategisia, koska valtio haluaa tarjota niille tukea vaikeuksien voittamiseksi (Mura, Elan)”. Luonnehdinta, että KADin Elan-yhtiöön tekemä sijoitus on tullut strategiseksi, ”koska valtio haluaa tarjota niille tukea”, on jyrkässä ristiriidassa sen kanssa, että Slovenia on väittänyt KADin olleen päätöksenteossaan itsenäinen (ks. johdanto-osan (56) kappale). Hallituksen asiakirjassa selitetään, että huonojen strategisten sijoitusten siirto puolivaltiollisista yrityksistä suoraan valtiolle oli ennen kaikkea henkilöstöön liittyvä tehtävä ja että KAD:n ja SOD:n perustama rakenneuudistusyhtiö PDP oli siirretty suoraan valtion omistukseen, sillä työryhmä ei voinut enää olla osa KAD- ja SOD-yhtiöitä. (27) |
| --- | --- |

(107)

Lisäksi Slovenian hallituksen asiakirjassa ”Rakennesopeutukset 2010 ja 2011” (26) korostetaan sitä roolia, joka KADilla ja valtion valvomalla SOD-elvytysrahastolla oli Slovenian teollisuuspoliittisten tavoitteiden toteuttamisessa, esimerkiksi avustuksen antamisessa Elan-yhtiölle. Otsikon 2.1.1. ”Julkisen viraston perustaminen valtion omistamien yritysten hallintoa varten ja KAD:n ja SOD:n yritysjärjestely” alla todetaan seuraavaa: ”Rakenneuudistus merkitsee sitä, että KAD ja SOD on vapautettava kaikista strategisista sijoituksista: ... — huonot sijoitukset, joista on tullut strategisia, koska valtio haluaa tarjota niille tukea vaikeuksien voittamiseksi (Mura, Elan)”. Luonnehdinta, että KADin Elan-yhtiöön tekemä sijoitus on tullut strategiseksi, ”koska valtio haluaa tarjota niille tukea”, on jyrkässä ristiriidassa sen kanssa, että Slovenia on väittänyt KADin olleen päätöksenteossaan itsenäinen (ks. johdanto-osan (56) kappale). Hallituksen asiakirjassa selitetään, että huonojen strategisten sijoitusten siirto puolivaltiollisista yrityksistä suoraan valtiolle oli ennen kaikkea henkilöstöön liittyvä tehtävä ja että KAD:n ja SOD:n perustama rakenneuudistusyhtiö PDP oli siirretty suoraan valtion omistukseen, sillä työryhmä ei voinut enää olla osa KAD- ja SOD-yhtiöitä. (27)

| (108) | Komissio kehotti Sloveniaa esittämään huomautuksensa asiakirjoista, joihin edellä on viitattu. Slovenia vahvisti, ettei Elan-yhtiön pääomittamiseen liittynyt hallituksen päätöstä. Slovenia korosti, että OECD:n arvioinnissa, jossa kuvataan, miten KAD ja SOD ovat antaneet hallitukselle vahvan mekanismin yksityistettyjen yritysten hallitukseen ja yritysjohtoon vaikuttamiseen, ei mainittu DSU-, Zavarovalnica Triglav- ja Triglav Naložbe -yhtiöitä, ja että Slovenian hallituksen asiakirjassa ei mainittu mistään valtion vaikutusmahdollisuuksista suoraan tai välillisesti Zavarovalnica Triglav- tai Triglav Naložbe -yhtiöiden omistamiin varoihin. Lisäksi Slovenia kiinnittää huomion seuraavaan katkelmaan OECD:n arvioinnissa: ”keskitetyn koordinaation puute on tuottanut vaikeuksia hallituksen omistusoikeuksien tehokkaalle hallinnalle”. Slovenia selittää edelleen, että KAD on aina ollut valtiovarainministeriön vastuulla. Talousministeriö on puolestaan vastannut valmistusalasta, johon Elan kuuluu. Slovenia korostaa Slovenian hallituksen asiakirjan, jossa viitataan strategisiksi muuttuneisiin huonoihin sijoituksiin, osalta, että Mura, joka oli Elan-yhtiön ohella asiakirjassa esitetty toinen esimerkki tällaisista sijoituksista, oli jäänyt konkurssimenettelyyn vuonna 2009. |
| --- | --- |

(108)

Komissio kehotti Sloveniaa esittämään huomautuksensa asiakirjoista, joihin edellä on viitattu. Slovenia vahvisti, ettei Elan-yhtiön pääomittamiseen liittynyt hallituksen päätöstä. Slovenia korosti, että OECD:n arvioinnissa, jossa kuvataan, miten KAD ja SOD ovat antaneet hallitukselle vahvan mekanismin yksityistettyjen yritysten hallitukseen ja yritysjohtoon vaikuttamiseen, ei mainittu DSU-, Zavarovalnica Triglav- ja Triglav Naložbe -yhtiöitä, ja että Slovenian hallituksen asiakirjassa ei mainittu mistään valtion vaikutusmahdollisuuksista suoraan tai välillisesti Zavarovalnica Triglav- tai Triglav Naložbe -yhtiöiden omistamiin varoihin. Lisäksi Slovenia kiinnittää huomion seuraavaan katkelmaan OECD:n arvioinnissa: ”keskitetyn koordinaation puute on tuottanut vaikeuksia hallituksen omistusoikeuksien tehokkaalle hallinnalle”. Slovenia selittää edelleen, että KAD on aina ollut valtiovarainministeriön vastuulla. Talousministeriö on puolestaan vastannut valmistusalasta, johon Elan kuuluu. Slovenia korostaa Slovenian hallituksen asiakirjan, jossa viitataan strategisiksi muuttuneisiin huonoihin sijoituksiin, osalta, että Mura, joka oli Elan-yhtiön ohella asiakirjassa esitetty toinen esimerkki tällaisista sijoituksista, oli jäänyt konkurssimenettelyyn vuonna 2009.

| (109) | Slovenian huomautukset eivät osoita vääriksi edellä esitettyjä argumentteja, jotka osoittavat julkisten viranomaisten olleen osallisia toimenpiteen hyväksymiseen tai joiden perusteella on pidettävä epätodennäköisenä, etteivät ne olleet siihen osallisia. Huomautus siitä, ettei hallitus ollut osallinen pääomittamista koskevaan päätökseen on pelkkä väite. Se seikka, ettei OECD:n arvioinnissa mainita nimenomaisesti DSU-, Zavarovalnica Triglav- ja Triglav Naložbe -yhtiöitä ja se seikka, että siinä puhutaan keskitetyn koordinaation puutteesta, eivät muuta OECD:n arvioinnin antamaa kokonaiskuvaa, eli sitä, että Slovenian hallitus toimi aktiivisesti taloudessa ja teollisuuspoliittisten tavoitteiden toteuttamisessa. Tarkemmat tiedot valtion määräysvallasta yrityksissä, joita ei ole nimenomaisesti mainittu OECD:n arvioinnissa ja Slovenian hallituksen asiakirjassa, eli Triglav Naložbe- ja Zavarovalnica Triglav -yhtiöt, annetaan jäljempänä. Samanaikaisesti tulee muistaa, että kyseiset yritykset olivat vähimmäisosakkaita, jotka omistivat vain 25 prosenttia Elan-yhtiön osakkeista. Lopuksi, tämän tapauksen arvioinnin kannalta ei ole merkitystä sillä, että hallituksen asiakirjassa mainittu toinen ”strategisena sijoituksena” pidetty, vaikeuksissa ollut yritys asetettiin konkurssiin. |
| --- | --- |

(109)

Slovenian huomautukset eivät osoita vääriksi edellä esitettyjä argumentteja, jotka osoittavat julkisten viranomaisten olleen osallisia toimenpiteen hyväksymiseen tai joiden perusteella on pidettävä epätodennäköisenä, etteivät ne olleet siihen osallisia. Huomautus siitä, ettei hallitus ollut osallinen pääomittamista koskevaan päätökseen on pelkkä väite. Se seikka, ettei OECD:n arvioinnissa mainita nimenomaisesti DSU-, Zavarovalnica Triglav- ja Triglav Naložbe -yhtiöitä ja se seikka, että siinä puhutaan keskitetyn koordinaation puutteesta, eivät muuta OECD:n arvioinnin antamaa kokonaiskuvaa, eli sitä, että Slovenian hallitus toimi aktiivisesti taloudessa ja teollisuuspoliittisten tavoitteiden toteuttamisessa. Tarkemmat tiedot valtion määräysvallasta yrityksissä, joita ei ole nimenomaisesti mainittu OECD:n arvioinnissa ja Slovenian hallituksen asiakirjassa, eli Triglav Naložbe- ja Zavarovalnica Triglav -yhtiöt, annetaan jäljempänä. Samanaikaisesti tulee muistaa, että kyseiset yritykset olivat vähimmäisosakkaita, jotka omistivat vain 25 prosenttia Elan-yhtiön osakkeista. Lopuksi, tämän tapauksen arvioinnin kannalta ei ole merkitystä sillä, että hallituksen asiakirjassa mainittu toinen ”strategisena sijoituksena” pidetty, vaikeuksissa ollut yritys asetettiin konkurssiin.

| (110) | Edellä esitetyn perusteella tehdään se päätelmä, että KAD:n pääomasijoitus Elan-yhtiöön vuonna 2008 on tehty valtion varoista ja se on seurausta Slovenian toiminnasta. |
| --- | --- |

(110)

Edellä esitetyn perusteella tehdään se päätelmä, että KAD:n pääomasijoitus Elan-yhtiöön vuonna 2008 on tehty valtion varoista ja se on seurausta Slovenian toiminnasta.

KAD-PPS

| (111) | Johdanto-osan (12) kappaleessa selostetun mukaisesti KAD hallinnoi PPS:ää ja valvoo sen osakkeenomistuksia. Tästä syystä KAD-PPS:n osallisuutta pääomankorotukseen tulisi arvioida samoilla perusteilla kuin KAD:n osallisuutta. Todellisuudessa KAD:n hallintoneuvoston suostumus pääomankorotukseen 10 päivänä heinäkuuta 2008 pidetyssä 134. kokouksessa sisälsi myös suostumuksen pääomankorotukseen PPS:n puolesta. (28) Tämä pitää paikkansa myös elokuussa 2008 pidetyssä KAD:n hallintoneuvoston 135. kokouksessa tehdyn päätöksen osalta. |
| --- | --- |

(111)

Johdanto-osan (12) kappaleessa selostetun mukaisesti KAD hallinnoi PPS:ää ja valvoo sen osakkeenomistuksia. Tästä syystä KAD-PPS:n osallisuutta pääomankorotukseen tulisi arvioida samoilla perusteilla kuin KAD:n osallisuutta. Todellisuudessa KAD:n hallintoneuvoston suostumus pääomankorotukseen 10 päivänä heinäkuuta 2008 pidetyssä 134. kokouksessa sisälsi myös suostumuksen pääomankorotukseen PPS:n puolesta. (28) Tämä pitää paikkansa myös elokuussa 2008 pidetyssä KAD:n hallintoneuvoston 135. kokouksessa tehdyn päätöksen osalta.

| (112) | Siksi tehdään se päätelmä, että KAD-PPS:n pääomasijoitus Elan-yhtiöön vuonna 2008 on tehty valtion varoista ja se on seurausta Slovenian toiminnasta. |
| --- | --- |

(112)

Siksi tehdään se päätelmä, että KAD-PPS:n pääomasijoitus Elan-yhtiöön vuonna 2008 on tehty valtion varoista ja se on seurausta Slovenian toiminnasta.

DSU

| (113) | Komissio panee merkille, että DSU oli myöntämishetkellä kokonaan valtion omistama. Sen hallintoneuvostossa on kolme jäsentä, joista kaksi nimittää osakkeenomistaja, toisin sanoen Slovenia (ks. johdanto-osan (13) kappale). Pääomankorotusten aikaan valtio oli nimittänyt myös kolmannen jäsenen. Yhtiöjärjestyksen mukaan hallintoneuvosto tekee päätökset äänten enemmistöllä ja se ohjaa DSU:n liiketoiminnan hallinnointia. Todellisuudessa DSU:n hallintoneuvosto tutki ja hyväksyi pääomankorotuksen antamisen Elan-yhtiölle ylimääräisessä istunnossa 11 päivänä heinäkuuta 2008 ja muutti päätöstään osittain 26 päivänä elokuuta 2008 ja 8 päivänä syyskuuta 2008 pidetyissä istunnoissa. (29) |
| --- | --- |

(113)

Komissio panee merkille, että DSU oli myöntämishetkellä kokonaan valtion omistama. Sen hallintoneuvostossa on kolme jäsentä, joista kaksi nimittää osakkeenomistaja, toisin sanoen Slovenia (ks. johdanto-osan (13) kappale). Pääomankorotusten aikaan valtio oli nimittänyt myös kolmannen jäsenen. Yhtiöjärjestyksen mukaan hallintoneuvosto tekee päätökset äänten enemmistöllä ja se ohjaa DSU:n liiketoiminnan hallinnointia. Todellisuudessa DSU:n hallintoneuvosto tutki ja hyväksyi pääomankorotuksen antamisen Elan-yhtiölle ylimääräisessä istunnossa 11 päivänä heinäkuuta 2008 ja muutti päätöstään osittain 26 päivänä elokuuta 2008 ja 8 päivänä syyskuuta 2008 pidetyissä istunnoissa. (29)

| (114) | Koska Slovenia omistaa DSU:n, voidaan olettaa, että sen asema mahdollistaa yrityksen valvonnan ja että DSU:n varoja voidaan periaatteessa pitää valtion varoina. Toisin kuin Slovenia katsoo, tämä päätelmä ei muutu sen tosiseikan johdosta, että pääomankorotukseen käytetyt varat ovat peräisin DSU:n osingoista, koroista ja muista tuloista, kuten johdanto-osan (104) kappaleessa on selostettu. |
| --- | --- |

(114)

Koska Slovenia omistaa DSU:n, voidaan olettaa, että sen asema mahdollistaa yrityksen valvonnan ja että DSU:n varoja voidaan periaatteessa pitää valtion varoina. Toisin kuin Slovenia katsoo, tämä päätelmä ei muutu sen tosiseikan johdosta, että pääomankorotukseen käytetyt varat ovat peräisin DSU:n osingoista, koroista ja muista tuloista, kuten johdanto-osan (104) kappaleessa on selostettu.

| (115) | Sen osalta, johtuuko toimenpide 2 valtion toiminnasta, on otettava huomioon, että DSU:n ainoa osakas Slovenia oli nimittänyt kaikki kolme hallintoneuvostossa myöntämishetkellä ollutta jäsentä, ja että hallintoneuvoston oli pitänyt varsinaisesti hyväksyä liiketoimi. Kuten edellä on todettu, poliittisten näkökohtien vaikutus DSU:n päätöksentekoon on vahvistettu [...] 22 päivänä joulukuuta 2006 annetussa arviointiraportissa. (30) Myös sitä seikkaa, että vuonna 2010 KAD ja DSU siirsivät osuutensa Elan-yhtiöstä rahoitusalan holdingyhtiö PDP:lle, on tarkasteltava niiden edellä esitettyjen selvitysten valossa, jotka koskevat kysymystä siitä, miten Slovenian hallitus päätti toimia niiden puolivaltiollisten sijoitusten kanssa, joista oli tullut strategisia sen takia, että valtio halusi antaa yhtiöille tukea niiden vaikeuksien voittamiseksi. Komissio ottaa huomioon muut yhdistävät olosuhteet, jotka osoittavat julkisten viranomaisten olleen osallisia toimenpiteen hyväksymiseen tai joiden perusteella on pidettävä epätodennäköisenä, etteivät ne olleet siihen osallisia, ja katsoo, ettei DSU olisi sijoittanut pääomaa ilman julkisten viranomaisten vaikutusta sen päätöksentekoon. |
| --- | --- |

(115)

Sen osalta, johtuuko toimenpide 2 valtion toiminnasta, on otettava huomioon, että DSU:n ainoa osakas Slovenia oli nimittänyt kaikki kolme hallintoneuvostossa myöntämishetkellä ollutta jäsentä, ja että hallintoneuvoston oli pitänyt varsinaisesti hyväksyä liiketoimi. Kuten edellä on todettu, poliittisten näkökohtien vaikutus DSU:n päätöksentekoon on vahvistettu [...] 22 päivänä joulukuuta 2006 annetussa arviointiraportissa. (30) Myös sitä seikkaa, että vuonna 2010 KAD ja DSU siirsivät osuutensa Elan-yhtiöstä rahoitusalan holdingyhtiö PDP:lle, on tarkasteltava niiden edellä esitettyjen selvitysten valossa, jotka koskevat kysymystä siitä, miten Slovenian hallitus päätti toimia niiden puolivaltiollisten sijoitusten kanssa, joista oli tullut strategisia sen takia, että valtio halusi antaa yhtiöille tukea niiden vaikeuksien voittamiseksi. Komissio ottaa huomioon muut yhdistävät olosuhteet, jotka osoittavat julkisten viranomaisten olleen osallisia toimenpiteen hyväksymiseen tai joiden perusteella on pidettävä epätodennäköisenä, etteivät ne olleet siihen osallisia, ja katsoo, ettei DSU olisi sijoittanut pääomaa ilman julkisten viranomaisten vaikutusta sen päätöksentekoon.

| (116) | Siksi tehdään se päätelmä, että DSU:n pääomasijoitus Elan-yhtiöön vuonna 2008 on tehty valtion varoista ja se on seurausta Slovenian toiminnasta. |
| --- | --- |

(116)

Siksi tehdään se päätelmä, että DSU:n pääomasijoitus Elan-yhtiöön vuonna 2008 on tehty valtion varoista ja se on seurausta Slovenian toiminnasta.

Zavarovalnica Triglav

| (117) | Slovenia ei omista Zavarovalnica Triglav -yhtiötä suoraan. Komissio huomauttaa kuitenkin, että Slovenia omistaa välillisesti kaksi kolmasosaa Zavarovalnica Triglav -yhtiöstä (ks. johdanto-osan (14) kappale). Sen pääosakkaat ovat eläke- ja työkyvyttömyysvakuutuslaitos ZIPZ ja slovenialainen vastuuvakuutusyhtiö SOD. Molemmat ovat kokonaan valtion omistuksessa. Yhdenkään Zavarovalnica Triglav -yhtiön osakkaan omistusosuus yhtiöstä ei ole suurempi kuin 1,8 prosenttia. |
| --- | --- |

(117)

Slovenia ei omista Zavarovalnica Triglav -yhtiötä suoraan. Komissio huomauttaa kuitenkin, että Slovenia omistaa välillisesti kaksi kolmasosaa Zavarovalnica Triglav -yhtiöstä (ks. johdanto-osan (14) kappale). Sen pääosakkaat ovat eläke- ja työkyvyttömyysvakuutuslaitos ZIPZ ja slovenialainen vastuuvakuutusyhtiö SOD. Molemmat ovat kokonaan valtion omistuksessa. Yhdenkään Zavarovalnica Triglav -yhtiön osakkaan omistusosuus yhtiöstä ei ole suurempi kuin 1,8 prosenttia.

| (118) | Viisi Zavarovalnica Triglav -yhtiön hallintoneuvoston kahdeksasta jäsenestä, mukaan lukien puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja, ovat osakkeenomistajien edustajia, jotka osakkeenomistajat nimittävät. Kuten johdanto-osan (14) kappaleessa on selvitetty, Zavarovalnica Triglav -yhtiön enemmistöosakkaat ovat kokonaan valtion omistamia. Siksi periaatteessa valtio nimittää viisi hallintoneuvoston jäsentä ja hallintoneuvoston jäsenet edustavat valtiota. Komissio huomauttaa, että Zavarovalnica Triglav -yhtiön johtokunta äänesti pääomankorotuksen puolesta Elan-yhtiön yleiskokouksessa 28 päivänä elokuuta 2008, mutta se teki niin sillä ehdolla, että hallintoneuvosto antaa liiketoimelle suostumuksensa. Hallintoneuvosto hyväksyi pääomankorotuksen 4 päivänä syyskuuta 2008. (31) |
| --- | --- |

(118)

Viisi Zavarovalnica Triglav -yhtiön hallintoneuvoston kahdeksasta jäsenestä, mukaan lukien puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja, ovat osakkeenomistajien edustajia, jotka osakkeenomistajat nimittävät. Kuten johdanto-osan (14) kappaleessa on selvitetty, Zavarovalnica Triglav -yhtiön enemmistöosakkaat ovat kokonaan valtion omistamia. Siksi periaatteessa valtio nimittää viisi hallintoneuvoston jäsentä ja hallintoneuvoston jäsenet edustavat valtiota. Komissio huomauttaa, että Zavarovalnica Triglav -yhtiön johtokunta äänesti pääomankorotuksen puolesta Elan-yhtiön yleiskokouksessa 28 päivänä elokuuta 2008, mutta se teki niin sillä ehdolla, että hallintoneuvosto antaa liiketoimelle suostumuksensa. Hallintoneuvosto hyväksyi pääomankorotuksen 4 päivänä syyskuuta 2008. (31)

| (119) | Koska Slovenia omisti välillisesti kaksi kolmasosaa Zavarovalnica Triglav -yhtiön osakkeista, voidaan olettaa, että sen asema mahdollistaa yrityksen valvonnan ja että Zavarovalnica Triglav -yhtiön varoja voidaan periaatteessa pitää valtion varoina. |
| --- | --- |

(119)

Koska Slovenia omisti välillisesti kaksi kolmasosaa Zavarovalnica Triglav -yhtiön osakkeista, voidaan olettaa, että sen asema mahdollistaa yrityksen valvonnan ja että Zavarovalnica Triglav -yhtiön varoja voidaan periaatteessa pitää valtion varoina.

| (120) | Huomiota tulee kiinnittää siihen seikkaan, että valtio nimittää enemmistön Zavarovalnica Triglav -yhtiön hallintoneuvoston jäsenistä, mukaan lukien puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan, ja että hallintoneuvoston piti antaa suostumuksensa transaktiolle. |
| --- | --- |

(120)

Huomiota tulee kiinnittää siihen seikkaan, että valtio nimittää enemmistön Zavarovalnica Triglav -yhtiön hallintoneuvoston jäsenistä, mukaan lukien puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan, ja että hallintoneuvoston piti antaa suostumuksensa transaktiolle.

| (121) | Kun otetaan huomioon myös muut yhdistävät olosuhteet, jotka selvästi osoittavat julkisten viranomaisten olleen osallisia toimenpiteen hyväksymiseen tai joiden perusteella on pidettävä epätodennäköisenä, etteivät ne olleet siihen osallisia, toimenpiteen katsotaan johtuneen Sloveniasta. |
| --- | --- |

(121)

Kun otetaan huomioon myös muut yhdistävät olosuhteet, jotka selvästi osoittavat julkisten viranomaisten olleen osallisia toimenpiteen hyväksymiseen tai joiden perusteella on pidettävä epätodennäköisenä, etteivät ne olleet siihen osallisia, toimenpiteen katsotaan johtuneen Sloveniasta.

Triglav Naložbe

| (122) | Slovenia ei omista Triglav Naložbe -yhtiötä suoraan. Komissio panee kuitenkin merkille, että Slovenia omistaa välillisesti enemmistön Triglav Naložbe -yhtiön osakkeista. Toimenpiteen myöntämishetkellä 80 prosenttia Triglav Naložbe -yhtiön osakkeista oli tosiasiallisesti Zavarovalnica Triglav -yhtiön omistuksessa. Slovenia puolestaan omistaa välillisesti enemmistön Zavarovalnica Triglav -yhtiön osakkeista (ks. johdanto-osana (14) kappale). Slovenia omistaa siten välillisesti yli 51 prosenttia Triglav Naložbe -yhtiön osakkeista. Yhdenkään yhtiön osakkaan omistusosuus yhtiöstä ei ole suurempi kuin 0,67 prosenttia. |
| --- | --- |

(122)

Slovenia ei omista Triglav Naložbe -yhtiötä suoraan. Komissio panee kuitenkin merkille, että Slovenia omistaa välillisesti enemmistön Triglav Naložbe -yhtiön osakkeista. Toimenpiteen myöntämishetkellä 80 prosenttia Triglav Naložbe -yhtiön osakkeista oli tosiasiallisesti Zavarovalnica Triglav -yhtiön omistuksessa. Slovenia puolestaan omistaa välillisesti enemmistön Zavarovalnica Triglav -yhtiön osakkeista (ks. johdanto-osana (14) kappale). Slovenia omistaa siten välillisesti yli 51 prosenttia Triglav Naložbe -yhtiön osakkeista. Yhdenkään yhtiön osakkaan omistusosuus yhtiöstä ei ole suurempi kuin 0,67 prosenttia.

| (123) | Kolme hallintoneuvoston jäsenistä on osakkeenomistajien edustajia, jotka osakkeenomistajat valitsevat. Koska valtio on välillisesti Triglav Naložbe -yhtiön enemmistöosakas, on otettava huomioon se, että valtio voi päättää, kenet hallintoneuvostoon nimitetään Slovenian edustajaksi. Triglav Naložbe -yhtiön hallintoneuvoston piti hyväksyä Elan-yhtiölle annettu pääomankorotus, ja se tekikin niin 7. ylimääräisessä kokouksessaan 3 päivänä syyskuuta 2008. (32) |
| --- | --- |

(123)

Kolme hallintoneuvoston jäsenistä on osakkeenomistajien edustajia, jotka osakkeenomistajat valitsevat. Koska valtio on välillisesti Triglav Naložbe -yhtiön enemmistöosakas, on otettava huomioon se, että valtio voi päättää, kenet hallintoneuvostoon nimitetään Slovenian edustajaksi. Triglav Naložbe -yhtiön hallintoneuvoston piti hyväksyä Elan-yhtiölle annettu pääomankorotus, ja se tekikin niin 7. ylimääräisessä kokouksessaan 3 päivänä syyskuuta 2008. (32)

| (124) | Koska Slovenia omisti välillisesti enemmistön Zavarovalnica Triglav -yhtiöstä, voidaan olettaa, että sen asema mahdollisti yrityksen valvonnan ja että Triglav Naložbe -yhtiön varoja voidaan periaatteessa pitää valtion varoina. Toisin kuin Slovenia katsoo, tämä päätelmä ei muutu sen tosiseikan johdosta, että pääomankorotukseen käytetyt varat olivat peräisin lainasta, kuten johdanto-osan (104) kappaleessa on selostettu. |
| --- | --- |

(124)

Koska Slovenia omisti välillisesti enemmistön Zavarovalnica Triglav -yhtiöstä, voidaan olettaa, että sen asema mahdollisti yrityksen valvonnan ja että Triglav Naložbe -yhtiön varoja voidaan periaatteessa pitää valtion varoina. Toisin kuin Slovenia katsoo, tämä päätelmä ei muutu sen tosiseikan johdosta, että pääomankorotukseen käytetyt varat olivat peräisin lainasta, kuten johdanto-osan (104) kappaleessa on selostettu.

| (125) | Pitäen mielessä, että valtio nimittää kaikki Triglav Naložbe -yhtiön hallintoneuvoston jäsenet ja että hallintoneuvoston piti antaa suostumuksensa pääomankorotukselle, ja ottaen huomioon muut edellä selvitetyt tärkeät seikat, jotka selvästi osoittavat julkisten viranomaisten olleen osallisia toimenpiteen hyväksymiseen tai joiden perusteella on pidettävä epätodennäköisenä, etteivät ne olleet siihen osallisia, toimenpiteen katsotaan johtuneen Sloveniasta. |
| --- | --- |

(125)

Pitäen mielessä, että valtio nimittää kaikki Triglav Naložbe -yhtiön hallintoneuvoston jäsenet ja että hallintoneuvoston piti antaa suostumuksensa pääomankorotukselle, ja ottaen huomioon muut edellä selvitetyt tärkeät seikat, jotka selvästi osoittavat julkisten viranomaisten olleen osallisia toimenpiteen hyväksymiseen tai joiden perusteella on pidettävä epätodennäköisenä, etteivät ne olleet siihen osallisia, toimenpiteen katsotaan johtuneen Sloveniasta.

Päätelmät

| (126) | Elan-yhtiön osakkeenomistajien hallintoneuvostojen kokoonpanon ja sen seikan vuoksi, että hallintoneuvostojen piti antaa suostumuksensa vuonna 2008 toteutetulle pääomankorotukselle, on jo ilmeistä, että kyseinen toimenpide johtui valtiosta. (33) |
| --- | --- |

(126)

Elan-yhtiön osakkeenomistajien hallintoneuvostojen kokoonpanon ja sen seikan vuoksi, että hallintoneuvostojen piti antaa suostumuksensa vuonna 2008 toteutetulle pääomankorotukselle, on jo ilmeistä, että kyseinen toimenpide johtui valtiosta. (33)

| (127) | Lisäksi komissiolla on — kuten edellä on todettu — vahva näyttö, joka osoittaa valtion olleen läheisesti osallinen Elanin pääosakkaan KAD:n (se omisti 57,61 prosenttia Elanin osakkeista pääomankorotuksen hetkellä) ja DSU:n päätöksentekoon. Nämä seikat perustuvat OECD:n raporttiin, [...]:n raporttiin, Slovenian hallituksen julkaisemiin asiakirjoihin ja lehdistöraportteihin. |
| --- | --- |

(127)

Lisäksi komissiolla on — kuten edellä on todettu — vahva näyttö, joka osoittaa valtion olleen läheisesti osallinen Elanin pääosakkaan KAD:n (se omisti 57,61 prosenttia Elanin osakkeista pääomankorotuksen hetkellä) ja DSU:n päätöksentekoon. Nämä seikat perustuvat OECD:n raporttiin, [...]:n raporttiin, Slovenian hallituksen julkaisemiin asiakirjoihin ja lehdistöraportteihin.

| (128) | Lisäksi Elan-yhtiön viiden osakkeenomistajan, jotka olivat kaikki valtion määräysvallassa, yhtäläinen käyttäytyminen osoittaa valtion olleen osallinen osakkeenomistajien päätökseen, sillä olisi epätodennäköistä, että viisi yksityistä ja itsenäistä toimijaa suostuisivat sijoittamaan pääomaa vaikeuksissa olevaan yritykseen samaan aikaan ja samoilla ehdoilla. |
| --- | --- |

(128)

Lisäksi Elan-yhtiön viiden osakkeenomistajan, jotka olivat kaikki valtion määräysvallassa, yhtäläinen käyttäytyminen osoittaa valtion olleen osallinen osakkeenomistajien päätökseen, sillä olisi epätodennäköistä, että viisi yksityistä ja itsenäistä toimijaa suostuisivat sijoittamaan pääomaa vaikeuksissa olevaan yritykseen samaan aikaan ja samoilla ehdoilla.

| (129) | Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että toimenpide 2 on myönnetty valtion varoista ja se on johtunut Sloveniasta. |
| --- | --- |

(129)

Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että toimenpide 2 on myönnetty valtion varoista ja se on johtunut Sloveniasta.

Tuensaajalle aiheutuva valikoiva etu

| (130) | Toimenpide voidaan katsoa valtiontueksi, jos se on sillä tavoin erityinen tai valikoiva, että se suosii vain tiettyjä yrityksiä tai tiettyä tuotannonalaa. |
| --- | --- |

(130)

Toimenpide voidaan katsoa valtiontueksi, jos se on sillä tavoin erityinen tai valikoiva, että se suosii vain tiettyjä yrityksiä tai tiettyä tuotannonalaa.

| (131) | Todetaan, että koko Elan-konserni on katsottava vuonna 2008 toteutetun pääomankorotuksen edunsaajaksi samoista syistä kuin toimenpide 1 (ks. johdanto-osan (87)–(90) kappale). Seuraavaksi on arvioitava, aiheutuuko toimenpiteestä tuensaajalle etua. |
| --- | --- |

(131)

Todetaan, että koko Elan-konserni on katsottava vuonna 2008 toteutetun pääomankorotuksen edunsaajaksi samoista syistä kuin toimenpide 1 (ks. johdanto-osan (87)–(90) kappale). Seuraavaksi on arvioitava, aiheutuuko toimenpiteestä tuensaajalle etua.

| (132) | Jos toimenpide täyttää markkinataloussijoittajaperiaatteen edellytykset, etua ei ole aiheutunut. Kuten edellä on selitetty, markkinasijoittaja pyrkisi maksimoimaan sijoituksensa tuoton (ks. johdanto-osan (91) kappale). |
| --- | --- |

(132)

Jos toimenpide täyttää markkinataloussijoittajaperiaatteen edellytykset, etua ei ole aiheutunut. Kuten edellä on selitetty, markkinasijoittaja pyrkisi maksimoimaan sijoituksensa tuoton (ks. johdanto-osan (91) kappale).

| (133) | Tässä yhteydessä komissio huomauttaa ensiksi, että Elan oli toimenpiteen 2 myöntämishetkellä suuntaviivoissa tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys (ks. johdanto-osan (74) kappale). Lisäksi, Slovenian mukaan vuoden 2008 alussa Elan-yhtiötä uhkasi maksukyvyttömyys ja sen likviditeettivaje oli [12,6–15 miljoonaa] euroa. |
| --- | --- |

(133)

Tässä yhteydessä komissio huomauttaa ensiksi, että Elan oli toimenpiteen 2 myöntämishetkellä suuntaviivoissa tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys (ks. johdanto-osan (74) kappale). Lisäksi, Slovenian mukaan vuoden 2008 alussa Elan-yhtiötä uhkasi maksukyvyttömyys ja sen likviditeettivaje oli [12,6–15 miljoonaa] euroa.

| (134) | Slovenia väittää, että Elan-yhtiön osakkaiden päätös lisäpääoman sijoittamisesta perustui useisiin Elan-yhtiön ja ulkopuolisten neuvonantajien laatimiin asiakirjoihin, jotka osoittavat päätöksen olleen perusteltu. |
| --- | --- |

(134)

Slovenia väittää, että Elan-yhtiön osakkaiden päätös lisäpääoman sijoittamisesta perustui useisiin Elan-yhtiön ja ulkopuolisten neuvonantajien laatimiin asiakirjoihin, jotka osoittavat päätöksen olleen perusteltu.

| (135) | Vaikka Elan-yhtiö todellisuudessa laati konsernille pitkän aikavälin suunnitelman vuosille 2008–2012, on todettava, että kyseisessä suunnitelmassa ennakoitiin 25 miljoonan euron pääomanlisäystä perustaksi riittävien tuottojen saavuttamiselle tulevaisuudessa ja että Elan-yhtiön osakkeenomistajat katsoivat, ettei kyseinen pitkän aikavälin suunnitelma riittänyt pääomankorotuksen toteuttamiseen sillä summalla. Vuoden 2008 elokuun tervehdyttämissuunnitelma sisälsi enimmäkseen ennusteita, eikä siinä ollut suunniteltua pääomankorotusta koskevia tietoja. Elan-yhtiö huolehti pitkän aikavälin suunnitelman 2008–2012 ja tervehdyttämissuunnitelman laatimisesta ilman ulkopuolista neuvonantajaa. Toinen asiakirja, jonka Slovenia esitti toisen pääomankorotuksen osalta, oli päivätty heinäkuussa 2008, ja se sisälsi KAD:n laatimat ennakkotiedot Elan-yhtiön arvosta. Kyseinen asiakirja ei kuitenkaan tue Slovenian argumenttia siitä, että Elan-yhtiön osakkeenomistajat toimivat varovaisten sijoittajien tavoin, sillä ennakkotietojen mukaan, mikäli mahdolliset vastuut otetaan huomioon, heinäkuussa 2008 Elan-yhtiön negatiivinen oma pääoma oli [29,5–34] miljoonaa euroa. Lisäksi ennakkotiedot osoittavat, että Elan-yhtiön pitkän aikavälin suunnitelman 2008–2012 mukaiset odotukset saattavat olla hyvin ylioptimistisia aiempiin kokemuksiin verrattuina, jolloin yrityksen arvo olisi vieläkin alhaisempi. |
| --- | --- |

(135)

Vaikka Elan-yhtiö todellisuudessa laati konsernille pitkän aikavälin suunnitelman vuosille 2008–2012, on todettava, että kyseisessä suunnitelmassa ennakoitiin 25 miljoonan euron pääomanlisäystä perustaksi riittävien tuottojen saavuttamiselle tulevaisuudessa ja että Elan-yhtiön osakkeenomistajat katsoivat, ettei kyseinen pitkän aikavälin suunnitelma riittänyt pääomankorotuksen toteuttamiseen sillä summalla. Vuoden 2008 elokuun tervehdyttämissuunnitelma sisälsi enimmäkseen ennusteita, eikä siinä ollut suunniteltua pääomankorotusta koskevia tietoja. Elan-yhtiö huolehti pitkän aikavälin suunnitelman 2008–2012 ja tervehdyttämissuunnitelman laatimisesta ilman ulkopuolista neuvonantajaa. Toinen asiakirja, jonka Slovenia esitti toisen pääomankorotuksen osalta, oli päivätty heinäkuussa 2008, ja se sisälsi KAD:n laatimat ennakkotiedot Elan-yhtiön arvosta. Kyseinen asiakirja ei kuitenkaan tue Slovenian argumenttia siitä, että Elan-yhtiön osakkeenomistajat toimivat varovaisten sijoittajien tavoin, sillä ennakkotietojen mukaan, mikäli mahdolliset vastuut otetaan huomioon, heinäkuussa 2008 Elan-yhtiön negatiivinen oma pääoma oli [29,5–34] miljoonaa euroa. Lisäksi ennakkotiedot osoittavat, että Elan-yhtiön pitkän aikavälin suunnitelman 2008–2012 mukaiset odotukset saattavat olla hyvin ylioptimistisia aiempiin kokemuksiin verrattuina, jolloin yrityksen arvo olisi vieläkin alhaisempi.

| (136) | Slovenia esitti myös Elan-yhtiön arvonmäärityksen diskontatun kassavirran menetelmällä. Arvonmäärityksen laati [...] kesäkuussa 2008 ja siinä todettiin, että Elan-yhtiön markkina-arvo oli vielä 31 päivänä joulukuuta 2007 ollut positiivinen, [35–40] miljoonaa euroa. Kuten edellä on selostettu (ks. johdanto-osan (70)–(74) kappale), Elanin tilanne kuitenkin huononi vakavasti vuoden 2008 aikana. Tällaisen kehityksen perusteella on katsottava, että edellä mainittu arvonmääritys on 28 päivänä elokuuta 2008, kun Elanin osakkaat päättivät pääomankorotuksesta, vanhentunut eikä sen perusteella voida osoittaa, että Elanin osakkaat toimivat varovaisten markkinasijoittajien tavoin erityisesti, kun otetaan huomioon toiseen pääomankorotukseen liittyvät olosuhteet. |
| --- | --- |

(136)

Slovenia esitti myös Elan-yhtiön arvonmäärityksen diskontatun kassavirran menetelmällä. Arvonmäärityksen laati [...] kesäkuussa 2008 ja siinä todettiin, että Elan-yhtiön markkina-arvo oli vielä 31 päivänä joulukuuta 2007 ollut positiivinen, [35–40] miljoonaa euroa. Kuten edellä on selostettu (ks. johdanto-osan (70)–(74) kappale), Elanin tilanne kuitenkin huononi vakavasti vuoden 2008 aikana. Tällaisen kehityksen perusteella on katsottava, että edellä mainittu arvonmääritys on 28 päivänä elokuuta 2008, kun Elanin osakkaat päättivät pääomankorotuksesta, vanhentunut eikä sen perusteella voida osoittaa, että Elanin osakkaat toimivat varovaisten markkinasijoittajien tavoin erityisesti, kun otetaan huomioon toiseen pääomankorotukseen liittyvät olosuhteet.

| (137) | Kuten kohdassa (32) on selvitetty, osakkaat asettivat kaikkien pääomankorotuksien ehdoksi sen, että pankit suostuvat ennalta Elan-yhtiön olemassa olevien lainojen uudelleenjärjestelyyn. Elan-yhtiön osakkaat myönsivät pääomankorotuksen siitä huolimatta, ettei tällaista sopimusta ollut tehty ennen pääomankorotusta, sillä muuten Elan-yhtiön olisi pitänyt hakeutua konkurssiin. |
| --- | --- |

(137)

Kuten kohdassa (32) on selvitetty, osakkaat asettivat kaikkien pääomankorotuksien ehdoksi sen, että pankit suostuvat ennalta Elan-yhtiön olemassa olevien lainojen uudelleenjärjestelyyn. Elan-yhtiön osakkaat myönsivät pääomankorotuksen siitä huolimatta, ettei tällaista sopimusta ollut tehty ennen pääomankorotusta, sillä muuten Elan-yhtiön olisi pitänyt hakeutua konkurssiin.

| (138) | Jos pankit olisivat suostuneet lainojen uudelleenjärjestelyyn ennen pääomankorotusta, se olisi voinut olla merkki siitä, että ne uskoivat Elan-yhtiön tulevan jälleen kannattavaksi. Näin ei kuitenkaan käynyt, vaan päinvastoin eräs pankeista haki jopa tuomioistuimen päätöksen Elan-yhtiötä vastaan velkasaamisten täytäntöönpanoa varten. Pankin kantaa voidaan pitää merkkinä siitä, ettei markkinoilla uskottu Elan-yhtiön tulevan jälleen kannattavaksi. |
| --- | --- |

(138)

Jos pankit olisivat suostuneet lainojen uudelleenjärjestelyyn ennen pääomankorotusta, se olisi voinut olla merkki siitä, että ne uskoivat Elan-yhtiön tulevan jälleen kannattavaksi. Näin ei kuitenkaan käynyt, vaan päinvastoin eräs pankeista haki jopa tuomioistuimen päätöksen Elan-yhtiötä vastaan velkasaamisten täytäntöönpanoa varten. Pankin kantaa voidaan pitää merkkinä siitä, ettei markkinoilla uskottu Elan-yhtiön tulevan jälleen kannattavaksi.

| (139) | Tämän lisäksi on otettava myös huomioon se, että osakkaat olivat jo vuonna 2007 sijoittaneet Elan-yhtiöön 10,225 miljoonaa euroa, ilman että syntyi tulosta. Selvyyden vuoksi on todettava, että vaikka vuoden 2007 pääomankorotus perustui niin sanottuun strategiseen kehityssuunnitelmaan, jonka perusteella Elan-yhtiö oli alun perin pyytänyt 20,2 miljoonan euron sijoitusta, vuonna 2008 tehtyä 10 miljoonan euron pääomasijoitusta ei voida pitää toisena, alkuperäiseen strategiseen kehityssuunnitelmaan perustuvana sijoituseränä. Vuonna 2008 tehty pääomankorotus oli tarpeen maksukyvyttömyyden välttämiseksi kattamalla Elan-yhtiön likviditeettivaje ja tappiot. Pääomaa ei ollut tarkoitettu strategisessa kehityssuunnitelmassa asetettuihin tavoitteisiin (ks. johdanto-osan (23) kappale). |
| --- | --- |

(139)

Tämän lisäksi on otettava myös huomioon se, että osakkaat olivat jo vuonna 2007 sijoittaneet Elan-yhtiöön 10,225 miljoonaa euroa, ilman että syntyi tulosta. Selvyyden vuoksi on todettava, että vaikka vuoden 2007 pääomankorotus perustui niin sanottuun strategiseen kehityssuunnitelmaan, jonka perusteella Elan-yhtiö oli alun perin pyytänyt 20,2 miljoonan euron sijoitusta, vuonna 2008 tehtyä 10 miljoonan euron pääomasijoitusta ei voida pitää toisena, alkuperäiseen strategiseen kehityssuunnitelmaan perustuvana sijoituseränä. Vuonna 2008 tehty pääomankorotus oli tarpeen maksukyvyttömyyden välttämiseksi kattamalla Elan-yhtiön likviditeettivaje ja tappiot. Pääomaa ei ollut tarkoitettu strategisessa kehityssuunnitelmassa asetettuihin tavoitteisiin (ks. johdanto-osan (23) kappale).

| (140) | Lopuksi, komissio huomauttaa, että kaikki osakkaat olivat toimenpiteen myöntämishetkellä valtion omistamia, toisin sanoen pääomankorotukseen ei ollut osallisena yhtään yksityistä osakasta. |
| --- | --- |

(140)

Lopuksi, komissio huomauttaa, että kaikki osakkaat olivat toimenpiteen myöntämishetkellä valtion omistamia, toisin sanoen pääomankorotukseen ei ollut osallisena yhtään yksityistä osakasta.

| (141) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, ettei toimenpidettä 2 ollut myönnetty yksityistä markkinataloussijoittajaa koskevan periaatteen mukaisesti ja että toimenpiteestä 2 on aiheutunut Elan-yhtiölle etua. |
| --- | --- |

(141)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, ettei toimenpidettä 2 ollut myönnetty yksityistä markkinataloussijoittajaa koskevan periaatteen mukaisesti ja että toimenpiteestä 2 on aiheutunut Elan-yhtiölle etua.

Kilpailun vääristyminen ja vaikutus kauppaan

| (142) | Komissio toteaa, että tuensaaja toimii kilpailulle avoimilla markkinoilla. Tällaiselle yritykselle myönnetty valtiontuki voi antaa sille etua suhteessa muihin kilpailijoihin, jotka eivät saa vastaavia tukia. Toisin kuin Slovenia katsoo, tässä yhteydessä ei ole olennaista, oliko Elanin kilpailijoilla suurempi markkinaosuus kuin Elanilla tai saivatko kyseiset kilpailijat varoja myös osakkeenomistajiltaan. |
| --- | --- |

(142)

Komissio toteaa, että tuensaaja toimii kilpailulle avoimilla markkinoilla. Tällaiselle yritykselle myönnetty valtiontuki voi antaa sille etua suhteessa muihin kilpailijoihin, jotka eivät saa vastaavia tukia. Toisin kuin Slovenia katsoo, tässä yhteydessä ei ole olennaista, oliko Elanin kilpailijoilla suurempi markkinaosuus kuin Elanilla tai saivatko kyseiset kilpailijat varoja myös osakkeenomistajiltaan.

| (143) | Kun jäsenvaltion myöntämä tuki vahvistaa yrityksen asemaa unionin sisäisessä kaupassa verrattuna muihin, kilpaileviin yrityksiin, tuen on katsottava vaikuttavan unionin sisäiseen kauppaan. (34) Tuensaaja valmistaa ja markkinoi suksia ja huviveneitä, jotka ovat tuotteita, joilla käydään kauppaa jäsenvaltioiden välillä. |
| --- | --- |

(143)

Kun jäsenvaltion myöntämä tuki vahvistaa yrityksen asemaa unionin sisäisessä kaupassa verrattuna muihin, kilpaileviin yrityksiin, tuen on katsottava vaikuttavan unionin sisäiseen kauppaan. (34) Tuensaaja valmistaa ja markkinoi suksia ja huviveneitä, jotka ovat tuotteita, joilla käydään kauppaa jäsenvaltioiden välillä.

| (144) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että toimenpide 2 voi vääristää kilpailua ja vaikuttaa kauppaan. |
| --- | --- |

(144)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että toimenpide 2 voi vääristää kilpailua ja vaikuttaa kauppaan.

5.2.3   Valtiontukea koskeva päätelmä

| (145) | Edellä esitettyjen perusteiden johdosta komissio katsoo, että toimenpide 2 sisältää SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea Elanille. Slovenia ei ole noudattanut SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua täytäntöönpanokieltoa. |
| --- | --- |

(145)

Edellä esitettyjen perusteiden johdosta komissio katsoo, että toimenpide 2 sisältää SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea Elanille. Slovenia ei ole noudattanut SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua täytäntöönpanokieltoa.

5.3   TUEN SOVELTUVUUS

| (146) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrätään poikkeuksista yleissääntöön, joka koskee SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontuen soveltumattomuutta sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(146)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrätään poikkeuksista yleissääntöön, joka koskee SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontuen soveltumattomuutta sisämarkkinoille.

| (147) | Tässä yhteydessä on huomattava, että todistustaakka tuen soveltuvuudesta sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdasta poiketen on pääsääntöisesti asianomaisella jäsenvaltiolla, jonka on näytettävä toteen, että tämän poikkeuksen edellytykset täyttyvät. (35) |
| --- | --- |

(147)

Tässä yhteydessä on huomattava, että todistustaakka tuen soveltuvuudesta sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdasta poiketen on pääsääntöisesti asianomaisella jäsenvaltiolla, jonka on näytettävä toteen, että tämän poikkeuksen edellytykset täyttyvät. (35)

| (148) | Komissio arvioi toimenpiteen 2 soveltuvuutta näiden poikkeusten pohjalta. Kun otetaan huomioon, että kyseinen toimenpide myönnettiin vaikeuksissa olevalle yritykselle (ks. edellä oleva 5.1 kohta), komissio arvioi ensin toimenpiteen soveltuvuutta pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen mukaan. Toiseksi tarkastellaan, voitaisiinko toimenpidettä pitää sisämarkkinoille soveltuvana jollain muulla perusteella. |
| --- | --- |

(148)

Komissio arvioi toimenpiteen 2 soveltuvuutta näiden poikkeusten pohjalta. Kun otetaan huomioon, että kyseinen toimenpide myönnettiin vaikeuksissa olevalle yritykselle (ks. edellä oleva 5.1 kohta), komissio arvioi ensin toimenpiteen soveltuvuutta pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen mukaan. Toiseksi tarkastellaan, voitaisiinko toimenpidettä pitää sisämarkkinoille soveltuvana jollain muulla perusteella.

5.3.1   Pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivat

| (149) | Pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 33 kohdan mukaan ainoastaan vaikeuksissa olevat yritykset voivat saada pelastamis- ja rakenneuudistustukea. Elan on tukikelpoinen, koska sen voidaan katsoa olleen vaikeuksissa oleva yritys toisen pääomankorotuksen aikaan (ks. johdanto-osan (74) kappale). |
| --- | --- |

(149)

Pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 33 kohdan mukaan ainoastaan vaikeuksissa olevat yritykset voivat saada pelastamis- ja rakenneuudistustukea. Elan on tukikelpoinen, koska sen voidaan katsoa olleen vaikeuksissa oleva yritys toisen pääomankorotuksen aikaan (ks. johdanto-osan (74) kappale).

| (150) | Pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen mukaan pelastamistuen on täytettävä tietyt vaatimukset. Kyseinen toimenpide ei täytä niitä kaikkia:






  a) | Ensinnäkin toimenpidettä ei myönnetty lainana tai takauksena, vaan kyseessä oli pääomankorotus (pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 25 kohdan a alakohta). |
| --- | --- | --- |

(150)

Pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen mukaan pelastamistuen on täytettävä tietyt vaatimukset. Kyseinen toimenpide ei täytä niitä kaikkia:

a)

Ensinnäkin toimenpidettä ei myönnetty lainana tai takauksena, vaan kyseessä oli pääomankorotus (pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 25 kohdan a alakohta).

| b) | Toiseksi toimenpide ei päättynyt kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun ensimmäinen lainaerä siirrettiin yritykselle (pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 25 kohdan a alakohta). |
| --- | --- |

b)

Toiseksi toimenpide ei päättynyt kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun ensimmäinen lainaerä siirrettiin yritykselle (pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 25 kohdan a alakohta).

| c) | Kolmanneksi Slovenia ei toimittanut kuuden kuukauden kuluessa toimenpiteen ensimmäisestä täytäntöönpanosta rakenneuudistus- tai selvityssuunnitelmaa tai todisteita siitä, että takaus on päättynyt (pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 25 kohdan c alakohta). |
| --- | --- |

c)

Kolmanneksi Slovenia ei toimittanut kuuden kuukauden kuluessa toimenpiteen ensimmäisestä täytäntöönpanosta rakenneuudistus- tai selvityssuunnitelmaa tai todisteita siitä, että takaus on päättynyt (pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 25 kohdan c alakohta).

| (151) | Kyseisiä pääomankorotuksia ei näin ollen voida pitää pelastamistukena. |
| --- | --- |

(151)

Kyseisiä pääomankorotuksia ei näin ollen voida pitää pelastamistukena.

| (152) | Toimenpide ei täytä myöskään kaikkia pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoissa asetettuja rakenneuudistustukea koskevia vaatimuksia, sillä vastasuoritteita, jotka olisivat voineet kompensoida kaupankäynnin edellytyksiä haittaavia vaikutuksia, ei ole toteutettu. |
| --- | --- |

(152)

Toimenpide ei täytä myöskään kaikkia pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoissa asetettuja rakenneuudistustukea koskevia vaatimuksia, sillä vastasuoritteita, jotka olisivat voineet kompensoida kaupankäynnin edellytyksiä haittaavia vaikutuksia, ei ole toteutettu.

| (153) | Pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 38–42 kohdan mukaan rakenneuudistuksen yhteydessä on toteutettava vastasuoritteita, jotka on suhteutettava tuesta aiheutuviin kilpailua vääristäviin vaikutuksiin ja etenkin tukea saavan yrityksen kokoon ja suhteelliseen painoarvoon merkityksellisillä markkinoilla. Suuntaviivojen 40 kohdan mukaan vastasuoritteita olisi toteutettava etenkin markkinoilla, joilla yrityksellä on rakenneuudistuksen jälkeen huomattava markkina-asema. Slovenia väittää, että tietyillä Elanin vuosina 2009 ja 2010 toteuttamilla omaisuuserien myynneillä oli kompensoiva vaikutus. |
| --- | --- |

(153)

Pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 38–42 kohdan mukaan rakenneuudistuksen yhteydessä on toteutettava vastasuoritteita, jotka on suhteutettava tuesta aiheutuviin kilpailua vääristäviin vaikutuksiin ja etenkin tukea saavan yrityksen kokoon ja suhteelliseen painoarvoon merkityksellisillä markkinoilla. Suuntaviivojen 40 kohdan mukaan vastasuoritteita olisi toteutettava etenkin markkinoilla, joilla yrityksellä on rakenneuudistuksen jälkeen huomattava markkina-asema. Slovenia väittää, että tietyillä Elanin vuosina 2009 ja 2010 toteuttamilla omaisuuserien myynneillä oli kompensoiva vaikutus.

| (154) | Talviurheiluyksikön osalta Elan on Slovenian kuvauksen mukaan ”yksi viimeisistä itsenäisistä talviurheilun kestokulutustavaroiden tuotemerkeistä” ja ”vain heikko kilpailija paljon suuremmille markkinatoimijoille”. (36) Viimeksi mainittu luonnehdinta ei kuitenkaan vastaa Elanin nykyisen enemmistöosakkaan kuvausta yrityksestä. PDP huomauttaa, että vuonna 2010 Elan myi 448 000 suksiparia ja 217 000 lumilautaa, että Elanin osuus maailman suksituotannosta oli 13 prosenttia ja että se oli seitsemänneksi suurin maailmanlaajuinen suksimerkki, jonka osuus maailmanmarkkinoista oli noin kahdeksan prosenttia. |
| --- | --- |

(154)

Talviurheiluyksikön osalta Elan on Slovenian kuvauksen mukaan ”yksi viimeisistä itsenäisistä talviurheilun kestokulutustavaroiden tuotemerkeistä” ja ”vain heikko kilpailija paljon suuremmille markkinatoimijoille”. (36) Viimeksi mainittu luonnehdinta ei kuitenkaan vastaa Elanin nykyisen enemmistöosakkaan kuvausta yrityksestä. PDP huomauttaa, että vuonna 2010 Elan myi 448 000 suksiparia ja 217 000 lumilautaa, että Elanin osuus maailman suksituotannosta oli 13 prosenttia ja että se oli seitsemänneksi suurin maailmanlaajuinen suksimerkki, jonka osuus maailmanmarkkinoista oli noin kahdeksan prosenttia.

| (155) | Slovenia ei määrittele tarkemmin tuote- tai maantieteellisiä markkinoita, joilla Elanin talviurheiluyksikkö toimii. Kuten jäljempänä kuvataan, ottaen huomioon Slovenian antamat tiedot sekä markkinoiden määrittelyyn liittyvät näkökohdat aiemmassa sulautumia koskevassa käytännössä (37) on todettava, että Elanilla oli itse asiassa huomattava markkinaosuus ainakin joillain merkityksellisillä markkinoilla. |
| --- | --- |

(155)

Slovenia ei määrittele tarkemmin tuote- tai maantieteellisiä markkinoita, joilla Elanin talviurheiluyksikkö toimii. Kuten jäljempänä kuvataan, ottaen huomioon Slovenian antamat tiedot sekä markkinoiden määrittelyyn liittyvät näkökohdat aiemmassa sulautumia koskevassa käytännössä (37) on todettava, että Elanilla oli itse asiassa huomattava markkinaosuus ainakin joillain merkityksellisillä markkinoilla.

| (156) | Arvioidakseen yrityksen suhteellista painoarvoa markkinoilla, joilla se toimii, komissio on tutkinut saatavilla olevaa näyttöä, muun muassa Elanin itse laatimia strategisia asiakirjoja. Elan valmistaa varusteiden lisäksi erityisesti laskettelusuksia ja lumilautoja. Näitä tuotteita myydään Elan-merkkisinä vähittäismyyjille, jäljempänä ’vähittäismarkkinat’. Toisaalta Elan toimii niin sanottuna alkuperäisenä tuotevalmistajana, joka toimittaa suksia ja lumilautoja muille (kilpaileville) valmistajille, jäljempänä ’OEM-markkinat’. Huomattakoon, että komissio tarkasteli joulukuussa 2005 asiassa N:o COMP/M.3765 — AMER/SALOMON tekemässään päätöksessä muun muassa erityyppisten talviurheilun kestokulutustavaroiden erillisiä tuotemarkkinoita, mukaan lukien erillisiä merkityksellisiä tuotemarkkinoita laskettelusuksien, lumilautojen ja laskettelusuksien OEM-markkinoiden osalta. Talviurheilun kestokulutustavaroiden vähittäismarkkinoita pidettiin kansallisina, kun taas OEM-markkinoita pidettiin ainakin Euroopan talousalueen laajuisina. (38) Yritys ilmoittaa asiakirjassaan Kehityssuunnitelma: Elan Ski OEM 2006–2010 (Razvojnem načrtu Elan Ski OEM 2006–2010), että sen maailmanlaajuinen markkinaosuus suksien OEM-tuotannosta oli 21 prosenttia vuonna 2005, ja toteaa ”[...]”. Asiakirjassa Kehityssuunnitelma: Elan Sportartikel 2006–2010 (Razvojnem načrtu Elan Sportartikel 2006–2010) todetaan, että Elan piti itseään maailman johtavana lumilautojen valmistajana ja että sen tuotantomäärä vuonna 2005 oli 268 000 ja markkinaosuus 16 prosenttia. Valtaosa tästä tuotannosta liittyi OEM-liiketoimintaan, kun taas Elan-merkillä myytiin 30 000 lumilautaa vuonna 2005. Asiakirjan Kehityssuunnitelma: Elan-tuotemerkin markkina- ja tuotemerkkilähtöinen penetraatiostrategia 2006–2010 (Razvojnem načrtu za tržno in na blagovno znamko osredotočeno strategijo penetracije za Elanovo blagovno znamko 2006–2010) mukaan Elan-merkkisten suksien maailmanlaajuinen markkinaosuus oli 7,5 prosenttia, ja Elan oli näin markkinaosuudeltaan seitsemänneksi suurin. Asiakirjassa huomautetaan kuitenkin, että yritys uskoi voivansa nousta viiden suurimman tuotemerkin joukkoon keskipitkällä aikavälillä, ja todetaan, että [...]. |
| --- | --- |

(156)

Arvioidakseen yrityksen suhteellista painoarvoa markkinoilla, joilla se toimii, komissio on tutkinut saatavilla olevaa näyttöä, muun muassa Elanin itse laatimia strategisia asiakirjoja. Elan valmistaa varusteiden lisäksi erityisesti laskettelusuksia ja lumilautoja. Näitä tuotteita myydään Elan-merkkisinä vähittäismyyjille, jäljempänä ’vähittäismarkkinat’. Toisaalta Elan toimii niin sanottuna alkuperäisenä tuotevalmistajana, joka toimittaa suksia ja lumilautoja muille (kilpaileville) valmistajille, jäljempänä ’OEM-markkinat’. Huomattakoon, että komissio tarkasteli joulukuussa 2005 asiassa N:o COMP/M.3765 — AMER/SALOMON tekemässään päätöksessä muun muassa erityyppisten talviurheilun kestokulutustavaroiden erillisiä tuotemarkkinoita, mukaan lukien erillisiä merkityksellisiä tuotemarkkinoita laskettelusuksien, lumilautojen ja laskettelusuksien OEM-markkinoiden osalta. Talviurheilun kestokulutustavaroiden vähittäismarkkinoita pidettiin kansallisina, kun taas OEM-markkinoita pidettiin ainakin Euroopan talousalueen laajuisina. (38) Yritys ilmoittaa asiakirjassaan Kehityssuunnitelma: Elan Ski OEM 2006–2010 (Razvojnem načrtu Elan Ski OEM 2006–2010), että sen maailmanlaajuinen markkinaosuus suksien OEM-tuotannosta oli 21 prosenttia vuonna 2005, ja toteaa ”[...]”. Asiakirjassa Kehityssuunnitelma: Elan Sportartikel 2006–2010 (Razvojnem načrtu Elan Sportartikel 2006–2010) todetaan, että Elan piti itseään maailman johtavana lumilautojen valmistajana ja että sen tuotantomäärä vuonna 2005 oli 268 000 ja markkinaosuus 16 prosenttia. Valtaosa tästä tuotannosta liittyi OEM-liiketoimintaan, kun taas Elan-merkillä myytiin 30 000 lumilautaa vuonna 2005. Asiakirjan Kehityssuunnitelma: Elan-tuotemerkin markkina- ja tuotemerkkilähtöinen penetraatiostrategia 2006–2010 (Razvojnem načrtu za tržno in na blagovno znamko osredotočeno strategijo penetracije za Elanovo blagovno znamko 2006–2010) mukaan Elan-merkkisten suksien maailmanlaajuinen markkinaosuus oli 7,5 prosenttia, ja Elan oli näin markkinaosuudeltaan seitsemänneksi suurin. Asiakirjassa huomautetaan kuitenkin, että yritys uskoi voivansa nousta viiden suurimman tuotemerkin joukkoon keskipitkällä aikavälillä, ja todetaan, että [...].

| (157) | Koska talviurheiluyksikön osuus Elanin liikevaihdosta on ylivoimaisesti suurin ja kun otetaan huomioon edellä kuvattu Elanin vahva asema ainakin tietyillä talviurheiluliiketoiminnan osa-alueilla, vastasuoritteita olisi pitänyt toteuttaa erityisesti tällä alalla. Kun tarkastellaan Slovenian ilmoittamia talviurheiluyksikössä toteutettuja vastasuoritteita, voidaan todeta, että ainoa myyty omaisuuserä oli [17,5–20 prosentin] osuus pääomasta, joka Elanilla oli jakeluyhteisyrityksen Elanin kanssa perustaneessa Dal Bello Sports -yhtiössä, jäljempänä ’Dal Bello’, Yhdysvalloissa. Elanin omaisuuserän myynti oli seurausta Dal Bellon kanssa perustetun markkinointi- ja jakeluyhteistyöyrityksen lakkauttamisesta Pohjois-Amerikassa. Elan väittää, että yhteistyön päättyminen johti Elanin myynnin vähenemiseen Kanadassa ja Yhdysvalloissa, ja pitää tätä ”kompensoivana vaikutuksena”. |
| --- | --- |

(157)

Koska talviurheiluyksikön osuus Elanin liikevaihdosta on ylivoimaisesti suurin ja kun otetaan huomioon edellä kuvattu Elanin vahva asema ainakin tietyillä talviurheiluliiketoiminnan osa-alueilla, vastasuoritteita olisi pitänyt toteuttaa erityisesti tällä alalla. Kun tarkastellaan Slovenian ilmoittamia talviurheiluyksikössä toteutettuja vastasuoritteita, voidaan todeta, että ainoa myyty omaisuuserä oli [17,5–20 prosentin] osuus pääomasta, joka Elanilla oli jakeluyhteisyrityksen Elanin kanssa perustaneessa Dal Bello Sports -yhtiössä, jäljempänä ’Dal Bello’, Yhdysvalloissa. Elanin omaisuuserän myynti oli seurausta Dal Bellon kanssa perustetun markkinointi- ja jakeluyhteistyöyrityksen lakkauttamisesta Pohjois-Amerikassa. Elan väittää, että yhteistyön päättyminen johti Elanin myynnin vähenemiseen Kanadassa ja Yhdysvalloissa, ja pitää tätä ”kompensoivana vaikutuksena”.

| (158) | Todettakoon ensinnäkin, että Dal Bellon osakkeiden myyntiä ei mainita vuosien 2008–2012 pitkän aikavälin suunnitelmassa eikä tervehdyttämissuunnitelmassa, minkä vuoksi myyntiä ei voida pitää pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 40 kohdassa tarkoitettuna ”olennaisena osana rakenneuudistusta”. Tutkittaessa tätä liiketointa tarkemmin voidaan todeta, että markkinointi- ja jakeluyhteistyö päättyi Dal Bellon aloitteesta. Slovenia myöntää, että ”Elanin vuoden 2008 ongelmat ja Dal Bellon yritys löytää kumppani, joka olisi pitkällä aikavälillä luotettavampi, johtivat keskusteluihin muutoin menestyksekkään yhteistyön päättämisestä. Näiden keskustelujen seurauksena 14 päivänä joulukuuta 2009 sovittiin yhteisyrityksen lakkauttamisesta...”. Edellä esitetyn perusteella jo nämä syyt riittävät siihen, että Elanin omaisuuserän myyntiä ei voida pitää vastasuoritteena. |
| --- | --- |

(158)

Todettakoon ensinnäkin, että Dal Bellon osakkeiden myyntiä ei mainita vuosien 2008–2012 pitkän aikavälin suunnitelmassa eikä tervehdyttämissuunnitelmassa, minkä vuoksi myyntiä ei voida pitää pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 40 kohdassa tarkoitettuna ”olennaisena osana rakenneuudistusta”. Tutkittaessa tätä liiketointa tarkemmin voidaan todeta, että markkinointi- ja jakeluyhteistyö päättyi Dal Bellon aloitteesta. Slovenia myöntää, että ”Elanin vuoden 2008 ongelmat ja Dal Bellon yritys löytää kumppani, joka olisi pitkällä aikavälillä luotettavampi, johtivat keskusteluihin muutoin menestyksekkään yhteistyön päättämisestä. Näiden keskustelujen seurauksena 14 päivänä joulukuuta 2009 sovittiin yhteisyrityksen lakkauttamisesta...”. Edellä esitetyn perusteella jo nämä syyt riittävät siihen, että Elanin omaisuuserän myyntiä ei voida pitää vastasuoritteena.

| (159) | Komissio toteaa lisäksi, että vaikka myynnin väheneminen ja siitä aiheutunut tuensaajan markkinaosuuden pieneneminen voivat muissa olosuhteissa olla vastasuorite, tässä tapauksessa liiketoimi liittyi vähittäismarkkinoihin, joiden komissio on aiemmin katsonut olevan kansallisia, (39) ja että Elanin suksimyynti väheni joka tapauksessa ainoastaan Pohjois-Amerikan markkinoilla, ei Euroopan markkinoilla. Liiketoimi ei sen vuoksi voi kompensoida Euroopan talousalueella tapahtunutta kilpailun vääristymistä. Yhteisyrityksen toimialana oli suksien markkinointi ja jakelu, ei valmistus. Elanin ydinliiketoimintaa on kuitenkin suksien ja lumilautojen valmistus. Ainoastaan tuensaajan päämarkkinoilla tapahtuvia omaisuuserien myyntejä voidaan pitää sopivina vastasuoritteina. |
| --- | --- |

(159)

Komissio toteaa lisäksi, että vaikka myynnin väheneminen ja siitä aiheutunut tuensaajan markkinaosuuden pieneneminen voivat muissa olosuhteissa olla vastasuorite, tässä tapauksessa liiketoimi liittyi vähittäismarkkinoihin, joiden komissio on aiemmin katsonut olevan kansallisia, (39) ja että Elanin suksimyynti väheni joka tapauksessa ainoastaan Pohjois-Amerikan markkinoilla, ei Euroopan markkinoilla. Liiketoimi ei sen vuoksi voi kompensoida Euroopan talousalueella tapahtunutta kilpailun vääristymistä. Yhteisyrityksen toimialana oli suksien markkinointi ja jakelu, ei valmistus. Elanin ydinliiketoimintaa on kuitenkin suksien ja lumilautojen valmistus. Ainoastaan tuensaajan päämarkkinoilla tapahtuvia omaisuuserien myyntejä voidaan pitää sopivina vastasuoritteina.

| (160) | Slovenia on väittänyt myös, että suksienvalmistuksessa työskentelevän henkilöstömäärän pienentämistä ja markkinointi-investointien vähentämistä voitaisiin pitää vastasuoritteina. |
| --- | --- |

(160)

Slovenia on väittänyt myös, että suksienvalmistuksessa työskentelevän henkilöstömäärän pienentämistä ja markkinointi-investointien vähentämistä voitaisiin pitää vastasuoritteina.

| (161) | Kuten myös Elanin pitkän aikavälin suunnitelma ja tervehdyttämissuunnitelma osoittavat, näitä toimenpiteitä on kuitenkin pidettävä pelkkinä järkeistämistoimenpiteinä, joiden tarkoituksena oli vähentää kustannuksia ja parantaa tehokkuutta taloudellisen elinkelpoisuuden palauttamiseksi. Toimenpiteitä ei toteutettu Elanin markkinaläsnäolon supistamiseksi tai Elanin saaman tuen aiheuttaman kilpailun vääristymisen kompensoimiseksi. |
| --- | --- |

(161)

Kuten myös Elanin pitkän aikavälin suunnitelma ja tervehdyttämissuunnitelma osoittavat, näitä toimenpiteitä on kuitenkin pidettävä pelkkinä järkeistämistoimenpiteinä, joiden tarkoituksena oli vähentää kustannuksia ja parantaa tehokkuutta taloudellisen elinkelpoisuuden palauttamiseksi. Toimenpiteitä ei toteutettu Elanin markkinaläsnäolon supistamiseksi tai Elanin saaman tuen aiheuttaman kilpailun vääristymisen kompensoimiseksi.

| (162) | Slovenia väittää, että seuraavilla myynneillä oli kompensoiva vaikutus merialalla: Vuonna 2009 Elan myi kaksi huviveneiden vuokrausta harjoittanutta yhtiötä, Elan Yachting d.o.o:n ja Elan Marine Charter d.o.o:n. Vuonna 2010 myytiin Kroatiassa sijainnut Elan Brod d.o.o. -yhtiö, jonka päätoimiala oli moottoriveneiden valmistus. Slovenia väittää, että yhtiöt eivät olleet tappiollisia, että Elan Yachting d.o.o:n ja Elan Marine Charter d.o.o:n harjoittama vuokraustoiminta tuki Elanin huviveneiden pääsyä Elanin päämarkkinoille ja että luopuminen moottorivenesegmentistä supisti huomattavasti Elanin läsnäoloa huvi- ja urheiluvenemarkkinoilla. |
| --- | --- |

(162)

Slovenia väittää, että seuraavilla myynneillä oli kompensoiva vaikutus merialalla: Vuonna 2009 Elan myi kaksi huviveneiden vuokrausta harjoittanutta yhtiötä, Elan Yachting d.o.o:n ja Elan Marine Charter d.o.o:n. Vuonna 2010 myytiin Kroatiassa sijainnut Elan Brod d.o.o. -yhtiö, jonka päätoimiala oli moottoriveneiden valmistus. Slovenia väittää, että yhtiöt eivät olleet tappiollisia, että Elan Yachting d.o.o:n ja Elan Marine Charter d.o.o:n harjoittama vuokraustoiminta tuki Elanin huviveneiden pääsyä Elanin päämarkkinoille ja että luopuminen moottorivenesegmentistä supisti huomattavasti Elanin läsnäoloa huvi- ja urheiluvenemarkkinoilla.

| (163) | Komissio muistuttaa, että pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 40 kohdan mukaan vastasuoritteita olisi toteutettava etenkin markkinoilla, joilla yrityksellä on rakenneuudistuksen jälkeen huomattava markkina-asema. Velvoitteiden poistamista kirjanpidosta ja tappiollisen toiminnan lopettamista, jotka olisivat joka tapauksessa tarpeen elinkelpoisuuden palauttamiseksi, ei pidetä kapasiteetin supistamisena vastasuoritteita arvioitaessa. |
| --- | --- |

(163)

Komissio muistuttaa, että pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 40 kohdan mukaan vastasuoritteita olisi toteutettava etenkin markkinoilla, joilla yrityksellä on rakenneuudistuksen jälkeen huomattava markkina-asema. Velvoitteiden poistamista kirjanpidosta ja tappiollisen toiminnan lopettamista, jotka olisivat joka tapauksessa tarpeen elinkelpoisuuden palauttamiseksi, ei pidetä kapasiteetin supistamisena vastasuoritteita arvioitaessa.

| (164) | On muistettava, että meriliiketoiminta ei ole Elanin pääliiketoimintaa. Yhtiön talviurheiluyksikkö tuottaa huomattavasti suuremman osuuden yhtiön liikevaihdosta. Vuotta 2011 koskevan talousennusteen mukaan meriyksikön kokonaisliikevaihdon odotettiin olevan vain [20–24] miljoonaa euroa, kun taas talviurheiluyksikössä sen ennustettiin olevan [58–68] miljoonaa euroa. Lisäksi talviurheiluyksikkö sai suuremman osuuden (5,924 miljoonaa euroa) Elanin 10 miljoonan euron pääomankorotuksesta. Pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 40 kohdan perusteella näyttää kyseenalaiselta, voidaanko meriyksikössä toteutettuja omaisuuserien myyntejä pitää asianmukaisina vastasuoritteina, sillä kuten myös jäljempänä käy tarkemmin ilmi, meriliiketoiminta ei ole ala, jolla yrityksellä olisi rakenneuudistuksen jälkeen huomattavin markkina-asema. |
| --- | --- |

(164)

On muistettava, että meriliiketoiminta ei ole Elanin pääliiketoimintaa. Yhtiön talviurheiluyksikkö tuottaa huomattavasti suuremman osuuden yhtiön liikevaihdosta. Vuotta 2011 koskevan talousennusteen mukaan meriyksikön kokonaisliikevaihdon odotettiin olevan vain [20–24] miljoonaa euroa, kun taas talviurheiluyksikössä sen ennustettiin olevan [58–68] miljoonaa euroa. Lisäksi talviurheiluyksikkö sai suuremman osuuden (5,924 miljoonaa euroa) Elanin 10 miljoonan euron pääomankorotuksesta. Pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 40 kohdan perusteella näyttää kyseenalaiselta, voidaanko meriyksikössä toteutettuja omaisuuserien myyntejä pitää asianmukaisina vastasuoritteina, sillä kuten myös jäljempänä käy tarkemmin ilmi, meriliiketoiminta ei ole ala, jolla yrityksellä olisi rakenneuudistuksen jälkeen huomattavin markkina-asema.

| (165) | Arvioidakseen kattavasti Slovenian esittämiä perusteita komissio on kuitenkin tutkinut, missä määrin Slovenia voisi väittää, että meriliiketoiminnassa on toteutettu sopivia vastasuoritteita. Ennen rakenneuudistusta Elanin enimmäistuotantokapasiteetti oli [280–330] purjevenettä ja [45–55] moottorivenettä. Slovenia ei määrittele tarkemmin merialan tuote- tai maantieteellisiä markkinoita, joilla yrityksen suhteellista painoarvoa voitaisiin mitata. Toimittamissaan asiakirjoissa Slovenia mainitsee Elanin läsnäolon supistamisen ”huvi- ja urheiluvenemarkkinoilla” ja viittaa samalla sen luopumiseen ”moottorivenesegmentistä”. |
| --- | --- |

(165)

Arvioidakseen kattavasti Slovenian esittämiä perusteita komissio on kuitenkin tutkinut, missä määrin Slovenia voisi väittää, että meriliiketoiminnassa on toteutettu sopivia vastasuoritteita. Ennen rakenneuudistusta Elanin enimmäistuotantokapasiteetti oli [280–330] purjevenettä ja [45–55] moottorivenettä. Slovenia ei määrittele tarkemmin merialan tuote- tai maantieteellisiä markkinoita, joilla yrityksen suhteellista painoarvoa voitaisiin mitata. Toimittamissaan asiakirjoissa Slovenia mainitsee Elanin läsnäolon supistamisen ”huvi- ja urheiluvenemarkkinoilla” ja viittaa samalla sen luopumiseen ”moottorivenesegmentistä”.

| (166) | Tutkittaessa saatavilla olevia Elanin meriyksikön kilpailuasemaa käsitteleviä asiakirjoja, mukaan lukien Elanin itse laatimia strategisia asiakirjoja, saadaan kuitenkin lisätietoa yrityksen suhteellisesta painoarvosta merialan tuotteiden markkinoilla. Asiakirjassa Kehityssuunnitelma: Elanin meriyksikkö 2006–2010 (Razvojnem načrtu Elan Marine Division 2006–2010) todetaan, että kaikkien uusien veneiden maailmanmarkkinoiden arvo oli 25 miljardia euroa ja että veneistä 80 prosenttia oli moottoriveneitä ja 20 prosenttia purjeveneitä. Euroopassa suhde oli sama. Elan kuvasi markkinoita ”erittäin pirstoutuneiksi” ja esitti, että yrityksen purjeveneohjelman osuus oli noin [0–5] prosenttia ja moottoriveneohjelman osuus alle 1 prosentti EU:n markkinoista. Kehityssuunnitelmassa viitattiin kuitenkin erilaisiin markkinasegmentteihin, joita koskevat erilaiset kilpailuedellytykset, mukaan lukien markkinoille tulon esteet. Elanin kesäkuussa 2008 julkaistussa Skimar-konsernin vuosien 2008–2012 pitkän aikavälin kehityssuunnitelmassa venemarkkinat segmentoitiin veneen pituuden perusteella. Suunnitelmassa todettiin, että kilpailu oli kovinta pienten veneiden (30 jalkaa) segmentissä, kun taas Elan valmisti ja myi keskikokoisia 30–50 jalan veneitä ja aikoi kehittää uusia malleja [...]. Elanin markkinaosuus segmentissä, jossa yritys katsoo kilpailevansa muiden kanssa, ilmenee selvimmin Elanin nykyisen enemmistöosakkaan PDP:n esityksestä, jossa todetaan seuraavasti: ”Vuonna 2010 Elan myi 122 venettä 32–60 jalan purjeveneiden segmentissä (jonka osuus merialan tuotteiden markkinoista on 20 prosenttia), ja sen markkinaosuus oli 5,2 prosenttia”. On todennäköistä, että markkinasegmentoinnissa lähtökohtana on esimerkiksi käyttövoiman tyyppi (purje, moottori) sekä koko. Koska vastakkaista näkemystä ei ole esitetty, komissio voi tässä päätöksessä hyväksyä PDP:n arvion, jonka mukaan Elanilla oli yli 5 prosentin osuus pirstoutuneista purjevenemarkkinoista. |
| --- | --- |

(166)

Tutkittaessa saatavilla olevia Elanin meriyksikön kilpailuasemaa käsitteleviä asiakirjoja, mukaan lukien Elanin itse laatimia strategisia asiakirjoja, saadaan kuitenkin lisätietoa yrityksen suhteellisesta painoarvosta merialan tuotteiden markkinoilla. Asiakirjassa Kehityssuunnitelma: Elanin meriyksikkö 2006–2010 (Razvojnem načrtu Elan Marine Division 2006–2010) todetaan, että kaikkien uusien veneiden maailmanmarkkinoiden arvo oli 25 miljardia euroa ja että veneistä 80 prosenttia oli moottoriveneitä ja 20 prosenttia purjeveneitä. Euroopassa suhde oli sama. Elan kuvasi markkinoita ”erittäin pirstoutuneiksi” ja esitti, että yrityksen purjeveneohjelman osuus oli noin [0–5] prosenttia ja moottoriveneohjelman osuus alle 1 prosentti EU:n markkinoista. Kehityssuunnitelmassa viitattiin kuitenkin erilaisiin markkinasegmentteihin, joita koskevat erilaiset kilpailuedellytykset, mukaan lukien markkinoille tulon esteet. Elanin kesäkuussa 2008 julkaistussa Skimar-konsernin vuosien 2008–2012 pitkän aikavälin kehityssuunnitelmassa venemarkkinat segmentoitiin veneen pituuden perusteella. Suunnitelmassa todettiin, että kilpailu oli kovinta pienten veneiden (30 jalkaa) segmentissä, kun taas Elan valmisti ja myi keskikokoisia 30–50 jalan veneitä ja aikoi kehittää uusia malleja [...]. Elanin markkinaosuus segmentissä, jossa yritys katsoo kilpailevansa muiden kanssa, ilmenee selvimmin Elanin nykyisen enemmistöosakkaan PDP:n esityksestä, jossa todetaan seuraavasti: ”Vuonna 2010 Elan myi 122 venettä 32–60 jalan purjeveneiden segmentissä (jonka osuus merialan tuotteiden markkinoista on 20 prosenttia), ja sen markkinaosuus oli 5,2 prosenttia”. On todennäköistä, että markkinasegmentoinnissa lähtökohtana on esimerkiksi käyttövoiman tyyppi (purje, moottori) sekä koko. Koska vastakkaista näkemystä ei ole esitetty, komissio voi tässä päätöksessä hyväksyä PDP:n arvion, jonka mukaan Elanilla oli yli 5 prosentin osuus pirstoutuneista purjevenemarkkinoista.

| (167) | Edellä esitetyn perusteella voidaan todeta, että vaikka Elanin meriyksikössä toteutetut yhtiöiden myynnit voitaisiin ottaa huomioon komission sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevassa arvioinnissa, merialalla olisi pitänyt toteuttaa purjeveneiden valmistukseen liittyviä vastasuoritteita, sillä se oli selvästi Elanin meriyksikön pääliiketoimintaa. Kuten aiemmin todettiin, yrityksellä oli tämän liiketoiminnan osalta myös varteenotettava osuus ”erittäin pirstoutuneista markkinoista” (Elanin käyttämä ilmaus). Vuokraustoiminnan (joka tuki Elanin huvivenemyyntiä enintään epäsuorasti) ja moottorivenevalmistuksen (ala, josta Elan luopui kokonaan myytyään Elan Brod d.o.o:n) myynnit eivät tästä syystä ole pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 40 kohdan mukaisia. Elan aloitti moottoriveneiden valmistuksen vasta vuonna 2002, ja sen tarkoituksena oli hyödyntää purjevenealalla saamaansa mainetta myös moottoriveneiden tuotannossa. Myynti oli suurimmillaan vuosina 2006 ja 2007, jolloin myytiin 50 moottorivenettä. Vuonna 2008 myynti kuitenkin väheni [25–29] veneeseen, ja vuonna 2009 myytiin enää [7–9] venettä. |
| --- | --- |

(167)

Edellä esitetyn perusteella voidaan todeta, että vaikka Elanin meriyksikössä toteutetut yhtiöiden myynnit voitaisiin ottaa huomioon komission sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevassa arvioinnissa, merialalla olisi pitänyt toteuttaa purjeveneiden valmistukseen liittyviä vastasuoritteita, sillä se oli selvästi Elanin meriyksikön pääliiketoimintaa. Kuten aiemmin todettiin, yrityksellä oli tämän liiketoiminnan osalta myös varteenotettava osuus ”erittäin pirstoutuneista markkinoista” (Elanin käyttämä ilmaus). Vuokraustoiminnan (joka tuki Elanin huvivenemyyntiä enintään epäsuorasti) ja moottorivenevalmistuksen (ala, josta Elan luopui kokonaan myytyään Elan Brod d.o.o:n) myynnit eivät tästä syystä ole pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 40 kohdan mukaisia. Elan aloitti moottoriveneiden valmistuksen vasta vuonna 2002, ja sen tarkoituksena oli hyödyntää purjevenealalla saamaansa mainetta myös moottoriveneiden tuotannossa. Myynti oli suurimmillaan vuosina 2006 ja 2007, jolloin myytiin 50 moottorivenettä. Vuonna 2008 myynti kuitenkin väheni [25–29] veneeseen, ja vuonna 2009 myytiin enää [7–9] venettä.

| (168) | Myös Slovenian toimittamista asiakirjoista ilmenee, että Elanin osakkeenomistajat ja pankit eivät pitäneet myytyjä toimintoja ydinliiketoimintana. (40) Huomattakoon myös, että Elanin tytäryhtiöiden myynnin tarkoituksena ei ollut kompensoida kilpailun vääristymistä. Kaikki kolme tytäryhtiötä olivat tappiollisia myyntiajankohtana sekä myyntiä edeltävinä vuosina. Slovenia ilmoitti komissiolle, että Elan Yachting d.o.o:n ja Elan Marine Charter d.o.o:n (yhdistetty) kokonaisnettotulos oli – 157 000 euroa vuonna 2007, – 100 000 euroa vuonna 2008 ja – 57 000 euroa vuonna 2009. Myös Elan Brod d.o.o. kirjasi tappioita koko jakson ajan, nimittäin – 58 000 euroa vuonna 2006, – 436 000 euroa vuonna 2007, – 1 miljoona euroa vuonna 2008 ja – 1,5 miljoonaa euroa vuonna 2009. Näiden lukujen perusteella Slovenian väite siitä, että nämä yhtiöt eivät olleet tappiollisia, näyttää pelkästään oman edun tavoittelulta. Kuten edellä todettiin, pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen mukaan velvoitteiden poistamista kirjanpidosta ja tappiollisen toiminnan lopettamista, jotka olisivat joka tapauksessa tarpeen elinkelpoisuuden palauttamiseksi, ei pidetä kapasiteetin supistamisena vastasuoritteita arvioitaessa. Kolmen myydyn merialan tytäryhtiön suuret tappiot ja Elan Brod d.o.o:n jyrkkä, jatkuva laskusuuntaus osoittavat kuitenkin, että yhtiöiden myynti oli joka tapauksessa tarpeen elinkelpoisuuden palauttamiseksi, minkä vuoksi sitä ei voida tästäkään syystä pitää vastasuoritteena. |
| --- | --- |

(168)

Myös Slovenian toimittamista asiakirjoista ilmenee, että Elanin osakkeenomistajat ja pankit eivät pitäneet myytyjä toimintoja ydinliiketoimintana. (40) Huomattakoon myös, että Elanin tytäryhtiöiden myynnin tarkoituksena ei ollut kompensoida kilpailun vääristymistä. Kaikki kolme tytäryhtiötä olivat tappiollisia myyntiajankohtana sekä myyntiä edeltävinä vuosina. Slovenia ilmoitti komissiolle, että Elan Yachting d.o.o:n ja Elan Marine Charter d.o.o:n (yhdistetty) kokonaisnettotulos oli – 157 000 euroa vuonna 2007, – 100 000 euroa vuonna 2008 ja – 57 000 euroa vuonna 2009. Myös Elan Brod d.o.o. kirjasi tappioita koko jakson ajan, nimittäin – 58 000 euroa vuonna 2006, – 436 000 euroa vuonna 2007, – 1 miljoona euroa vuonna 2008 ja – 1,5 miljoonaa euroa vuonna 2009. Näiden lukujen perusteella Slovenian väite siitä, että nämä yhtiöt eivät olleet tappiollisia, näyttää pelkästään oman edun tavoittelulta. Kuten edellä todettiin, pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen mukaan velvoitteiden poistamista kirjanpidosta ja tappiollisen toiminnan lopettamista, jotka olisivat joka tapauksessa tarpeen elinkelpoisuuden palauttamiseksi, ei pidetä kapasiteetin supistamisena vastasuoritteita arvioitaessa. Kolmen myydyn merialan tytäryhtiön suuret tappiot ja Elan Brod d.o.o:n jyrkkä, jatkuva laskusuuntaus osoittavat kuitenkin, että yhtiöiden myynti oli joka tapauksessa tarpeen elinkelpoisuuden palauttamiseksi, minkä vuoksi sitä ei voida tästäkään syystä pitää vastasuoritteena.

| (169) | Komissio katsoo sen vuoksi, että Elanin toteuttamia yhtiöiden myyntejä sekä henkilöstömäärän pienentämistä ja markkinointikulujen vähentämistä ei voida pitää vastasuoritteina. Koska sopivia vastasuoritteita ei ole toteutettu ja vaikka otetaan huomioon pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 56 kohta, jonka mukaan tuen hyväksymisedellytykset voivat tukialueilla olla asetettavien vastasuoritteiden osalta joustavampia, komission on todettava, että pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoissa olevaa vaatimusta sopivien vastasuoritteiden toteuttamisesta ei ole täytetty. Koska suuntaviivoissa esitetyt soveltuvaa rakenneuudistustukea koskevat vaatimukset ovat kumulatiivisia, suuntaviivojen soveltamatta jättämiseksi riittää, jos yksikin vaatimus jää täyttymättä. Komissio ei sen vuoksi arvioi tarkemmin, täyttyvätkö muut vaatimukset. Edellä esitetyn perusteella todetaan, että toimenpidettä 2 ei voida pitää sisämarkkinoille soveltuvana pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen mukaan. |
| --- | --- |

(169)

Komissio katsoo sen vuoksi, että Elanin toteuttamia yhtiöiden myyntejä sekä henkilöstömäärän pienentämistä ja markkinointikulujen vähentämistä ei voida pitää vastasuoritteina. Koska sopivia vastasuoritteita ei ole toteutettu ja vaikka otetaan huomioon pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 56 kohta, jonka mukaan tuen hyväksymisedellytykset voivat tukialueilla olla asetettavien vastasuoritteiden osalta joustavampia, komission on todettava, että pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoissa olevaa vaatimusta sopivien vastasuoritteiden toteuttamisesta ei ole täytetty. Koska suuntaviivoissa esitetyt soveltuvaa rakenneuudistustukea koskevat vaatimukset ovat kumulatiivisia, suuntaviivojen soveltamatta jättämiseksi riittää, jos yksikin vaatimus jää täyttymättä. Komissio ei sen vuoksi arvioi tarkemmin, täyttyvätkö muut vaatimukset. Edellä esitetyn perusteella todetaan, että toimenpidettä 2 ei voida pitää sisämarkkinoille soveltuvana pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen mukaan.

5.3.2   Soveltuvuus muulla perusteella

| (170) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdassa määrättyjä poikkeuksia ei voida soveltaa tässä tapauksessa, koska kyseinen toimenpide ei ole yksittäisille kuluttajille myönnetty sosiaalinen tuki, koska toimenpiteen tarkoituksena ei ole korvata luonnonmullistusten tai poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttamaa vahinkoa ja koska kyseessä ei ole tuki sellaisille Saksan liittotasavallan alueille, joihin Saksan jako on vaikuttanut. |
| --- | --- |

(170)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdassa määrättyjä poikkeuksia ei voida soveltaa tässä tapauksessa, koska kyseinen toimenpide ei ole yksittäisille kuluttajille myönnetty sosiaalinen tuki, koska toimenpiteen tarkoituksena ei ole korvata luonnonmullistusten tai poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttamaa vahinkoa ja koska kyseessä ei ole tuki sellaisille Saksan liittotasavallan alueille, joihin Saksan jako on vaikuttanut.

| (171) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa määrätään muista poikkeuksista. |
| --- | --- |

(171)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa määrätään muista poikkeuksista.

| (172) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaan sisämarkkinoille soveltuvana voidaan pitää ”tukea taloudellisen kehityksen edistämiseen alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma”. Elan sijaitsee SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetulla tukikelpoisella alueella. (41) Valtiontuen soveltuvuutta tukialueille säännellään aluetukisuuntaviivoilla. (42) Suuntaviivojen mukaan valtiontukea voidaan pääsääntöisesti myöntää ainoastaan yrityksille, jotka eivät ole vaikeuksissa. Elan oli kuitenkin vaikeuksissa toimenpiteen myöntämisajankohtana (ks. johdanto-osan (74) kappale). Toimenpidettä 2 ei sen vuoksi voida pitää soveltuvana aluetukena. |
| --- | --- |

(172)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaan sisämarkkinoille soveltuvana voidaan pitää ”tukea taloudellisen kehityksen edistämiseen alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma”. Elan sijaitsee SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetulla tukikelpoisella alueella. (41) Valtiontuen soveltuvuutta tukialueille säännellään aluetukisuuntaviivoilla. (42) Suuntaviivojen mukaan valtiontukea voidaan pääsääntöisesti myöntää ainoastaan yrityksille, jotka eivät ole vaikeuksissa. Elan oli kuitenkin vaikeuksissa toimenpiteen myöntämisajankohtana (ks. johdanto-osan (74) kappale). Toimenpidettä 2 ei sen vuoksi voida pitää soveltuvana aluetukena.

| (173) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että tukeen ei voida soveltaa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdassa määrättyä poikkeusta. |
| --- | --- |

(173)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että tukeen ei voida soveltaa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdassa määrättyä poikkeusta.

| (174) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaan sisämarkkinoille soveltuvana voidaan pitää ”tukea Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen edistämiseen tai jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen”. |
| --- | --- |

(174)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaan sisämarkkinoille soveltuvana voidaan pitää ”tukea Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen edistämiseen tai jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen”.

| (175) | Komissio toteaa, että kyseessä olevan tuen tarkoituksena ei ollut edistää Euroopan yhteistä etua koskevaa tärkeää hanketta. Komissio ei ole myöskään löytänyt näyttöä siitä, että sen tarkoituksena oli poistaa Slovenian taloudessa oleva vakava häiriö. |
| --- | --- |

(175)

Komissio toteaa, että kyseessä olevan tuen tarkoituksena ei ollut edistää Euroopan yhteistä etua koskevaa tärkeää hanketta. Komissio ei ole myöskään löytänyt näyttöä siitä, että sen tarkoituksena oli poistaa Slovenian taloudessa oleva vakava häiriö.

| (176) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että tukeen ei voida soveltaa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdassa määrättyä poikkeusta. |
| --- | --- |

(176)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että tukeen ei voida soveltaa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdassa määrättyä poikkeusta.

| (177) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan d alakohdan mukaan tukea kulttuurin ja kulttuuriperinnön edistämiseen voidaan pitää SEUT-sopimuksen mukaisena, jos tuki ei muuta kaupankäynnin ja kilpailun edellytyksiä unionissa yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Tämä alakohta ei ilmeisesti koske kyseessä olevaa tapausta. |
| --- | --- |

(177)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan d alakohdan mukaan tukea kulttuurin ja kulttuuriperinnön edistämiseen voidaan pitää SEUT-sopimuksen mukaisena, jos tuki ei muuta kaupankäynnin ja kilpailun edellytyksiä unionissa yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Tämä alakohta ei ilmeisesti koske kyseessä olevaa tapausta.

| (178) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan valtiontuki tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen voidaan hyväksyä, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Komissio on laatinut useita suuntaviivoja ja tiedonantoja, joissa selvennetään, miten komissio soveltaa tässä alakohdassa määrättyä poikkeusta. Koska kyseiset toimenpiteet myönnettiin vaikeuksissa olevalle yritykselle, komissio arvioi toimenpiteen soveltuvuutta ainoastaan pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen mukaan. Mitään muita suuntaviivoja tai tiedonantoja ei voida soveltaa arvioitavaan toimenpiteeseen. |
| --- | --- |

(178)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan valtiontuki tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen voidaan hyväksyä, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Komissio on laatinut useita suuntaviivoja ja tiedonantoja, joissa selvennetään, miten komissio soveltaa tässä alakohdassa määrättyä poikkeusta. Koska kyseiset toimenpiteet myönnettiin vaikeuksissa olevalle yritykselle, komissio arvioi toimenpiteen soveltuvuutta ainoastaan pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen mukaan. Mitään muita suuntaviivoja tai tiedonantoja ei voida soveltaa arvioitavaan toimenpiteeseen.

| (179) | Arvioitava tuki on sen vuoksi sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea. |
| --- | --- |

(179)

Arvioitava tuki on sen vuoksi sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea.

6.   TAKAISINPERINTÄ

| (180) | SEUT-sopimuksen ja unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan komissio on toimivaltainen päättämään, että asianomaisen valtion on poistettava tuki tai muutettava sitä, (43) jos komissio on todennut tuen sisämarkkinoille soveltumaksi. Tuomioistuin on myös johdonmukaisesti katsonut, että valtion velvollisuudella poistaa valtiontuki, jota komissio pitää sisämarkkinoille soveltumattomana, pyritään palauttamaan aiemmin vallinnut tilanne. (44) Tuomioistuin on vahvistanut tältä osin, että tavoite saavutetaan, kun tuensaaja on palauttanut sääntöjenvastaisena tukena myönnetyt määrät, minkä seurauksena tuensaaja menettää markkinoilla kilpailijoihin verrattuna saamansa edun ja tuen suorittamista edeltänyt tilanne palautuu. (45) |
| --- | --- |

(180)

SEUT-sopimuksen ja unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan komissio on toimivaltainen päättämään, että asianomaisen valtion on poistettava tuki tai muutettava sitä, (43) jos komissio on todennut tuen sisämarkkinoille soveltumaksi. Tuomioistuin on myös johdonmukaisesti katsonut, että valtion velvollisuudella poistaa valtiontuki, jota komissio pitää sisämarkkinoille soveltumattomana, pyritään palauttamaan aiemmin vallinnut tilanne. (44) Tuomioistuin on vahvistanut tältä osin, että tavoite saavutetaan, kun tuensaaja on palauttanut sääntöjenvastaisena tukena myönnetyt määrät, minkä seurauksena tuensaaja menettää markkinoilla kilpailijoihin verrattuna saamansa edun ja tuen suorittamista edeltänyt tilanne palautuu. (45)

| (181) | Oikeuskäytännön mukaisesti menettelyasetuksen 14 artiklassa säädetään seuraavaa: ”Sääntöjenvastaista tukea koskevissa kielteisissä päätöksissä komissio päättää, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta”. |
| --- | --- |

(181)

Oikeuskäytännön mukaisesti menettelyasetuksen 14 artiklassa säädetään seuraavaa: ”Sääntöjenvastaista tukea koskevissa kielteisissä päätöksissä komissio päättää, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta”.

| (182) | Koska kyseessä oleva toimenpide on katsottava sääntöjenvastaiseksi ja sisämarkkinoille soveltumattomaksi tueksi, tuki on perittävä takaisin, jotta voidaan palauttaa markkinoilla ennen tuen myöntämistä vallinnut tilanne. Tämän vuoksi takaisinperintä on aloitettava siitä päivästä lukien, jona tuensaaja alkoi saada etua, toisin sanoen siitä päivästä lukien, jona tuki on ollut tuensaajan käytettävissä. Korkoa peritään tosiasialliseen takaisinperintään saakka. |
| --- | --- |

(182)

Koska kyseessä oleva toimenpide on katsottava sääntöjenvastaiseksi ja sisämarkkinoille soveltumattomaksi tueksi, tuki on perittävä takaisin, jotta voidaan palauttaa markkinoilla ennen tuen myöntämistä vallinnut tilanne. Tämän vuoksi takaisinperintä on aloitettava siitä päivästä lukien, jona tuensaaja alkoi saada etua, toisin sanoen siitä päivästä lukien, jona tuki on ollut tuensaajan käytettävissä. Korkoa peritään tosiasialliseen takaisinperintään saakka.

| (183) | Vuonna 2008 tehty pääomankorotus on perittävä takaisin kokonaan, sillä kaikkien viiden toimenpiteeseen osallistuneen tahon päätökset ovat seurausta valtion toiminnasta. Pääomankorotus oli yhteensä 10 miljoonaa euroa, josta Elan Winter sport -yhtiön osuus oli 5,924 miljoonaa euroa ja Elan Marine -yhtiön osuus 4,076 miljoonaa euroa. Nämä yhtiöt sulautettiin kuitenkin emoyhtiö Elaniin kesäkuussa 2010. Takaisinperintäkorko on laskettava siitä päivästä, jona pääoma oli tosiasiallisesti tuensaajan käytettävissä, eli 8 päivästä syyskuuta 2008. |
| --- | --- |

(183)

Vuonna 2008 tehty pääomankorotus on perittävä takaisin kokonaan, sillä kaikkien viiden toimenpiteeseen osallistuneen tahon päätökset ovat seurausta valtion toiminnasta. Pääomankorotus oli yhteensä 10 miljoonaa euroa, josta Elan Winter sport -yhtiön osuus oli 5,924 miljoonaa euroa ja Elan Marine -yhtiön osuus 4,076 miljoonaa euroa. Nämä yhtiöt sulautettiin kuitenkin emoyhtiö Elaniin kesäkuussa 2010. Takaisinperintäkorko on laskettava siitä päivästä, jona pääoma oli tosiasiallisesti tuensaajan käytettävissä, eli 8 päivästä syyskuuta 2008.

7.   PÄÄTELMÄT

| (184) | Elanin hyväksi tehty pääomankorotus, josta päätettiin tammikuussa 2007 (toimenpide 1), ei sisällä valtiontukea, koska osakkeenomistajien päätös oli markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen. |
| --- | --- |

(184)

Elanin hyväksi tehty pääomankorotus, josta päätettiin tammikuussa 2007 (toimenpide 1), ei sisällä valtiontukea, koska osakkeenomistajien päätös oli markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen.

| (185) | Elanin hyväksi tehty pääomankorotus, josta päätettiin elokuussa 2008 (toimenpide 2), sisältää valtiontukea. Valtiontuki ei sovellu sisämarkkinoille, eikä se täytä pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen vaatimuksia. Myöskään mikään SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrätyistä edellytyksistä ei täyty. Tämän vuoksi Elanilta on perittävä takaisin 10 miljoonan euron suuruinen pääomankorotus takaisinperintäkorkoineen, |
| --- | --- |

(185)

Elanin hyväksi tehty pääomankorotus, josta päätettiin elokuussa 2008 (toimenpide 2), sisältää valtiontukea. Valtiontuki ei sovellu sisämarkkinoille, eikä se täytä pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen vaatimuksia. Myöskään mikään SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrätyistä edellytyksistä ei täyty. Tämän vuoksi Elanilta on perittävä takaisin 10 miljoonan euron suuruinen pääomankorotus takaisinperintäkorkoineen,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Tammikuussa 2007 tehty pääomankorotus ei ole Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

2 artikla

Vuonna 2008 tehty 10 miljoonan euron suuruinen pääomankorotus Elan-yhtiön hyväksi on valtiontukitoimenpide, jonka Slovenia on toteuttanut sääntöjenvastaisesti vastoin Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa, eikä se sovellu sisämarkkinoille.

3 artikla

1.   Slovenian on perittävä 2 artiklassa tarkoitettu tuki takaisin tuen saaneelta Elan-yhtiöltä.

2.   Takaisin perittävästä tuesta on maksettava korkoa siitä päivästä alkaen, jona tuki oli tuensaajan käytettävissä (8 päivästä syyskuuta 2008 alkaen), sen tosiasialliseen takaisinperintään saakka.

3.   Korolle on laskettava korkoa komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (46) V luvun mukaisesti.

4.   Slovenian on peruutettava kaikki 2 artiklassa tarkoitetun tuen jäljellä olevat maksuerät tämän päätöksen hyväksymispäivästä lukien.

4 artikla

1.   Edellä 2 artiklassa tarkoitettu tuki on perittävä takaisin viipymättä ja tehokkaasti.

2.   Slovenian on varmistettava, että tämä päätös pannaan täytäntöön neljän kuukauden kuluessa sen tiedoksi antamisesta.

5 artikla

1.   Slovenian on toimitettava komissiolle seuraavat tiedot kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksi antamisesta:

| a) | tuensaajalta takaisin perittävä kokonaismäärä (tuki ja siitä perittävä korko); |
| --- | --- |

a)

tuensaajalta takaisin perittävä kokonaismäärä (tuki ja siitä perittävä korko);

| b) | yksityiskohtainen kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi; |
| --- | --- |

b)

yksityiskohtainen kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi;

| c) | asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaaja on määrätty maksamaan tuki takaisin. |
| --- | --- |

c)

asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaaja on määrätty maksamaan tuki takaisin.

2.   Slovenian on ilmoitettava komissiolle tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi toteutettavien kansallisten toimenpiteiden edistymisestä siihen saakka, kun 2 artiklassa tarkoitetun tuen takaisinperintä on saatettu loppuun. Sen on annettava viipymättä komission pyynnöstä tiedot toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi. Sen on annettava myös tarkat tiedot tuensaajalta jo perityistä tukimääristä ja koroista.

6 artikla

Tämä päätös on osoitettu Slovenian tasavallalle.

Tehty Brysselissä 19 päivänä syyskuuta 2012.

Komission puolesta

Joaquín ALMUNIA

Varapuheenjohtaja

---

(1)  EUVL C 223, 18.8.2010, s. 8.

1

(2)  Ks. alaviite 1.

2

(3)  Alueellisia valtiontukia koskevat suuntaviivat vuosille 2007–2013 (EUVL C 54, 4.3.2006, s. 13).

3

(4)  ”Rakennesopeutukset 2010 ja 2011” (Strukturne prilagoditve v letih 2010 in 2011), Slovenian tasavallan hallitus, lokakuu 2009, s. 12. http://www.svrez.gov.si/fileadmin/svez.gov.si/pageuploads/docs/strukturne_prilagoditve/Structural_adjustmements_SLO_EN.pdf

4

(5)  Joulukuussa 2009 PDP:llä oli kymmenen KAD:n, SOD:n ja DSU:n aiemmin omistaman slovenialaisen yhtiön osakkeita; vrt. Slovenian viranomaisten toimittama PDP:n PowerPoint-esitys ”Keitä me olemme” (Kdo smo).

5

PDP:llä

KAD:n

SOD:n

DSU:n

PDP:n

(6)  http://www.kd-group.com/en/index.php.

6

(7)  Liikesalaisuus

7

(8)  Elanin johtokunnan laatima asiakirja, päivätty 30.5.2006, Elaniin kuuluvien yhtiöiden pääomankorotuksesta.

8

Elanin

Elaniin

(9)  Elanin johtokunnan 30.11.2006 päivätty kirje KAD:lle.

9

Elanin

KAD:lle

(10)  Ks. KAD:n hallintoneuvoston 134. kokouksen pöytäkirja (4.7.2008), esityslistan 2 kohdan 2 alakohta.

10

KAD:n

(11)  Asia C-482/99 Ranskan tasavalta v. komissio (Stardust Marine), Kok. 2002, s. I-4397.

11

(12)  [...]

12

(13)  Laatinut asianajotoimisto Jadek & Pensa, www.jadek-pensa.si/en (16.4.2012).

13

(14)  ”Obligacijski zakonik”, Slovenian virallinen lehti 83/2001 muutoksineen.

14

(15)  Ks. asia 323/82 Intermills v. komissio, Kok. 1984, s. 3809, 11–kohta.

15

(16)  Asia T-228/99, WestLB v. komissio, Kok. 2003, s. II-435.

16

(17)  Asia C-482/99 Ranskan tasavalta v. komissio (Stardust Marine), Kok. 2002, s. I-4397.

17

(18)  Asia C-482/99 Ranskan tasavalta v. komissio (Stardust Marine), Kok. 2002, s. I-4397, 50–59 kohta.

18

(19)  OECD:n katsaus: Corporate Governance in Slovenia, 28.3.2011, s. 9. http://www.oecd.org/document/58/0,3746,en_2649_34813_47492282_1_1_1_1,00.html

19

(20)  ”Gerüchten zufolge will die Regierung für Verluste nach dem schlechten Winter Elan eine Finanzspritze von EUR 5,7 Mio Euro zukommen lassen.” Sport Artikel Zeitung ”SAZsport” (9.6.2008): ”Zweiter Abgang an der Spitze”.

20

(21)  https://24ur.com/novice/gospodarstvo/kriticne-razmere-v-elanu_comment_p1_a19.html?&page=1&p_all_items=19

21

(22)  [...], A Valuation of the Skimar Group, 22.12.2006, s. 28.

22

(23)  Ks. kokouksen pöytäkirja: ”[...] hyväksyy, että johtokunta toteuttaa kaikki tarvittavat toimet KAD:n Skimar, d.o.o. -yhtiöön tekemän sijoituksen arvon suojaamiseksi ja maksimoimiseksi, mukaan lukien yhtiön pääomapohjan vahvistaminen, oikeassa suhteessa Kapitalska družba, d.d:n ja Prvi pokojninski sklad RS:n osuuteen, joka on yhteensä 57,606 prosenttia ja jonka enimmäismäärä on 5 761 000,00 euroa”.

23

KAD:n

(24)  Asiassa C-6/97 Italia v. komissio (Kok. 1999, s. I-2981, 22 kohta) julkisasiamies toteaa, että ”ratkaisevaa ei ole toimenpiteen muoto eikä missään tapauksessa sen oikeudellinen luonne tai tavoite, vaan tulos, johon se johtaa. Kaikki toimenpiteet, joilla perustetaan valtion varoja vastaavasti vähentäviä taloudellisia etuja — – ovat pääsääntöisesti perustamissopimuksen [107] artiklan mukaista valtiontukea”.

24

(25)  OECD:n katsaus: Corporate Governance in Slovenia, 28.3.2011, s. 9. http://www.oecd.org/document/58/0,3746,en_2649_34813_47492282_1_1_1_1,00.html

25

(26)  ”Rakennesopeutukset 2010 ja 2011” (Strukturne prilagoditve v letih 2010 in 2011), Slovenian tasavallan hallitus, lokakuu 2009, s. 12. http://www.svrez.gov.si/fileadmin/svez.gov.si/pageuploads/docs/strukturne_prilagoditve/Structural_adjustmements_SLO_EN.pdf

26

(27)  ”Rakennesopeutukset 2010 ja 2011” (Strukturne prilagoditve v letih 2010 in 2011), Slovenian tasavallan hallitus, lokakuu 2009, s. 13. http://www.svrez.gov.si/fileadmin/svez.gov.si/pageuploads/docs/strukturne_prilagoditve/Structural_adjustmements_SLO_EN.pdf,

27

(28)  Ks. alaviite 22.

28

(29)  Ks. 8.9.2008 pidetyn kokouksen pöytäkirja: [...].

29

(30)  [...], A Valuation of the Skimar Group, 22.12.2006, s. 28.

30

(31)  Ks. 4.9.2008 pidetyn kokouksen pöytäkirja: ”Hallintoneuvosto antaa suostumuksensa Zavarovalnica Triglav, d.d:n osallistumiselle Skimar, d.o.o:n pääomankorotukseen 1 200 000,00 eurolla [...]”.

31

Zavarovalnica Triglav

(32)  Ks. kokouksen pöytäkirja: ”tutkittuaan Skimar d.o.o. -yhtiötä koskevaa sijoitusraporttia sekä 28.8.2008 pidetyn viime yhtiökokouksen päätöksiä hallintoneuvosto antaa tukensa johtokunnan aktiiviselle osallistumiselle yhtiön elvyttämiseen ja näin ollen myös tarvittavalle pääomapohjan vahvistamiselle yhteensä 10 miljoonalla eurolla, suhteellisina osuuksina [...].”

32

(33)  Komission päätös 2008/948/EY, tehty 23 päivänä heinäkuuta 2008, Saksan toimenpiteistä DHL:n ja Leipzig/Hallen lentoaseman hyväksi 48/06 (ex N 227/06) (EUVL L 326, 23.12.2008, s. 1–36), johdanto-osan (184)–(186), (226) ja (227) kappale; komission päätös, tehty 17 päivänä kesäkuuta 2008, Frankfurt-Hahnin lentoasemasta — väitetty valtiontuki lentoasemalle ja sopimus Ryanairin kanssa, C 29/2008 (EUVL C 12, 17.1.2009, s. 6), johdanto-osan (212)–(218) kappale.

33

(34)  Ks. erityisesti asia 730/79 Philip Morris v. komissio, Kok. 1980, s. 2671, 11 kohta; asia C-53/00 Ferring, Kok. 2001, s. I-9067, 21 kohta; asia C-372/97 Italia v. komissio, Kok. 2004, s. I-3679, 44 kohta.

34

(35)  Esimerkiksi asia T-68/03 Olympiaki Aeroporia Ypiresies AE v. komissio, Kok. 2007, s. II-02911, 34–37 kohta.

35

(36)  Jadek & Pensan 2.12.2012 päivätty kirje Elanin puolesta.

36

(37)  Ks. asia N:o COMP/M.3765 — AMER/SALOMON. http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/decisions/m3765_20051012_20212_en.pdf

37

(38)  Katso alaviite 36.

38

(39)  Katso alaviite 36.

39

(40)  Ks. Slovenian 10. lokakuuta 2011 toimittamat asiakirjat. Asiakirjoihin sisältyi KAD:n kirje, jossa todettiin, että myytyjä meriyksikköön kuuluneita yhtiöitä ”ei pidetty ydinliiketoimintana”, sekä Elanin puolesta toimivan asianajotoimisto Jadek & Pensan 26. huhtikuuta 2012 päivätty kirje, jonka mukaan pankit asettivat jälleenrahoitussopimusten ehdoksi Kroatiassa olevien ydinliiketoimintaan kuulumattomien omaisuuserien myynnin.

40

KAD:n

Elanin

(41)  Komission 13. syyskuuta 2006 hyväksymä Slovenian aluetukikartta (EUVL C 256, 24.10.2006, s. 6).

41

(42)  EUVL C 54, 4.3.2006, s. 13.

42

(43)  Ks. asia C-70/72 komissio v. Saksa, Kok. 1973, s. 00813, 13 kohta.

43

(44)  Ks. yhdistetyt asiat C-278/92, C-279/92 ja C-280/92 Espanja v. komissio, Kok. 1994, s. I-4103, 75 kohta.

44

(45)  Ks. asia C-75/97 Belgia v. komissio, Kok. 1999, s. I-030671, 64–65 kohta.

45

(46)  EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1.

46

---

| 15.5.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 144/29 |
| --- | --- | --- | --- |

15.5.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 144/29

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 20 päivänä maaliskuuta 2013,

valtiontuesta N:o SA.23420 (11/C, ex NN40/10), jonka Belgia on myöntänyt SA Ducroire -yritykselle

(tiedoksiannettu numerolla C(2013) 1497)

(Ainoastaan hollannin- ja ranskankieliset tekstit ovat todistusvoimaiset)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2014/274/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan (1),

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianosaisia esittämään huomautuksensa (2),

sekä katsoo seuraavaa:

I   MENETTELY

| (1) | [Kantelija] (3) toimitti Euroopan komissiolle 5 päivänä kesäkuuta 2007 kantelun 150 miljoonan euron suuruisesta alkupääoman lisäyksestä, joka myönnettiin julkiselle osakeyhtiölle Ducroire (jäljempänä ’SA Ducroire’), kun Office National du Ducroire (jäljempänä ’ONDD ’) perusti sen syyskuussa 2004. |
| --- | --- |

(1)

[Kantelija] (3) toimitti Euroopan komissiolle 5 päivänä kesäkuuta 2007 kantelun 150 miljoonan euron suuruisesta alkupääoman lisäyksestä, joka myönnettiin julkiselle osakeyhtiölle Ducroire (jäljempänä ’SA Ducroire’), kun Office National du Ducroire (jäljempänä ’ONDD ’) perusti sen syyskuussa 2004.

| (2) | Komissio esitti Belgian viranomaisille yksityiskohtaisia kysymyksiä 7 päivänä joulukuuta 2007 päivätyllä kirjeellä. Komissio sai 12 päivänä helmikuuta 2008 kysymyksiin vastaukset, joiden mukana toimitettiin lukuisia asiakirjoja ja liiketoimintasuunnitelma. |
| --- | --- |

(2)

Komissio esitti Belgian viranomaisille yksityiskohtaisia kysymyksiä 7 päivänä joulukuuta 2007 päivätyllä kirjeellä. Komissio sai 12 päivänä helmikuuta 2008 kysymyksiin vastaukset, joiden mukana toimitettiin lukuisia asiakirjoja ja liiketoimintasuunnitelma.

| (3) | Kantelijan ja komission välinen tapaaminen järjestettiin 9 päivänä syyskuuta 2008. |
| --- | --- |

(3)

Kantelijan ja komission välinen tapaaminen järjestettiin 9 päivänä syyskuuta 2008.

| (4) | Komissio lähetti Belgian viranomaisille kantelun, josta oli poistettu luottamukselliset tiedot, 4 päivänä joulukuuta 2008. |
| --- | --- |

(4)

Komissio lähetti Belgian viranomaisille kantelun, josta oli poistettu luottamukselliset tiedot, 4 päivänä joulukuuta 2008.

| (5) | Kantelijalle lähetettiin Belgian huomautukset, joista oli poistettu luottamukselliset tiedot, sekä eräitä kysymyksiä 12 ja 17 päivänä joulukuuta 2008. Kantelija vastasi 6 päivänä marraskuuta 2009 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(5)

Kantelijalle lähetettiin Belgian huomautukset, joista oli poistettu luottamukselliset tiedot, sekä eräitä kysymyksiä 12 ja 17 päivänä joulukuuta 2008. Kantelija vastasi 6 päivänä marraskuuta 2009 päivätyllä kirjeellä.

| (6) | Belgialle lähetettiin 21 päivänä huhtikuuta 2010 lisäkysymyksiä, joihin se vastasi 23 päivänä heinäkuuta 2010. |
| --- | --- |

(6)

Belgialle lähetettiin 21 päivänä huhtikuuta 2010 lisäkysymyksiä, joihin se vastasi 23 päivänä heinäkuuta 2010.

| (7) | Komissio päätti 23 päivänä helmikuuta 2011, että se aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (jäljempänä ’SEUT-sopimus’) (4) 108 artiklan 2 kohdan mukaisen muodollisen tutkintamenettelyn seuraavista mahdollisista tukitoimenpiteistä: i) Belgian myöntämä valtiontakaus ONDD:lle sen markkinariskeihin liittyvän toiminnan osalta; ii) yksi tai useampi sisäinen varojensiirto, jolla on tuettu markkinariskien vakuuttamista, ja iii) ONDD:n myöntämä pääoma, jolla on tuettu SA Ducroiren markkinariskien vakuuttamista. Komissio kehotti asianosaisia esittämään huomautuksensa kyseisistä toimenpiteistä. |
| --- | --- |

(7)

Komissio päätti 23 päivänä helmikuuta 2011, että se aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (jäljempänä ’SEUT-sopimus’) (4) 108 artiklan 2 kohdan mukaisen muodollisen tutkintamenettelyn seuraavista mahdollisista tukitoimenpiteistä: i) Belgian myöntämä valtiontakaus ONDD:lle sen markkinariskeihin liittyvän toiminnan osalta; ii) yksi tai useampi sisäinen varojensiirto, jolla on tuettu markkinariskien vakuuttamista, ja iii) ONDD:n myöntämä pääoma, jolla on tuettu SA Ducroiren markkinariskien vakuuttamista. Komissio kehotti asianosaisia esittämään huomautuksensa kyseisistä toimenpiteistä.

| (8) | Belgian viranomaisten, ONDD:n, SA Ducroiren ja komission kesken järjestettiin kaksi kokousta 17 päivänä maaliskuuta 2011 ja 28 päivänä huhtikuuta 2011. |
| --- | --- |

(8)

Belgian viranomaisten, ONDD:n, SA Ducroiren ja komission kesken järjestettiin kaksi kokousta 17 päivänä maaliskuuta 2011 ja 28 päivänä huhtikuuta 2011.

| (9) | Belgian viranomaiset pyysivät 4 päivänä toukokuuta 2011, että muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevaan päätökseen (jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’) vastaamisen määräaikaa pidennettäisiin neljällä viikolla. Komissio ilmoitti Belgian viranomaisille 5 päivänä toukokuuta 2011, ettei se vastusta määräajan pidentämistä, ja pyysi lisätietoja, jotka liittyivät 28 päivänä huhtikuuta 2011 pidettyyn kokoukseen. |
| --- | --- |

(9)

Belgian viranomaiset pyysivät 4 päivänä toukokuuta 2011, että muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevaan päätökseen (jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’) vastaamisen määräaikaa pidennettäisiin neljällä viikolla. Komissio ilmoitti Belgian viranomaisille 5 päivänä toukokuuta 2011, ettei se vastusta määräajan pidentämistä, ja pyysi lisätietoja, jotka liittyivät 28 päivänä huhtikuuta 2011 pidettyyn kokoukseen.

| (10) | Belgian viranomaiset toimittivat 1 päivänä kesäkuuta 2011 vastauksensa näkemyksiin ja kysymyksiin, jotka komissio oli esittänyt menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään. Vastauksen liitteet saatiin 9 ja 10 päivänä kesäkuuta 2011. |
| --- | --- |

(10)

Belgian viranomaiset toimittivat 1 päivänä kesäkuuta 2011 vastauksensa näkemyksiin ja kysymyksiin, jotka komissio oli esittänyt menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään. Vastauksen liitteet saatiin 9 ja 10 päivänä kesäkuuta 2011.

| (11) | Vastauksen perusteella komissio pyysi lisätietoja 27 päivänä heinäkuuta 2011. |
| --- | --- |

(11)

Vastauksen perusteella komissio pyysi lisätietoja 27 päivänä heinäkuuta 2011.

| (12) | Laatiakseen vastaukset komission kysymyksiin Belgian viranomaiset järjestivät kaksi teknistä kokousta, yhden komission kanssa (26 päivänä syyskuuta 2011) ja yhden tuensaajan kanssa (18 päivänä lokakuuta 2011). Belgia toimitti 14 päivänä marraskuuta 2011 lisätietoja asioista, joita kokouksissa käsiteltiin. |
| --- | --- |

(12)

Laatiakseen vastaukset komission kysymyksiin Belgian viranomaiset järjestivät kaksi teknistä kokousta, yhden komission kanssa (26 päivänä syyskuuta 2011) ja yhden tuensaajan kanssa (18 päivänä lokakuuta 2011). Belgia toimitti 14 päivänä marraskuuta 2011 lisätietoja asioista, joita kokouksissa käsiteltiin.

| (13) | Belgian viranomaiset lähettivät 5 päivänä joulukuuta 2011 vastaukset komission 27 päivänä heinäkuuta 2011 päivättyihin kysymyksiin. |
| --- | --- |

(13)

Belgian viranomaiset lähettivät 5 päivänä joulukuuta 2011 vastaukset komission 27 päivänä heinäkuuta 2011 päivättyihin kysymyksiin.

| (14) | Komissio pyysi 23 päivänä huhtikuuta 2012 joitakin selvennyksiä annettuihin tietoihin, ja Belgian viranomaiset toimittivat ne 16 päivänä toukokuuta 2012. |
| --- | --- |

(14)

Komissio pyysi 23 päivänä huhtikuuta 2012 joitakin selvennyksiä annettuihin tietoihin, ja Belgian viranomaiset toimittivat ne 16 päivänä toukokuuta 2012.

| (15) | Belgian viranomaisten, ONDD:n, SA Ducroiren ja komission välinen kokous pidettiin 21 päivänä toukokuuta 2012. Sen jälkeen Belgian viranomaiset toimittivat lisäselvityksiä 31 päivänä toukokuuta 2012 päivätyssä kirjeessä. Kesäkuun 14 päivänä 2012 päivätyssä kirjeessä Belgian viranomaiset toistivat kantansa komission riitauttamasta pääomanlisäystoimenpiteestä. |
| --- | --- |

(15)

Belgian viranomaisten, ONDD:n, SA Ducroiren ja komission välinen kokous pidettiin 21 päivänä toukokuuta 2012. Sen jälkeen Belgian viranomaiset toimittivat lisäselvityksiä 31 päivänä toukokuuta 2012 päivätyssä kirjeessä. Kesäkuun 14 päivänä 2012 päivätyssä kirjeessä Belgian viranomaiset toistivat kantansa komission riitauttamasta pääomanlisäystoimenpiteestä.

II   TUEN YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS

II.1   TUENSAAJA JA SEN TOIMINTA

| (16) | ONDD on luottovakuutusmarkkinoilla toimiva ”itsenäinen julkinen laitos”, joka on Belgian valtion takaama ja jota valtio tukee. |
| --- | --- |

(16)

ONDD on luottovakuutusmarkkinoilla toimiva ”itsenäinen julkinen laitos”, joka on Belgian valtion takaama ja jota valtio tukee.

| (17) | Elokuun 31 päivään 2003 saakka ONDD harjoitti kaikkea vakuutustoimintaansa omaan lukuunsa valtion takaamana. Erillistä kirjanpitoa lyhytaikaiselle ja pitkäaikaiselle luottovakuutustoiminnalle tai markkinariskeihin ja muihin kuin markkinariskeihin liittyvälle vakuutustoiminnalle ei ollut. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan 1 kohdan mukaisessa komission tiedonannossa jäsenvaltioille perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan soveltamisesta lyhytaikaisiin vientiluottovakuutuksiin (jäljempänä ’vientiluottovakuutuksia koskeva tiedonanto’) (5)”markkinariskillä” tarkoitetaan kaupallisia ja poliittisia riskejä, joiden enimmäisriskikausi on alle kaksi vuotta ja jotka liittyvät velallisiin (6), jotka ovat sijoittautuneet johonkin Euroopan unionin jäsenvaltioon tai tiettyihin OECD-maihin, kuten Australiaan, Islantiin, Japaniin, Kanadaan, Norjaan, Sveitsiin, Uuteen-Seelantiin ja Yhdysvaltoihin (7). |
| --- | --- |

(17)

Elokuun 31 päivään 2003 saakka ONDD harjoitti kaikkea vakuutustoimintaansa omaan lukuunsa valtion takaamana. Erillistä kirjanpitoa lyhytaikaiselle ja pitkäaikaiselle luottovakuutustoiminnalle tai markkinariskeihin ja muihin kuin markkinariskeihin liittyvälle vakuutustoiminnalle ei ollut. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan 1 kohdan mukaisessa komission tiedonannossa jäsenvaltioille perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan soveltamisesta lyhytaikaisiin vientiluottovakuutuksiin (jäljempänä ’vientiluottovakuutuksia koskeva tiedonanto’) (5)”markkinariskillä” tarkoitetaan kaupallisia ja poliittisia riskejä, joiden enimmäisriskikausi on alle kaksi vuotta ja jotka liittyvät velallisiin (6), jotka ovat sijoittautuneet johonkin Euroopan unionin jäsenvaltioon tai tiettyihin OECD-maihin, kuten Australiaan, Islantiin, Japaniin, Kanadaan, Norjaan, Sveitsiin, Uuteen-Seelantiin ja Yhdysvaltoihin (7).

| (18) | ONDD avasi 1 päivänä syyskuuta 2003”yritystilin”, joka — Belgian viranomaisten mukaan — ei ollut valtion takaama ja jota käytettiin mainitusta päivämäärästä alkaen kaikkeen lyhytaikaisiin riskeihin liittyvään vakuutustoimintaan. Tuolloin tälle yritystilille siirrettiin [45–70] miljoonan euron suuruinen pääoma, jolle oli hankittava hyväksyntä kansalliselta vakuutusvalvojalta (Office de Contrôle des Assurances, jäljempänä ’OCA’). Tämän yritystilin yhteydessä ei pidetty erillistä kirjanpitoa markkinariskeihin ja muihin kuin markkinariskeihin liittyvälle vakuutustoiminnalle. |
| --- | --- |

(18)

ONDD avasi 1 päivänä syyskuuta 2003”yritystilin”, joka — Belgian viranomaisten mukaan — ei ollut valtion takaama ja jota käytettiin mainitusta päivämäärästä alkaen kaikkeen lyhytaikaisiin riskeihin liittyvään vakuutustoimintaan. Tuolloin tälle yritystilille siirrettiin [45–70] miljoonan euron suuruinen pääoma, jolle oli hankittava hyväksyntä kansalliselta vakuutusvalvojalta (Office de Contrôle des Assurances, jäljempänä ’OCA’). Tämän yritystilin yhteydessä ei pidetty erillistä kirjanpitoa markkinariskeihin ja muihin kuin markkinariskeihin liittyvälle vakuutustoiminnalle.

| (19) | Toukokuussa 2004 ONDD päätti siirtää silloisen lyhytaikaisia luottovakuutuksia koskevan liiketoimintansa tytäryhtiöön perustamalla yhtiön nimeltä SA Ducroire. Belgian viranomaiset katsovat, että päätös SA Ducroiren perustamisesta tehtiin siksi, että vientiluottovakuutuksia koskevaa tiedonantoa olisi voitu noudattaa, sillä tiedonannossa kehotetaan jäsenvaltioita muuttamaan vientiluottovakuutusjärjestelmiään siten, että vientiluottovakuutuksenantajat eivät saa enää valtiontukea markkinariskien vakuuttamiseen. |
| --- | --- |

(19)

Toukokuussa 2004 ONDD päätti siirtää silloisen lyhytaikaisia luottovakuutuksia koskevan liiketoimintansa tytäryhtiöön perustamalla yhtiön nimeltä SA Ducroire. Belgian viranomaiset katsovat, että päätös SA Ducroiren perustamisesta tehtiin siksi, että vientiluottovakuutuksia koskevaa tiedonantoa olisi voitu noudattaa, sillä tiedonannossa kehotetaan jäsenvaltioita muuttamaan vientiluottovakuutusjärjestelmiään siten, että vientiluottovakuutuksenantajat eivät saa enää valtiontukea markkinariskien vakuuttamiseen.

| (20) | ONDD:n hallitus teki 11 päivänä toukokuuta 2004 päätöksen SA Ducroiren perustamisesta ja 150 miljoonan euron pääoman myöntämisestä sille vuosia 2005–2007 koskevan liiketoimintasuunnitelman perusteella. Suunnitelma sisälsi kaksi skenaariota: ”Realistinen” skenaario A perustui taloudelliseen tilanteeseen, ja siinä oletuksena oli vakuutettujen summien kolmen prosentin kasvu. ”Dynaaminen” skenaario B puolestaan perustui markkina-aseman saavuttamista koskevaan ennakoivaan lähestymistapaan, ja siinä oletuksena oli kaksinkertainen kasvu realistiseen skenaarioon nähden eli kuusi prosenttia (8). |
| --- | --- |

(20)

ONDD:n hallitus teki 11 päivänä toukokuuta 2004 päätöksen SA Ducroiren perustamisesta ja 150 miljoonan euron pääoman myöntämisestä sille vuosia 2005–2007 koskevan liiketoimintasuunnitelman perusteella. Suunnitelma sisälsi kaksi skenaariota: ”Realistinen” skenaario A perustui taloudelliseen tilanteeseen, ja siinä oletuksena oli vakuutettujen summien kolmen prosentin kasvu. ”Dynaaminen” skenaario B puolestaan perustui markkina-aseman saavuttamista koskevaan ennakoivaan lähestymistapaan, ja siinä oletuksena oli kaksinkertainen kasvu realistiseen skenaarioon nähden eli kuusi prosenttia (8).

| (21) | SA Ducroire perustettiin 23 päivänä syyskuuta 2004, jolloin ONDD merkitsi sille 150 miljoonan euron pääoman. Tästä summasta 100 miljoonaa euroa maksettiin välittömästi ja loput 50 miljoonaa euroa vuonna 2009. |
| --- | --- |

(21)

SA Ducroire perustettiin 23 päivänä syyskuuta 2004, jolloin ONDD merkitsi sille 150 miljoonan euron pääoman. Tästä summasta 100 miljoonaa euroa maksettiin välittömästi ja loput 50 miljoonaa euroa vuonna 2009.

| (22) | ONDD luovutti 1 päivänä tammikuuta 2005 lyhytaikaisia riskejä koskevan portfolionsa SA Ducroirelle, joka aloitti toimintansa tuona päivänä. ONDD jatkoi pitkäaikaisten riskien hallinnointia. |
| --- | --- |

(22)

ONDD luovutti 1 päivänä tammikuuta 2005 lyhytaikaisia riskejä koskevan portfolionsa SA Ducroirelle, joka aloitti toimintansa tuona päivänä. ONDD jatkoi pitkäaikaisten riskien hallinnointia.

| (23) | SA Ducroire hallinnoi siis kaikkia vientiluottovakuutuksia koskevassa tiedonannossa tarkoitettuja (määritelmänsä mukaisesti lyhytaikaisia) markkinariskejä ja lyhytaikaisia muita kuin markkinariskejä, esimerkiksi sellaisia OECD-maiden ulkopuolelle sijoittuneisiin velallisiin liittyviä riskejä, joiden enimmäisriskikausi on alle kaksi vuotta. |
| --- | --- |

(23)

SA Ducroire hallinnoi siis kaikkia vientiluottovakuutuksia koskevassa tiedonannossa tarkoitettuja (määritelmänsä mukaisesti lyhytaikaisia) markkinariskejä ja lyhytaikaisia muita kuin markkinariskejä, esimerkiksi sellaisia OECD-maiden ulkopuolelle sijoittuneisiin velallisiin liittyviä riskejä, joiden enimmäisriskikausi on alle kaksi vuotta.

| (24) | Vuonna 2007 SA Ducroire osti 33 prosenttia Komerčni úvěrová pojišťovna EGAP:n (KUP:n) (Tšekin vientiluottovakuutuslaitoksen kaupallinen puoli) pääomasta [12–14] miljoonalla eurolla. Tämä osto tehtiin yhdessä SACE BT:n kanssa; se oli ostanut myös 33 prosenttia KUP:n pääomasta. Vuonna 2009 SA Ducroire osti SACE BT:n koko osuuden KUP:n pääomasta [0–20] miljoonalla eurolla. Toisin sanoen SA Ducroire hankki 66 prosenttia KUP:n pääomasta yhteensä [10–35] miljoonalla eurolla. Jälkimmäisestä summasta 12 miljoonaa euroa kirjattiin omistusosuuden tappioksi (sijoituksen arvon negatiivinen oikaisu). |
| --- | --- |

(24)

Vuonna 2007 SA Ducroire osti 33 prosenttia Komerčni úvěrová pojišťovna EGAP:n (KUP:n) (Tšekin vientiluottovakuutuslaitoksen kaupallinen puoli) pääomasta [12–14] miljoonalla eurolla. Tämä osto tehtiin yhdessä SACE BT:n kanssa; se oli ostanut myös 33 prosenttia KUP:n pääomasta. Vuonna 2009 SA Ducroire osti SACE BT:n koko osuuden KUP:n pääomasta [0–20] miljoonalla eurolla. Toisin sanoen SA Ducroire hankki 66 prosenttia KUP:n pääomasta yhteensä [10–35] miljoonalla eurolla. Jälkimmäisestä summasta 12 miljoonaa euroa kirjattiin omistusosuuden tappioksi (sijoituksen arvon negatiivinen oikaisu).

II.2   KANTELU

| (25) | Komissio vastaanotti kantelun 5 päivänä kesäkuuta 2007. Kantelijan mukaan ONDD oli myöntänyt pääoman sellaisin ehdoin, joita yksityinen sijoittaja ei olisi pitänyt hyväksyttävinä. Ensinnäkin SA Ducroiren ennustettua kannattavuutta pääoman myöntämisen hetkellä pidettiin heikompana kuin yksityinen sijoittaja olisi olettanut. Toiseksi SA Ducroiren myönnetyn pääoman määrän katsottiin ylittävän tarvittavan pääoman määrän sekä omien varojen riittävää vähimmäismäärää koskevien vakavaraisuussääntöjen että muiden alan toimijoiden keskimääräisen vakavaraisuusasteen (nettomaksut/omat varat) kannalta. Kantelijan mukaan se, että SA Ducroire ja SACE BT pystyivät vuoden 2006 jälkipuoliskolla tekemään yhteisen tarjouksen ostaa 66 prosenttia KUP:n osakkeista, oli mahdollista ainoastaan tämän vuonna 2004 tehdyn ”ylipääomittamisen”. Kantelijan mukaan tämä ostotarjous oli ”ylittämätön kilpailijoiden tarjouksiin nähden”. |
| --- | --- |

(25)

Komissio vastaanotti kantelun 5 päivänä kesäkuuta 2007. Kantelijan mukaan ONDD oli myöntänyt pääoman sellaisin ehdoin, joita yksityinen sijoittaja ei olisi pitänyt hyväksyttävinä. Ensinnäkin SA Ducroiren ennustettua kannattavuutta pääoman myöntämisen hetkellä pidettiin heikompana kuin yksityinen sijoittaja olisi olettanut. Toiseksi SA Ducroiren myönnetyn pääoman määrän katsottiin ylittävän tarvittavan pääoman määrän sekä omien varojen riittävää vähimmäismäärää koskevien vakavaraisuussääntöjen että muiden alan toimijoiden keskimääräisen vakavaraisuusasteen (nettomaksut/omat varat) kannalta. Kantelijan mukaan se, että SA Ducroire ja SACE BT pystyivät vuoden 2006 jälkipuoliskolla tekemään yhteisen tarjouksen ostaa 66 prosenttia KUP:n osakkeista, oli mahdollista ainoastaan tämän vuonna 2004 tehdyn ”ylipääomittamisen”. Kantelijan mukaan tämä ostotarjous oli ”ylittämätön kilpailijoiden tarjouksiin nähden”.

II.3   PERUSTEET MENETTELYN ALOITTAMISELLE

| (26) | Tutkinta, joka aloitettiin 23 päivänä helmikuuta 2011, koskee seuraavia toimenpiteitä:






  a) | Belgian valtion väitetysti myöntämä takaus ONDD:lle sen markkinariskien osalta (jäljempänä ’toimenpide 1’). |
| --- | --- | --- |

(26)

Tutkinta, joka aloitettiin 23 päivänä helmikuuta 2011, koskee seuraavia toimenpiteitä:

a)

Belgian valtion väitetysti myöntämä takaus ONDD:lle sen markkinariskien osalta (jäljempänä ’toimenpide 1’).

| b) | Mahdolliset sisäiset varojensiirrot (ONDD:ssä) muihin kuin markkinariskeihin liittyvästä vakuutustoiminnasta markkinariskeihin liittyvään vakuutustoimintaan (ennen lyhytaikaisiin riskeihin liittyvän vakuutustoiminnan luovuttamista SA Ducroirelle) (jäljempänä ’toimenpide 2’).
  ONDD:llä ei ollut markkinariskejä koskevaa vakuutustoimintaa harjoittaessaan erillistä hallintoa ja kirjanpitoa markkinariskeihin ja muihin kuin (lyhytaikaisiin) markkinariskeihin liittyvälle vakuutustoiminnalle. Tämä on vientiluottovakuutuksia koskevan tiedonannon 4.3 kohdan vastaista. Kyseisen kohdan mukaisesti julkisesti tuettujen vientiluottovakuutuksenantajien on ”pidettävä valtion lukuun ja valtion takaamana tapahtuvan markkinariskejä ja muita kuin markkinariskejä koskevan vakuutustoiminnan hallinto ja kirjanpito erillisinä osoittaakseen, että ne eivät saa valtiontukea markkinariskien vakuuttamiseen”. |
| --- | --- |

b)

Mahdolliset sisäiset varojensiirrot (ONDD:ssä) muihin kuin markkinariskeihin liittyvästä vakuutustoiminnasta markkinariskeihin liittyvään vakuutustoimintaan (ennen lyhytaikaisiin riskeihin liittyvän vakuutustoiminnan luovuttamista SA Ducroirelle) (jäljempänä ’toimenpide 2’).

ONDD:llä ei ollut markkinariskejä koskevaa vakuutustoimintaa harjoittaessaan erillistä hallintoa ja kirjanpitoa markkinariskeihin ja muihin kuin (lyhytaikaisiin) markkinariskeihin liittyvälle vakuutustoiminnalle. Tämä on vientiluottovakuutuksia koskevan tiedonannon 4.3 kohdan vastaista. Kyseisen kohdan mukaisesti julkisesti tuettujen vientiluottovakuutuksenantajien on ”pidettävä valtion lukuun ja valtion takaamana tapahtuvan markkinariskejä ja muita kuin markkinariskejä koskevan vakuutustoiminnan hallinto ja kirjanpito erillisinä osoittaakseen, että ne eivät saa valtiontukea markkinariskien vakuuttamiseen”.

| c) | ONDD:n vuonna 2004 tytäryhtiölleen SA Ducroirelle myöntämä pääoma (150 miljoonan euron merkitty pääoma) (jäljempänä ’toimenpide 3’). |
| --- | --- |

c)

ONDD:n vuonna 2004 tytäryhtiölleen SA Ducroirelle myöntämä pääoma (150 miljoonan euron merkitty pääoma) (jäljempänä ’toimenpide 3’).

| (27) | Toimenpiteen 3 osalta menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todettiin, etteivät seuraavat SA Ducroirelle myönnetyn pääoman osat ole valtiontukea (9):






  a) | Se osa SA Ducroiren alkupääomaa, jolla voidaan katsoa tuetun muihin kuin markkinariskeihin liittyvää vakuutustoimintaa (10), ei ole valtionapua. Vientiluottovakuutuksia koskevan tiedonannon mukaan jäsenvaltiot voivat tukea muihin kuin markkinariskeihin liittyvää vientiluottovakuutustoimintaa. Koska markkinatoimijoiden ei oleteta harjoittavan tätä toimintaa, valtiontuki ei todennäköisesti vääristä kilpailua, eikä sitä voida tällöin pitää SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna valtiontukena. Sen vuoksi komissio pyysi Belgiaa selventämään, millä osalla SA Ducroiren pääomaa tuettiin sen muihin kuin markkinariskeihin liittyvää vakuutustoimintaa. |
| --- | --- | --- |

(27)

Toimenpiteen 3 osalta menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todettiin, etteivät seuraavat SA Ducroirelle myönnetyn pääoman osat ole valtiontukea (9):

a)

Se osa SA Ducroiren alkupääomaa, jolla voidaan katsoa tuetun muihin kuin markkinariskeihin liittyvää vakuutustoimintaa (10), ei ole valtionapua. Vientiluottovakuutuksia koskevan tiedonannon mukaan jäsenvaltiot voivat tukea muihin kuin markkinariskeihin liittyvää vientiluottovakuutustoimintaa. Koska markkinatoimijoiden ei oleteta harjoittavan tätä toimintaa, valtiontuki ei todennäköisesti vääristä kilpailua, eikä sitä voida tällöin pitää SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna valtiontukena. Sen vuoksi komissio pyysi Belgiaa selventämään, millä osalla SA Ducroiren pääomaa tuettiin sen muihin kuin markkinariskeihin liittyvää vakuutustoimintaa.

| b) | Se osa SA Ducroiren pääomaa, jolla jo tuettiin markkinariskeihin liittyvää vakuutustoimintaa ONDD:ssä ja joka vain siirrettiin SA Ducroirelle kyseisen vakuutustoiminnan siirtämisen yhteydessä, ei ole valtiontukea. Kyseessä oli pelkästään olemassa olevan liiketoiminnan ja siihen liittyvän pääoman oikeudellisen muodon muutos (11). |
| --- | --- |

b)

Se osa SA Ducroiren pääomaa, jolla jo tuettiin markkinariskeihin liittyvää vakuutustoimintaa ONDD:ssä ja joka vain siirrettiin SA Ducroirelle kyseisen vakuutustoiminnan siirtämisen yhteydessä, ei ole valtiontukea. Kyseessä oli pelkästään olemassa olevan liiketoiminnan ja siihen liittyvän pääoman oikeudellisen muodon muutos (11).

| (28) | Kyseessä oleva mahdollinen uusi tuki (toimenpide 3) koskee näin ollen vain sitä osaa SA Ducroirelle myönnetystä pääomasta, jolla ei tueta muihin kuin markkinariskeihin liittyvien vientiluottojen vakuuttamista ja joka ylittää sen osan pääomaa, jolla jo tuettiin markkinariskeihin liittyvää vakuutustoimintaa ONDD:ssä 31 päivänä joulukuuta 2004 (eli juuri ennen lyhytaikaisiin riskeihin liittyvän vakuutustoiminnan siirtämistä SA Ducroirelle). |
| --- | --- |

(28)

Kyseessä oleva mahdollinen uusi tuki (toimenpide 3) koskee näin ollen vain sitä osaa SA Ducroirelle myönnetystä pääomasta, jolla ei tueta muihin kuin markkinariskeihin liittyvien vientiluottojen vakuuttamista ja joka ylittää sen osan pääomaa, jolla jo tuettiin markkinariskeihin liittyvää vakuutustoimintaa ONDD:ssä 31 päivänä joulukuuta 2004 (eli juuri ennen lyhytaikaisiin riskeihin liittyvän vakuutustoiminnan siirtämistä SA Ducroirelle).

| (29) | Tässä päätöksessä tarkoitetaan






  a) | ’lisäpääomalla’ sitä SA Ducroirelle myönnetyn pääoman osaa, joka ylittää sen osan pääomaa, jolla jo tuettiin lyhytaikaisten riskien vakuutustoimintaa (sekä markkinariskeihin että muihin kuin markkinariskeihin liittyvää) ONDD:ssä 31. joulukuuta 2004 (eli juuri ennen lyhytaikaisiin riskeihin liittyvän vakuutustoiminnan siirtämistä SA Ducroirelle) |
| --- | --- | --- |

(29)

Tässä päätöksessä tarkoitetaan

a)

’lisäpääomalla’ sitä SA Ducroirelle myönnetyn pääoman osaa, joka ylittää sen osan pääomaa, jolla jo tuettiin lyhytaikaisten riskien vakuutustoimintaa (sekä markkinariskeihin että muihin kuin markkinariskeihin liittyvää) ONDD:ssä 31. joulukuuta 2004 (eli juuri ennen lyhytaikaisiin riskeihin liittyvän vakuutustoiminnan siirtämistä SA Ducroirelle)

| b) | ’toissijaisilla varoilla’ sitä edellä määritetyn lisäpääoman osaa, jolla tuetaan markkinariskeihin liittyvien luottojen vakuuttamista (eli se SA Ducroirelle myönnetty pääoma, jolla tuetaan markkinariskeihin liittyvien luottojen vakuuttamista ja joka ylittää sen osan pääomaa, jolla jo tuettiin lyhytaikaisiin riskeihin liittyvää vakuutustoimintaa ONDD:ssä 31 päivänä joulukuuta 2004). |
| --- | --- |

b)

’toissijaisilla varoilla’ sitä edellä määritetyn lisäpääoman osaa, jolla tuetaan markkinariskeihin liittyvien luottojen vakuuttamista (eli se SA Ducroirelle myönnetty pääoma, jolla tuetaan markkinariskeihin liittyvien luottojen vakuuttamista ja joka ylittää sen osan pääomaa, jolla jo tuettiin lyhytaikaisiin riskeihin liittyvää vakuutustoimintaa ONDD:ssä 31 päivänä joulukuuta 2004).

| (30) | Näin ollen lisäpääoma sisältää muun muassa toissijaiset varat (katso johdanto-osan 141 kappaleessa oleva kuva). |
| --- | --- |

(30)

Näin ollen lisäpääoma sisältää muun muassa toissijaiset varat (katso johdanto-osan 141 kappaleessa oleva kuva).

| (31) | Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään komissio oletti, että lisäpääoman ja toissijaisten varojen määrä oli huomattava, kun otetaan huomioon epäsuhde SA Ducroirelle sen perustamisen hetkellä myönnetyn 150 miljoonan euron pääoman sekä ONDD:n 1 päivän syyskuuta 2003 ja 31 päivän joulukuuta 2004 välisenä aikana käyttämälle yritystilille lyhytaikaisten riskien ja markkinariskien vakuuttamista varten siirretyn [45–70] miljoonan euron välillä. Siksi komissio katsoi, että kyseessä näytti olevan lisäpääoma ja toissijaiset varat ja että oletettu tuotto vaikutti liian vähäiseltä. |
| --- | --- |

(31)

Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään komissio oletti, että lisäpääoman ja toissijaisten varojen määrä oli huomattava, kun otetaan huomioon epäsuhde SA Ducroirelle sen perustamisen hetkellä myönnetyn 150 miljoonan euron pääoman sekä ONDD:n 1 päivän syyskuuta 2003 ja 31 päivän joulukuuta 2004 välisenä aikana käyttämälle yritystilille lyhytaikaisten riskien ja markkinariskien vakuuttamista varten siirretyn [45–70] miljoonan euron välillä. Siksi komissio katsoi, että kyseessä näytti olevan lisäpääoma ja toissijaiset varat ja että oletettu tuotto vaikutti liian vähäiseltä.

| (32) | Koska ONDD ja SA Ducroire eivät olleet noudattaneet vientiluottovakuutuksia koskevan tiedonannon 4.3 kohtaa (katso johdanto-osan 17 ja 19 kappale), ts. ne eivät olleet pitäneet markkinariskejä ja muita kuin markkinariskejä koskevan vakuutustoiminnan hallintoa ja kirjanpitoa erillisinä, komissio ei voinut määrittää selvästi ”toissijaisten varojen” määrää, kun se aloitti muodollisen tutkintamenettelyn. Sen vuoksi komissio pyysi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään Belgian viranomaisia noudattamaan vientiluottovakuutuksia koskevan tiedonannon 4.3 kohtaa ja ilmoittamaan sille se osuus pääomasta, jolla tuettiin lyhytaikaisten, muiden kuin markkinariskeihin vakuuttamista, sekä se osuus pääomasta, jolla tuettiin markkinariskien vakuuttamista, ennen vakuutustoiminnan siirtämistä SA Ducroirelle ja sen jälkeen. |
| --- | --- |

(32)

Koska ONDD ja SA Ducroire eivät olleet noudattaneet vientiluottovakuutuksia koskevan tiedonannon 4.3 kohtaa (katso johdanto-osan 17 ja 19 kappale), ts. ne eivät olleet pitäneet markkinariskejä ja muita kuin markkinariskejä koskevan vakuutustoiminnan hallintoa ja kirjanpitoa erillisinä, komissio ei voinut määrittää selvästi ”toissijaisten varojen” määrää, kun se aloitti muodollisen tutkintamenettelyn. Sen vuoksi komissio pyysi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään Belgian viranomaisia noudattamaan vientiluottovakuutuksia koskevan tiedonannon 4.3 kohtaa ja ilmoittamaan sille se osuus pääomasta, jolla tuettiin lyhytaikaisten, muiden kuin markkinariskeihin vakuuttamista, sekä se osuus pääomasta, jolla tuettiin markkinariskien vakuuttamista, ennen vakuutustoiminnan siirtämistä SA Ducroirelle ja sen jälkeen.

III   ASIANOSAISTEN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

| (33) | Asianosaiset eivät esittäneet huomautuksia menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen määräajan kuluessa. |
| --- | --- |

(33)

Asianosaiset eivät esittäneet huomautuksia menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen määräajan kuluessa.

IV   BELGIAN HUOMAUTUKSET

Toimenpiteet 1 ja 2: Valtiontakaus markkinariskeille ONDD:ssä ja sisäiset varojensiirrot ONDD:n markkinariskien tukemiseksi

| (34) | Belgia totesi, että ONDD on aina keskittynyt muihin kuin markkinariskeihin ja että näiden riskien osuus sen portfoliossa on ollut aina muita suurempi. Vuoden 1993 (12) jälkeen ja ennen kuin kymmenen uutta jäsenvaltiota liittyi Euroopan unioniin toukokuussa 2004, ONDD:n markkinariskeihin liittyvä vakuutustoiminta oli hyvin vähäistä. Vuoden 2003 lopussa tähän vakuutustoimintaan liittyvien vakuutusmaksujen määrä oli vain noin [0–1 prosenttia] lyhytaikaisten riskien portfoliosta, ja vakuutetut summat olivat määrältään vain joitakin [...] miljoonia euroja (katso jäljempänä oleva taulukko 1). Tuolloin katettujen markkinariskien prosenttiosuus oli hyvin pieni näiden riskien ja muiden kuin markkinariskien välisen yhteyden vuoksi (13). |
| --- | --- |

(34)

Belgia totesi, että ONDD on aina keskittynyt muihin kuin markkinariskeihin ja että näiden riskien osuus sen portfoliossa on ollut aina muita suurempi. Vuoden 1993 (12) jälkeen ja ennen kuin kymmenen uutta jäsenvaltiota liittyi Euroopan unioniin toukokuussa 2004, ONDD:n markkinariskeihin liittyvä vakuutustoiminta oli hyvin vähäistä. Vuoden 2003 lopussa tähän vakuutustoimintaan liittyvien vakuutusmaksujen määrä oli vain noin [0–1 prosenttia] lyhytaikaisten riskien portfoliosta, ja vakuutetut summat olivat määrältään vain joitakin [...] miljoonia euroja (katso jäljempänä oleva taulukko 1). Tuolloin katettujen markkinariskien prosenttiosuus oli hyvin pieni näiden riskien ja muiden kuin markkinariskien välisen yhteyden vuoksi (13).

| (35) | Vasta kun kymmenen uutta jäsenvaltiota liittyi Euroopan unioniin 1 päivänä toukokuuta 2004, lyhytaikaisten markkinariskien ja muiden kuin markkinariskien tasapaino ONDD:n portfoliossa muuttui. Markkinariskien osuus ONDD:n portfoliossa muuttui vuoden 2003 [0–1 prosentista] (vakuutusmaksujen perusteella laskettuna) [15–20 prosenttiin] vuonna 2004 (katso jäljempänä oleva taulukko 1). Tämä muutos johtui siitä, että muiden kuin markkinariskien luokasta siirryttiin automaattisesti lyhytaikaisten markkinariskien luokkaan niiden velallisten osalta, jotka olivat sijoittautuneet Euroopan unionin kymmeneen uuteen jäsenvaltioon. |
| --- | --- |

(35)

Vasta kun kymmenen uutta jäsenvaltiota liittyi Euroopan unioniin 1 päivänä toukokuuta 2004, lyhytaikaisten markkinariskien ja muiden kuin markkinariskien tasapaino ONDD:n portfoliossa muuttui. Markkinariskien osuus ONDD:n portfoliossa muuttui vuoden 2003 [0–1 prosentista] (vakuutusmaksujen perusteella laskettuna) [15–20 prosenttiin] vuonna 2004 (katso jäljempänä oleva taulukko 1). Tämä muutos johtui siitä, että muiden kuin markkinariskien luokasta siirryttiin automaattisesti lyhytaikaisten markkinariskien luokkaan niiden velallisten osalta, jotka olivat sijoittautuneet Euroopan unionin kymmeneen uuteen jäsenvaltioon.

| (36) | Lisäksi Belgian viranomaiset totesivat toimenpiteestä 1, että Belgian valtion takaus markkinariskien osalta päättyi 1 päivänä syyskuuta 2003, koska nämä riskit siirrettiin yritystilille, jolle ONDD oli hakenut OCA:n (14) hyväksynnän nimenomaan sen vuoksi, että tämä tili ei ollut valtion takaama (OCA ei valvo valtion takaamaa vakuutustoimintaa). |
| --- | --- |

(36)

Lisäksi Belgian viranomaiset totesivat toimenpiteestä 1, että Belgian valtion takaus markkinariskien osalta päättyi 1 päivänä syyskuuta 2003, koska nämä riskit siirrettiin yritystilille, jolle ONDD oli hakenut OCA:n (14) hyväksynnän nimenomaan sen vuoksi, että tämä tili ei ollut valtion takaama (OCA ei valvo valtion takaamaa vakuutustoimintaa).

| (37) | Väitteestä, että ONDD:ssä olisi tehty sisäisiä varojensiirtoja markkinariskeihin liittyvään vakuutustoimintaan, Belgian viranomaiset toteavat, että koska markkinariskeihin liittyvä vakuutustoiminta on ollut niin vähäistä, varojen siirto olisi ollut mahdotonta ja se olisi joka tapauksessa ollut vähämerkityksistä (15). |
| --- | --- |

(37)

Väitteestä, että ONDD:ssä olisi tehty sisäisiä varojensiirtoja markkinariskeihin liittyvään vakuutustoimintaan, Belgian viranomaiset toteavat, että koska markkinariskeihin liittyvä vakuutustoiminta on ollut niin vähäistä, varojen siirto olisi ollut mahdotonta ja se olisi joka tapauksessa ollut vähämerkityksistä (15).

| (38) | Belgian viranomaiset katsovat, että kyseessä olevat määrät toimenpiteen 1 ja toimenpiteen 2 osalta ovat joka tapauksessa vähämerkityksisiä (16).

  Taulukko 1


  Vakuutusmaksuja ja vakuutettuja summia koskevat trendit lyhytaikaisten markkinariskien ja muiden kuin markkinariskien osalta (koko liikevaihdon tai sovitun liikevaihdon osan kattavat vakuutukset — lyhytaikaiset)













  (tuhansia euroja) |
| --- | --- |
| | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| Markkinariskit | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| markkinariskien osuus vuodesta 2004 (10 uutta jäsenvaltiota) | | | | | [...] | [...] | [...] |
| markkinariskien osuus vuodesta 2007 (2 uutta jäsenvaltiota) | | | | | | | |
| Muut kuin markkinariskit | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| markkinariskien osuus vuodesta 2004 (10 uutta jäsenvaltiota) | [...] | [...] | [...] | [...] | | | |
| markkinariskien osuus vuodesta 2007 (2 uutta jäsenvaltiota) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Vakuutettu summa | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| |
| Markkinariskit | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| markkinariskien osuus vuodesta 2004 (10 uutta jäsenvaltiota) | | | | | [...] | [...] | [...] |
| markkinariskien osuus vuodesta 2007 (2 uutta jäsenvaltiota) | | | | | | | |
| Muut kuin markkinariskit | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| markkinariskien osuus vuodesta 2004 (10 uutta jäsenvaltiota) | [...] | [...] | [...] | [...] | | | |
| markkinariskien osuus vuodesta 2007 (2 uutta jäsenvaltiota) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Vakuutusmaksu | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| (prosentteina) | | | | | | |
| | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| Markkinariskit | [0–1 %] | [0–1 %] | [0–1 %] | [0–1 %] | [20–25 %] | [20–25 %] | [25–30 %] |
| markkinariskien osuus vuodesta 2004 (10 uutta jäsenvaltiota) | | | | | [20–25 %] | [15–20 %] | [15–20 %] |
| markkinariskien osuus vuodesta 2007 (2 uutta jäsenvaltiota) | | | | | | | |
| Muut kuin markkinariskit | [99–100 %] | [99–100 %] | [99–100 %] | [99–100 %] | [75–80 %] | [75–80 %] | [70–75 %] |
| markkinariskien osuus vuodesta 2004 (10 uutta jäsenvaltiota) | [20–25 %] | [15–20 %] | [20–25 %] | [20–25 %] | | | |
| markkinariskien osuus vuodesta 2007 (2 uutta jäsenvaltiota) | [0–5 %] | [0–5 %] | [0–5 %] | [0–5 %] | [0–5 %] | [0–5 %] | [0–5 %] |
| Vakuutettu summa | 100,00 % | 100,00 % | 100,00 % | 100,00 % | 100,00 % | 100,00 % | 100,00 % |
| | | | | | | |
| Markkinariskit | [0–1 %] | [0–1 %] | [0–1 %] | [0–1 %] | [15–20 %] | [15–20 %] | [15–20 %] |
| markkinariskien osuus vuodesta 2004 (10 uutta jäsenvaltiota) | | | | | [15–20 %] | [10–15 %] | [10–15 %] |
| markkinariskien osuus vuodesta 2007 (2 uutta jäsenvaltiota) | | | | | | | |
| Muut kuin markkinariskit | [99–100 %] | [99–100 %] | [99–100 %] | [99–100 %] | [80–85 %] | [80–85 %] | [80–85 %] |
| markkinariskien osuus vuodesta 2004 (10 uutta jäsenvaltiota) | [15–20 %] | [15–20 %] | [20–25 %] | [15–20 %] | | | |
| markkinariskien osuus vuodesta 2007 (2 uutta jäsenvaltiota) | [0–5 %] | [0–5 %] | [0–5 %] | [0–5 %] | [0–5 %] | [0–5 %] | [5–10 %] |
| Vakuutusmaksu | 100,00 % | 100,00 % | 100,00 % | 100,00 % | 100,00 % | 100,00 % | 100,00 % |

(38)

Belgian viranomaiset katsovat, että kyseessä olevat määrät toimenpiteen 1 ja toimenpiteen 2 osalta ovat joka tapauksessa vähämerkityksisiä (16).

Taulukko 1

Vakuutusmaksuja ja vakuutettuja summia koskevat trendit lyhytaikaisten markkinariskien ja muiden kuin markkinariskien osalta (koko liikevaihdon tai sovitun liikevaihdon osan kattavat vakuutukset — lyhytaikaiset)

(tuhansia euroja)

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

Markkinariskit

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

markkinariskien osuus vuodesta 2004 (10 uutta jäsenvaltiota)

[...]

[...]

[...]

markkinariskien osuus vuodesta 2007 (2 uutta jäsenvaltiota)

Muut kuin markkinariskit

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

markkinariskien osuus vuodesta 2004 (10 uutta jäsenvaltiota)

[...]

[...]

[...]

[...]

markkinariskien osuus vuodesta 2007 (2 uutta jäsenvaltiota)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Vakuutettu summa

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Markkinariskit

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

markkinariskien osuus vuodesta 2004 (10 uutta jäsenvaltiota)

[...]

[...]

[...]

markkinariskien osuus vuodesta 2007 (2 uutta jäsenvaltiota)

Muut kuin markkinariskit

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

markkinariskien osuus vuodesta 2004 (10 uutta jäsenvaltiota)

[...]

[...]

[...]

[...]

markkinariskien osuus vuodesta 2007 (2 uutta jäsenvaltiota)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Vakuutusmaksu

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

(prosentteina)

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

Markkinariskit

[0–1 %]

[0–1 %]

[0–1 %]

[0–1 %]

[20–25 %]

[20–25 %]

[25–30 %]

markkinariskien osuus vuodesta 2004 (10 uutta jäsenvaltiota)

[20–25 %]

[15–20 %]

[15–20 %]

markkinariskien osuus vuodesta 2007 (2 uutta jäsenvaltiota)

Muut kuin markkinariskit

[99–100 %]

[99–100 %]

[99–100 %]

[99–100 %]

[75–80 %]

[75–80 %]

[70–75 %]

markkinariskien osuus vuodesta 2004 (10 uutta jäsenvaltiota)

[20–25 %]

[15–20 %]

[20–25 %]

[20–25 %]

markkinariskien osuus vuodesta 2007 (2 uutta jäsenvaltiota)

[0–5 %]

[0–5 %]

[0–5 %]

[0–5 %]

[0–5 %]

[0–5 %]

[0–5 %]

Vakuutettu summa

100,00 %

100,00 %

100,00 %

100,00 %

100,00 %

100,00 %

100,00 %

Markkinariskit

[0–1 %]

[0–1 %]

[0–1 %]

[0–1 %]

[15–20 %]

[15–20 %]

[15–20 %]

markkinariskien osuus vuodesta 2004 (10 uutta jäsenvaltiota)

[15–20 %]

[10–15 %]

[10–15 %]

markkinariskien osuus vuodesta 2007 (2 uutta jäsenvaltiota)

Muut kuin markkinariskit

[99–100 %]

[99–100 %]

[99–100 %]

[99–100 %]

[80–85 %]

[80–85 %]

[80–85 %]

markkinariskien osuus vuodesta 2004 (10 uutta jäsenvaltiota)

[15–20 %]

[15–20 %]

[20–25 %]

[15–20 %]

markkinariskien osuus vuodesta 2007 (2 uutta jäsenvaltiota)

[0–5 %]

[0–5 %]

[0–5 %]

[0–5 %]

[0–5 %]

[0–5 %]

[5–10 %]

Vakuutusmaksu

100,00 %

100,00 %

100,00 %

100,00 %

100,00 %

100,00 %

100,00 %

Toimenpide 3: ONDD:n SA Ducroirelle myöntämä pääoma

| (39) | Osoittaakseen, että ONDD:n SA Ducroirelle myöntämä pääoma oli tarpeen ja että se täytti yksityisen sijoittajan kriteerit, Belgian viranomaiset esittivät seuraavat argumentit: 1) liiketoimea on tarkasteltava asiayhteydessään, joka on olemassa olevan toiminnan siirtäminen uuteen tytäryhtiöön; 2) pääomanlisäys on perusteltua vakavaraisuussääntöjen nojalla; 3) SA Ducroirelle markkinariskeihin liittyvän vakuutustoiminnan oletettu kannattavuus oli riittävä markkinatalouden ehdoin toimivan yksityisen sijoittajan vakuuttamiseksi siitä, että tämä investointi kannattaa tehdä. |
| --- | --- |

(39)

Osoittaakseen, että ONDD:n SA Ducroirelle myöntämä pääoma oli tarpeen ja että se täytti yksityisen sijoittajan kriteerit, Belgian viranomaiset esittivät seuraavat argumentit: 1) liiketoimea on tarkasteltava asiayhteydessään, joka on olemassa olevan toiminnan siirtäminen uuteen tytäryhtiöön; 2) pääomanlisäys on perusteltua vakavaraisuussääntöjen nojalla; 3) SA Ducroirelle markkinariskeihin liittyvän vakuutustoiminnan oletettu kannattavuus oli riittävä markkinatalouden ehdoin toimivan yksityisen sijoittajan vakuuttamiseksi siitä, että tämä investointi kannattaa tehdä.

1.   Liiketoimessa on kyse olemassa olevan toiminnan siirtämisestä (18)

| (40) | Belgian viranomaiset siis katsovat, että pääomanlisäystä on tarkasteltava asiayhteydessään, joka on olemassa olevan toiminnan siirtäminen. Kaikki SA Ducroiren perustamisensa jälkeen harjoittama vakuutustoiminta oli rinnastettavissa ONDD:n lyhytaikaisen vakuutustoimintaportfolion siirtämiseen. |
| --- | --- |

(40)

Belgian viranomaiset siis katsovat, että pääomanlisäystä on tarkasteltava asiayhteydessään, joka on olemassa olevan toiminnan siirtäminen. Kaikki SA Ducroiren perustamisensa jälkeen harjoittama vakuutustoiminta oli rinnastettavissa ONDD:n lyhytaikaisen vakuutustoimintaportfolion siirtämiseen.

| (41) | Tämän osalta Belgian viranomaiset toteavat, että kaikki yritystilin tase-erät, jotka liittyvät kaupalliseen toimintaan, siirrettiin SA Ducroiren aloitustaseeseen. Varojen osalta siirrettiin ainoastaan ne vaateet, jotka liittyivät suoraan jo portfoliossa oleviin vakuutussopimuksiin (investointeja ei siirretty). Velkojen osalta taas siirrettiin vain ne erät, jotka liittyivät olemassa olevaan vakuutusportfolioon, joten niihin ei sisältynyt pääomaa, varauksia eikä tasoitusvastuita ja katastrofivarauksia (19). Belgian viranomaiset korostavat, että yritystilille siirrettyä [45–70] miljoonan euron summaa ei siirretty SA Ducroirelle, koska pääoman määrän määrittämistä varten oli toteutettu erityisarviointi. |
| --- | --- |

(41)

Tämän osalta Belgian viranomaiset toteavat, että kaikki yritystilin tase-erät, jotka liittyvät kaupalliseen toimintaan, siirrettiin SA Ducroiren aloitustaseeseen. Varojen osalta siirrettiin ainoastaan ne vaateet, jotka liittyivät suoraan jo portfoliossa oleviin vakuutussopimuksiin (investointeja ei siirretty). Velkojen osalta taas siirrettiin vain ne erät, jotka liittyivät olemassa olevaan vakuutusportfolioon, joten niihin ei sisältynyt pääomaa, varauksia eikä tasoitusvastuita ja katastrofivarauksia (19). Belgian viranomaiset korostavat, että yritystilille siirrettyä [45–70] miljoonan euron summaa ei siirretty SA Ducroirelle, koska pääoman määrän määrittämistä varten oli toteutettu erityisarviointi.

| (42) | Belgian viranomaiset katsovat, ettei yritystilille siirretty pääoma ole oleellinen vertailukohta arvioitaessa SA Ducroiren pääomavaatimuksia. Yritystiliin liittyvät pääomavaatimukset arvioitiin soveltamalla mekaanisesti neuvoston direktiivin 73/239/ETY muuttamisesta vahinkovakuutusyrityksiä koskevien solvenssimarginaalivaatimusten osalta 5 päivänä maaliskuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/13/EY (20) (jäljempänä ’Solvenssi I -direktiivi’) säännöksiä, jotka ovat rinnastettavissa vakavaraisuussääntöihin, jotta OCA:lta voitiin hakea hyväksyntä lyhytaikaiselle vakuutustoiminnalle, koska valtio ei enää taannut sitä. Tämä pääoma ei kuitenkaan vastaa taloudellista pääomaa, joka tarvitaan tämän vakuutustoiminnan riskiprofiilin kattamiseksi. |
| --- | --- |

(42)

Belgian viranomaiset katsovat, ettei yritystilille siirretty pääoma ole oleellinen vertailukohta arvioitaessa SA Ducroiren pääomavaatimuksia. Yritystiliin liittyvät pääomavaatimukset arvioitiin soveltamalla mekaanisesti neuvoston direktiivin 73/239/ETY muuttamisesta vahinkovakuutusyrityksiä koskevien solvenssimarginaalivaatimusten osalta 5 päivänä maaliskuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/13/EY (20) (jäljempänä ’Solvenssi I -direktiivi’) säännöksiä, jotka ovat rinnastettavissa vakavaraisuussääntöihin, jotta OCA:lta voitiin hakea hyväksyntä lyhytaikaiselle vakuutustoiminnalle, koska valtio ei enää taannut sitä. Tämä pääoma ei kuitenkaan vastaa taloudellista pääomaa, joka tarvitaan tämän vakuutustoiminnan riskiprofiilin kattamiseksi.

| (43) | Belgian viranomaisten mukaan yksityisen sijoittajalla, jolle uuden sijoituksen tuotto on tärkeää, ja olemassa olevia toimintojaan tytäryhtiöön siirtävällä emoyhtiöllä on erilainen lähestymistapa. Belgian viranomaiset katsovat, että muunlainen näkemys saattaisi pakottaa julkisen yrityksen siirtämään tai lopettamaan taloudellisen toiminnan, jos se ei olisi riittävän kannattavaa markkinatalouden ehdoin toimivan yksityisen sijoittajan kannalta, mikä taas olisi vastoin julkisen pääoman puolueettomuuden periaatetta, josta määrätään SEUT-sopimuksen 345 artiklassa. |
| --- | --- |

(43)

Belgian viranomaisten mukaan yksityisen sijoittajalla, jolle uuden sijoituksen tuotto on tärkeää, ja olemassa olevia toimintojaan tytäryhtiöön siirtävällä emoyhtiöllä on erilainen lähestymistapa. Belgian viranomaiset katsovat, että muunlainen näkemys saattaisi pakottaa julkisen yrityksen siirtämään tai lopettamaan taloudellisen toiminnan, jos se ei olisi riittävän kannattavaa markkinatalouden ehdoin toimivan yksityisen sijoittajan kannalta, mikä taas olisi vastoin julkisen pääoman puolueettomuuden periaatetta, josta määrätään SEUT-sopimuksen 345 artiklassa.

2.   SA Ducroiren pääoman määrän perustelemiseksi käytetyt menetelmät

| (44) | Belgian viranomaiset toteavat, että vuonna 2004 oli käytettävissä kaksi menetelmää luottovakuutuksenantajien pääomavaatimusten määrittämiseen: a) vakuutusalalla yleisesti käytettävä perinteinen menetelmä, josta säädetään Solvenssi I -direktiivissä ja joka perustuu riskeistä perittäviin maksuihin (vakuutusmaksuperusteinen lähestymistapa) ja b) oletettuihin riskeihin perustuva menetelmä (riskiperusteinen lähestymistapa), esimerkiksi pankkialalla sovellettaviin Basel-sääntöihin perustuva menetelmä ja Standard & Poor'sin menetelmä, jolla määritetään luottovakuutuksenantajien pääomavaatimus. |
| --- | --- |

(44)

Belgian viranomaiset toteavat, että vuonna 2004 oli käytettävissä kaksi menetelmää luottovakuutuksenantajien pääomavaatimusten määrittämiseen: a) vakuutusalalla yleisesti käytettävä perinteinen menetelmä, josta säädetään Solvenssi I -direktiivissä ja joka perustuu riskeistä perittäviin maksuihin (vakuutusmaksuperusteinen lähestymistapa) ja b) oletettuihin riskeihin perustuva menetelmä (riskiperusteinen lähestymistapa), esimerkiksi pankkialalla sovellettaviin Basel-sääntöihin perustuva menetelmä ja Standard & Poor'sin menetelmä, jolla määritetään luottovakuutuksenantajien pääomavaatimus.

Voimassa olevat vakavaraisuussäännöt: Solvenssi I

| (45) | SA Ducroiren osalta Belgian viranomaiset ovat sitä mieltä, ettei Solvenssi I -direktiivissä säädetyssä menetelmässä oteta riittävästi huomioon vakuutuksenantajan taloudellista kokonaisprofiilia. |
| --- | --- |

(45)

SA Ducroiren osalta Belgian viranomaiset ovat sitä mieltä, ettei Solvenssi I -direktiivissä säädetyssä menetelmässä oteta riittävästi huomioon vakuutuksenantajan taloudellista kokonaisprofiilia.

| (46) | Solvenssi I -direktiivissä solvenssimarginaalivaatimus tarkoittaa suurempaa kahdesta summasta, joista toinen perustuu vakuutusmaksujen vuotuiseen määrään ja toinen kolmen viime tilikauden keskimääräisen korvausmenorasitteeseen. Vuosien 2004–2006 absoluuttinen vähimmäisraja on kuitenkin kolme miljoonaa euroa ja vuosien 2007–2009 vähimmäisraja 3,2 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(46)

Solvenssi I -direktiivissä solvenssimarginaalivaatimus tarkoittaa suurempaa kahdesta summasta, joista toinen perustuu vakuutusmaksujen vuotuiseen määrään ja toinen kolmen viime tilikauden keskimääräisen korvausmenorasitteeseen. Vuosien 2004–2006 absoluuttinen vähimmäisraja on kuitenkin kolme miljoonaa euroa ja vuosien 2007–2009 vähimmäisraja 3,2 miljoonaa euroa.

| (47) | Kun ONDD sovelsi näitä sääntöjä, SA Ducroiren pääoman vähimmäismääräksi saatiin liiketoimintasuunnitelman tietojen perusteella noin 3–3,3 miljoonaa euroa
   (21) vuosina 2005–2007 (ks. jäljempänä oleva taulukko 2). |
| --- | --- |

(47)

Kun ONDD sovelsi näitä sääntöjä, SA Ducroiren pääoman vähimmäismääräksi saatiin liiketoimintasuunnitelman tietojen perusteella noin 3–3,3 miljoonaa euroa
   (21) vuosina 2005–2007 (ks. jäljempänä oleva taulukko 2).

| (48) | Belgia katsoo, että luottovakuutuksenantajien pääomavaatimukset määräytyvät ennemminkin vastuiden kuin riskeistä perittävien maksujen (vakuutusmaksujen) perusteella ja että oletettuihin riskeihin perustuvat menetelmät (riskiperusteinen lähestymistapa) (kuten ONDD:tä koskevan vuoden 1939 lain 8 pykälä, Standard & Poor'sin menetelmä tai pankkialalle sovellettavien Basel-sääntöjen mukainen menetelmä) ovat asianmukaisempia kuin Solvenssi I -direktiivi, joka perustuu riskeistä perittäviin maksuihin (vakuutusmaksuperusteinen lähestymistapa). |
| --- | --- |

(48)

Belgia katsoo, että luottovakuutuksenantajien pääomavaatimukset määräytyvät ennemminkin vastuiden kuin riskeistä perittävien maksujen (vakuutusmaksujen) perusteella ja että oletettuihin riskeihin perustuvat menetelmät (riskiperusteinen lähestymistapa) (kuten ONDD:tä koskevan vuoden 1939 lain 8 pykälä, Standard & Poor'sin menetelmä tai pankkialalle sovellettavien Basel-sääntöjen mukainen menetelmä) ovat asianmukaisempia kuin Solvenssi I -direktiivi, joka perustuu riskeistä perittäviin maksuihin (vakuutusmaksuperusteinen lähestymistapa).

| (49) | Belgian viranomaisten mukaan SA Ducroiren vakuuttamien riskien portfolio on epätyypillinen, koska toisin kuin useimmilla sen kilpailijoilla se koostuu valtaosin muista kuin markkinariskeihin liittyvistä vakuutuksista vientiluottovakuutuksia koskevassa tiedonannossa tarkoitetun mukaisesti. Tällaiseen portfolioon kohdistuva riski on merkittävästi suurempi kuin riski, joka liittyy pelkästään tai osittain markkinariskeistä koostuvaan portfolioon, minkä vuoksi tiukempien vakavaraisuussääntöjen soveltaminen on Belgian mukaan perusteltua. |
| --- | --- |

(49)

Belgian viranomaisten mukaan SA Ducroiren vakuuttamien riskien portfolio on epätyypillinen, koska toisin kuin useimmilla sen kilpailijoilla se koostuu valtaosin muista kuin markkinariskeihin liittyvistä vakuutuksista vientiluottovakuutuksia koskevassa tiedonannossa tarkoitetun mukaisesti. Tällaiseen portfolioon kohdistuva riski on merkittävästi suurempi kuin riski, joka liittyy pelkästään tai osittain markkinariskeistä koostuvaan portfolioon, minkä vuoksi tiukempien vakavaraisuussääntöjen soveltaminen on Belgian mukaan perusteltua.

Riskiperusteinen lähestymistapa: i) ONDD:tä koskevan vuoden 1939 lain 8 pykälän soveltaminen SA Ducroireen

| (50) | Belgian viranomaiset pitävät ONDD:tä koskevan vuoden 1939 lain (22) (jäljempänä ’vuoden 1939 laki’) 8 pykälän soveltamista tässä tapauksessa tarkoituksenmukaisena, koska se pohjautuu riskiperusteiseen lähestymistapaan. On tärkeää todeta, ettei vuoden 1939 lain 8 pykälä ole sääntelyn kannalta oleellinen SA Ducroiren osalta, sillä se koskee vain ONDD:tä. |
| --- | --- |

(50)

Belgian viranomaiset pitävät ONDD:tä koskevan vuoden 1939 lain (22) (jäljempänä ’vuoden 1939 laki’) 8 pykälän soveltamista tässä tapauksessa tarkoituksenmukaisena, koska se pohjautuu riskiperusteiseen lähestymistapaan. On tärkeää todeta, ettei vuoden 1939 lain 8 pykälä ole sääntelyn kannalta oleellinen SA Ducroiren osalta, sillä se koskee vain ONDD:tä.

| (51) | Vaikka 8 pykälässä säädetään niiden sitoumusten enimmäismäärä, jotka ONDD:lle aiheutuvat sen vakuutustoiminnasta sen omaan lukuun ja jotka valtio takaa sekä jotka aiheutuvat sen vakuutustoiminnasta valtion lukuun, Belgian viranomaiset katsovat, että vuoden 1939 lain 8 pykälä on kuitenkin vähimmäisvertailukohta SA Ducroirelle, jonka toimintaa valtio ei takaa. |
| --- | --- |

(51)

Vaikka 8 pykälässä säädetään niiden sitoumusten enimmäismäärä, jotka ONDD:lle aiheutuvat sen vakuutustoiminnasta sen omaan lukuun ja jotka valtio takaa sekä jotka aiheutuvat sen vakuutustoiminnasta valtion lukuun, Belgian viranomaiset katsovat, että vuoden 1939 lain 8 pykälä on kuitenkin vähimmäisvertailukohta SA Ducroirelle, jonka toimintaa valtio ei takaa.

| (52) | Kun sovelletaan vuoden 1939 lain 8 pykälän 1 momenttia (23), jonka mukaan sitoumusten määrä saa olla enintään 20 kertaa pääoman ja yleisen varauksen yhteenlaskettu määrä, Belgian viranomaiset arvioivat (24), että SA Ducroiren pääomavaatimukset olivat liiketoimintasuunnitelman perusteella noin 92–106 miljoonaa euroa vuosina 2005–2007 (ks. jäljempänä oleva taulukko 2). |
| --- | --- |

(52)

Kun sovelletaan vuoden 1939 lain 8 pykälän 1 momenttia (23), jonka mukaan sitoumusten määrä saa olla enintään 20 kertaa pääoman ja yleisen varauksen yhteenlaskettu määrä, Belgian viranomaiset arvioivat (24), että SA Ducroiren pääomavaatimukset olivat liiketoimintasuunnitelman perusteella noin 92–106 miljoonaa euroa vuosina 2005–2007 (ks. jäljempänä oleva taulukko 2).

Riskiperusteinen lähestymistapa: ii) Standard & Poor'sin kehittämä malli

| (53) | Huomautuksissaan Belgian viranomaiset viittaavat menetelmään, jonka on kehittänyt Standard & Poor's luottovakuutuksenantajan pääomavaatimusten määrittämistä varten. |
| --- | --- |

(53)

Huomautuksissaan Belgian viranomaiset viittaavat menetelmään, jonka on kehittänyt Standard & Poor's luottovakuutuksenantajan pääomavaatimusten määrittämistä varten.

| (54) | Pääoman määrän arvioimiseksi (25) Standard & Poor's käyttää mallia, joka pohjautuu oletettuihin riskeihin (riskiperusteinen lähestymistapa) ja jossa arvioidaan myös vakuutuksenantajan jälleenvakuuttamista. Vaadittu pääoma määritetään menetelmällä, jossa bruttokorvauskuluja verrataan vakuutettuihin bruttosummiin (bruttotappio suhteessa bruttoriskeihin -menetelmä) (yleensä) 10 vuoden ajanjaksolla. Tämän ajanjakson suurin suhdeluku kerrotaan kertoimella 1,25 ja sitä sovelletaan vakuutettuihin summiin, jotka on mukautettu jälleenvakuutusta varten. Malli perustuu oletukseen, että vakuutuksenantajan portfolio on riittävän hyvin hajautettu maantieteellisesti ja liiketoiminta-aloittain. |
| --- | --- |

(54)

Pääoman määrän arvioimiseksi (25) Standard & Poor's käyttää mallia, joka pohjautuu oletettuihin riskeihin (riskiperusteinen lähestymistapa) ja jossa arvioidaan myös vakuutuksenantajan jälleenvakuuttamista. Vaadittu pääoma määritetään menetelmällä, jossa bruttokorvauskuluja verrataan vakuutettuihin bruttosummiin (bruttotappio suhteessa bruttoriskeihin -menetelmä) (yleensä) 10 vuoden ajanjaksolla. Tämän ajanjakson suurin suhdeluku kerrotaan kertoimella 1,25 ja sitä sovelletaan vakuutettuihin summiin, jotka on mukautettu jälleenvakuutusta varten. Malli perustuu oletukseen, että vakuutuksenantajan portfolio on riittävän hyvin hajautettu maantieteellisesti ja liiketoiminta-aloittain.

| (55) | Vaikka Belgian viranomaiset viittaavat Standard & Poor'sin menetelmään, ne eivät kuitenkaan käyttäneet sitä SA Ducroiren pääomavaatimusten määrittämisessä. |
| --- | --- |

(55)

Vaikka Belgian viranomaiset viittaavat Standard & Poor'sin menetelmään, ne eivät kuitenkaan käyttäneet sitä SA Ducroiren pääomavaatimusten määrittämisessä.

Riskiperusteinen lähestymistapa: iii) Basel I -sääntöjen soveltaminen luottovakuutuksenantajiin (Cooken suhdeluku)

| (56) | Belgian viranomaiset katsovat, että Basel-säännöt sopivat luottovakuutuksenantajien vakavaraisuuden arviointiin paremmin kuin nykyiset vakavaraisuussäännöt, ts. Solvenssi I -direktiivi. Luottovakuutustoiminnan luonteen ja varovaisuusperiaatteen vuoksi Basel-sääntöjen käyttö on perusteltua. Belgian viranomaisten mukaan luottovakuutustoiminta on samankaltaista kuin pankkien luottotoiminta vastapuolen riskin kannalta (etenkin sen riskin kannalta, ettei velallinen maksa velkaansa). Toisin kuin muilla yksityisillä luottovakuutuksenantajilla, SA Ducroiren vakuutustoiminta koostuu lisäksi olennaisilta osin sellaisten velallisten luottoriskeistä, jotka ovat sijoittautuneet kehitysmaihin tai nopeasti kehittyvän talouden maihin (alueen 2 riskit (26)). |
| --- | --- |

(56)

Belgian viranomaiset katsovat, että Basel-säännöt sopivat luottovakuutuksenantajien vakavaraisuuden arviointiin paremmin kuin nykyiset vakavaraisuussäännöt, ts. Solvenssi I -direktiivi. Luottovakuutustoiminnan luonteen ja varovaisuusperiaatteen vuoksi Basel-sääntöjen käyttö on perusteltua. Belgian viranomaisten mukaan luottovakuutustoiminta on samankaltaista kuin pankkien luottotoiminta vastapuolen riskin kannalta (etenkin sen riskin kannalta, ettei velallinen maksa velkaansa). Toisin kuin muilla yksityisillä luottovakuutuksenantajilla, SA Ducroiren vakuutustoiminta koostuu lisäksi olennaisilta osin sellaisten velallisten luottoriskeistä, jotka ovat sijoittautuneet kehitysmaihin tai nopeasti kehittyvän talouden maihin (alueen 2 riskit (26)).

| (57) | Näin ollen Cooken suhdeluku on Belgian viranomaisten mukaan tarkoituksenmukaisempi luottovakuutuksenantajien vakavaraisuuden arvioimisessa, kun sovelletaan Basel I -vakavaraisuussääntöjä, joiden mukaan pääomaa on oltava vähintään kahdeksan prosenttia nettositoumuksista. |
| --- | --- |

(57)

Näin ollen Cooken suhdeluku on Belgian viranomaisten mukaan tarkoituksenmukaisempi luottovakuutuksenantajien vakavaraisuuden arvioimisessa, kun sovelletaan Basel I -vakavaraisuussääntöjä, joiden mukaan pääomaa on oltava vähintään kahdeksan prosenttia nettositoumuksista.

| (58) | Pöytäkirja ONDD:n hallituksen 20 päivänä huhtikuuta 2004 pitämästä kokouksesta osoittaa, että ONDD käytti Cooken suhdelukua SA Ducroiren pääomavaatimusten määrittämisessä ja otti samalla huomioon, että yrityksen on oltava tarpeeksi uskottava kilpailijoidensa silmissä. |
| --- | --- |

(58)

Pöytäkirja ONDD:n hallituksen 20 päivänä huhtikuuta 2004 pitämästä kokouksesta osoittaa, että ONDD käytti Cooken suhdelukua SA Ducroiren pääomavaatimusten määrittämisessä ja otti samalla huomioon, että yrityksen on oltava tarpeeksi uskottava kilpailijoidensa silmissä.

| (59) | Belgian viranomaisten laskelmissaan käyttämä luku ei ole kahdeksan prosenttia, kuten Basel I -säännöissä määrätään, vaan 10 prosenttia turvallisuuspuskurin luomiseksi. |
| --- | --- |

(59)

Belgian viranomaisten laskelmissaan käyttämä luku ei ole kahdeksan prosenttia, kuten Basel I -säännöissä määrätään, vaan 10 prosenttia turvallisuuspuskurin luomiseksi.

| (60) | Näin ollen ONDD:n SA Ducroirelle määrittämä pääoma, joka on ilmoitettu myös valvontaviranomaiselle toimitetuissa taloussuunnitelmissa ja 20 päivänä huhtikuuta 2004 päivätyssä muistiossa (27), jonka perusteella yhtiön hallitus periaatteessa päätti SA Ducroiren perustamisesta 150 miljoonan euron merkityllä pääomalla, oli noin 68–74 miljoonaa euroa vuoden 2006 lopussa (katso jäljempänä oleva taulukko 2). Perusteena olevat oletukset koskivat ainoastaan alueella 2 ja Euroopan unioniin toukokuussa 2004 liittyneissä 10 maassa olevien riskien kattamista. |
| --- | --- |

(60)

Näin ollen ONDD:n SA Ducroirelle määrittämä pääoma, joka on ilmoitettu myös valvontaviranomaiselle toimitetuissa taloussuunnitelmissa ja 20 päivänä huhtikuuta 2004 päivätyssä muistiossa (27), jonka perusteella yhtiön hallitus periaatteessa päätti SA Ducroiren perustamisesta 150 miljoonan euron merkityllä pääomalla, oli noin 68–74 miljoonaa euroa vuoden 2006 lopussa (katso jäljempänä oleva taulukko 2). Perusteena olevat oletukset koskivat ainoastaan alueella 2 ja Euroopan unioniin toukokuussa 2004 liittyneissä 10 maassa olevien riskien kattamista.

| (61) | Strategia-asiakirjassa 28 päivältä syyskuuta 2004 (28) ONDD on kuitenkin arvioinut vuosien 2005–2007 pääomaksi noin 74–101 miljoonaa euroa käyttämällä Cooken suhdelukua (10 prosenttia nettositoumuksista). Toisin kuin huhtikuussa 2004 laaditun muistion talousennusteissa, syyskuussa 2004 laadittuihin talousennusteisiin sisältyi kaikkien lyhytaikaisten riskien kattaminen, jolloin ne käsittivät alueet 1 ja 2 kokonaisuudessaan. Tämän asiakirjan päätelmä oli se, että 100 miljoonan euron maksettu pääoma oli riittävä, jotta liiketoimintaa voitiin harjoittaa vuoteen 2007 saakka lyhytaikaisten koko liikevaihdon tai sovitun liikevaihdon osan kattavien vakuutusten osalta, mutta pääoman määrää oli tarkoitus tarkistaa ajanjakson lopussa. |
| --- | --- |

(61)

Strategia-asiakirjassa 28 päivältä syyskuuta 2004 (28) ONDD on kuitenkin arvioinut vuosien 2005–2007 pääomaksi noin 74–101 miljoonaa euroa käyttämällä Cooken suhdelukua (10 prosenttia nettositoumuksista). Toisin kuin huhtikuussa 2004 laaditun muistion talousennusteissa, syyskuussa 2004 laadittuihin talousennusteisiin sisältyi kaikkien lyhytaikaisten riskien kattaminen, jolloin ne käsittivät alueet 1 ja 2 kokonaisuudessaan. Tämän asiakirjan päätelmä oli se, että 100 miljoonan euron maksettu pääoma oli riittävä, jotta liiketoimintaa voitiin harjoittaa vuoteen 2007 saakka lyhytaikaisten koko liikevaihdon tai sovitun liikevaihdon osan kattavien vakuutusten osalta, mutta pääoman määrää oli tarkoitus tarkistaa ajanjakson lopussa.

| (62) | Belgian viranomaiset katsovat, ettei Cooken suhdeluvun soveltaminen ole tarkoituksenmukainen menetelmä pääomavaatimusten jakamiseksi markkinariskeihin ja muihin kuin markkinariskeihin liittyvän vakuutustoiminnan välillä, koska Cooken suhdelukua hyödyntävä menetelmä, jota sovelletaan sitoumusten määrään, johtaa Belgian viranomaisten mukaan tietynlaiseen lineaarisuuteen, sillä siinä ei oteta erilaisten riskien erilaista luonnetta riittävästi huomioon. |
| --- | --- |

(62)

Belgian viranomaiset katsovat, ettei Cooken suhdeluvun soveltaminen ole tarkoituksenmukainen menetelmä pääomavaatimusten jakamiseksi markkinariskeihin ja muihin kuin markkinariskeihin liittyvän vakuutustoiminnan välillä, koska Cooken suhdelukua hyödyntävä menetelmä, jota sovelletaan sitoumusten määrään, johtaa Belgian viranomaisten mukaan tietynlaiseen lineaarisuuteen, sillä siinä ei oteta erilaisten riskien erilaista luonnetta riittävästi huomioon.

Solvenssi II -direktiivin mukaisen menetelmän soveltaminen ja poliittisia riskejä koskeva sisäinen mallintaminen

| (63) | Solvenssi II -säännöt kuuluvat vakuutus- ja jälleenvakuutustoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta 25 päivänä marraskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/138/EY (29) (jäljempänä ’Solvenssi II -direktiivi’) soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(63)

Solvenssi II -säännöt kuuluvat vakuutus- ja jälleenvakuutustoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta 25 päivänä marraskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/138/EY (29) (jäljempänä ’Solvenssi II -direktiivi’) soveltamisalaan.

| (64) | Vuonna 2011 ONDD kehitti menetelmän, jota se pitää tarkoituksenmukaisempana pääomavaatimusten jakamiseksi markkinariskeihin ja muihin kuin markkinariskeihin liittyvän vakuutustoiminnan välillä. Menetelmä koostuu Solvenssi II -direktiivin (30) mukaisesta vakiolaskukaavasta, joka kehitettiin viidennen kvantitatiivisen vaikutustutkimuksen (QIS5) osana. Lisäksi menetelmässä käytetään sisäistä mallintamista, jolla arvioidaan poliittisen riskin kattamiseen tarvittavat pääomavaatimukset. Menetelmä laadittiin vakavaraisuusluokituksen A edellyttämien kriteerien mukaisesti, ja sitä sovellettiin käyttäen vuoden 2004 parametreja. |
| --- | --- |

(64)

Vuonna 2011 ONDD kehitti menetelmän, jota se pitää tarkoituksenmukaisempana pääomavaatimusten jakamiseksi markkinariskeihin ja muihin kuin markkinariskeihin liittyvän vakuutustoiminnan välillä. Menetelmä koostuu Solvenssi II -direktiivin (30) mukaisesta vakiolaskukaavasta, joka kehitettiin viidennen kvantitatiivisen vaikutustutkimuksen (QIS5) osana. Lisäksi menetelmässä käytetään sisäistä mallintamista, jolla arvioidaan poliittisen riskin kattamiseen tarvittavat pääomavaatimukset. Menetelmä laadittiin vakavaraisuusluokituksen A edellyttämien kriteerien mukaisesti, ja sitä sovellettiin käyttäen vuoden 2004 parametreja.

| (65) | Belgian viranomaisten mukaan voidaan kohtuudella olettaa, että varovainen yksityinen sijoittaja olisi käyttänyt tätä menetelmää vuonna 2004. |
| --- | --- |

(65)

Belgian viranomaisten mukaan voidaan kohtuudella olettaa, että varovainen yksityinen sijoittaja olisi käyttänyt tätä menetelmää vuonna 2004.

| (66) | ONDD sovelsi Solvenssi II -direktiivin vakiolaskukaavaa QIS5 kaikkiin muihin paitsi poliittisiin riskeihin. Belgian viranomaiset katsovat, että luottovakuutusten alalla poliittista riskiä voidaan verrata katastrofiriskiin. Niiden mukaan luottovakuutusten katastrofiriskejä ei oteta riittävästi huomioon Solvenssi II -direktiivin mukaisessa vakiolaskukaavassa QIS5. Viranomaiset toteavat, että siksi on perusteltua käyttää sisäistä mallia, kun arvioidaan pääomavaatimuksia suhteessa poliittisiin riskeihin. |
| --- | --- |

(66)

ONDD sovelsi Solvenssi II -direktiivin vakiolaskukaavaa QIS5 kaikkiin muihin paitsi poliittisiin riskeihin. Belgian viranomaiset katsovat, että luottovakuutusten alalla poliittista riskiä voidaan verrata katastrofiriskiin. Niiden mukaan luottovakuutusten katastrofiriskejä ei oteta riittävästi huomioon Solvenssi II -direktiivin mukaisessa vakiolaskukaavassa QIS5. Viranomaiset toteavat, että siksi on perusteltua käyttää sisäistä mallia, kun arvioidaan pääomavaatimuksia suhteessa poliittisiin riskeihin.

| (67) | Tätä menetelmää käyttäen SA Ducroiren pääomavaatimuksiksi arvioitiin (31) noin 80–99 miljoonaa euroa vuosina 2005–2007 ja noin [125–150] miljoonaa euroa vuonna 2009 liiketoimintasuunnitelman perusteella (ks. jäljempänä oleva taulukko 2). Suurin osa näistä pääomavaatimuksista johtuu poliittisen riskin kattamisesta. |
| --- | --- |

(67)

Tätä menetelmää käyttäen SA Ducroiren pääomavaatimuksiksi arvioitiin (31) noin 80–99 miljoonaa euroa vuosina 2005–2007 ja noin [125–150] miljoonaa euroa vuonna 2009 liiketoimintasuunnitelman perusteella (ks. jäljempänä oleva taulukko 2). Suurin osa näistä pääomavaatimuksista johtuu poliittisen riskin kattamisesta.

| (68) | Komission pyynnön perusteella Belgian viranomaiset arvioivat SA Ducroiren pääomavaatimukset soveltamalla Solvenssi II -direktiivin vakiolaskukaavaa QIS5 kaikentyyppisiin riskeihin (myös poliittisiin riskeihin). Tällöin SA Ducroiren pääomavaatimusten katsotaan (32) olevan alle 23–25 miljoonaa euroa vuosina 2005–2007 ja alle [25–50] miljoonaa euroa vuonna 2009 (ks. jäljempänä oleva taulukko 2).
  Taulukko 2
  ONDD:n/Belgian viranomaisten laatima määritys SA Ducroiren pääomasta vuosina 2005, 2007 ja 2009 kahden kasvuskenaarion ja eri menetelmien perusteella











  (miljoonaa euroa) |
| --- | --- |
| | Menetelmä | Skenaario (33) | Ajanjakso | Markkinariskejä koskeva pääomavaatimus | Muita kuin markkinariskejä koskeva pääomavaatimus | Yhteensä |
| Liiketoimintasuunnitelman perusteella | Solvenssi I
  Joulukuussa 2011 esitettyjen huomautusten mukaisesti | A (3 %) | Vuoden 2005 lopussa | 3,0 | 3,0 | 3 (34) |
| Vuoden 2007 lopussa | 3,2 | 3,2 | 3,2 (34) |
| B (6 %) | Vuoden 2005 lopussa | 3,0 | 3,0 | 3,0 (34) |
| Vuoden 2007 lopussa | 3,2 | 3,2 | 3,3 (34) |
| Vuoden 1939 lain 8 pykälä
  Joulukuussa 2011 esitettyjen huomautusten mukaisesti | A (3 %) | Vuoden 2005 lopussa | | | 92 |
| Vuoden 2007 lopussa | | | 97 |
| Vuoden 2009 lopussa | | | [100–125] |
| B (6 %) | Vuoden 2005 lopussa | | | 95 |
| Vuoden 2007 lopussa | | | 106 |
| Vuoden 2009 lopussa | | | [100–125] |
| Cooken suhdeluku/Basel I
  (10 % nettositoumuksista)
  20.4.2004 pidetyn hallituksen kokouksen pöytäkirjan ja valvontaviranomaiselle ilmoitetun mukaisesti | A (3 %) | Vuoden 2006 lopussa | | | 68,2 |
| B (6 %) | Vuoden 2006 lopussa | | | 74,3 |
| Cooken suhdeluku/Basel I
  (10 % nettositoumuksista)
  28.9.2004 päivätyn strategia-asiakirjan mukaisesti | A (3 %) | Vuoden 2005 lopussa | | | 73,5 |
| Vuoden 2007 lopussa | | | 92,2 |
| B (6 %) | Vuoden 2005 lopussa | | | 77,4 |
| Vuoden 2007 lopussa | | | 100,7 |
| Cooken suhdeluku/Basel I
  (10 % nettositoumuksista)
  Joulukuussa 2011 esitettyjen huomautusten mukaisesti | A (3 %) | Vuoden 2009 lopussa | | | [100–125] |
| B (6 %) | Vuoden 2009 lopussa | | | [125–150] |
| Solvenssi II, vakiomenetelmä (vuodesta 2011 alkaen)
  Joulukuussa 2011 esitettyjen huomautusten mukaisesti, liite B10 | A (3 %) | Vuoden 2005 lopussa | 7,0 | 48,0 | 55,0 |
| Vuoden 2007 lopussa | 9,0 | 56,0 | 65,0 |
| Vuoden 2009 lopussa | [10–20] | [65–80] | [75–100] |
| B (6 %) | Vuoden 2005 lopussa | 8,0 | 51,0 | 59,0 |
| Vuoden 2007 lopussa | 10,0 | 64,0 | 74,0 |
| Vuoden 2009 lopussa | [5–15] | [70–85] | [75–100] |
| Solvenssi II ja sisäinen malli poliittisten riskien osalta
  Joulukuussa 2011 esitettyjen huomautusten mukaisesti | A (3 %) | Vuoden 2005 lopussa | 7,0 | 73,0 | 80,0 |
| Vuoden 2007 lopussa | 9,0 | 81,0 | 90,0 |
| Vuoden 2009 lopussa | [5–15] | [110–135] | [125–150] |
| B (6 %) | Vuoden 2005 lopussa | 8,0 | 74,0 | 82,0 |
| Vuoden 2007 lopussa | 10,0 | 89,0 | 99,0 |
| Vuoden 2009 lopussa | [5–15] | [120–135] | [125–150] |
| Mukautettu pääoma (QIS5 + sisäinen malli)

  (katso johdanto-osan 76 kappale), mukaan luettuna kertynyt voitto
   (35) | A (3 %) | Vuoden 2005 lopussa | 9,8 | 90,2 | 100,0 |
| Vuoden 2007 lopussa | 10,8 | 91,7 | 102,5 |
| Vuoden 2009 lopussa | [5–15] | [130–145] | [135–160] |
| B (6 %) | Vuoden 2005 lopussa | 9,8 | 90,2 | 100 |
| Vuoden 2007 lopussa | 11 | 92,3 | 103,3 |
| Vuoden 2009 lopussa | [10–20] | [140–155] | [150–175] |
| Todellisten lukujen perusteella | Myönnetty ja maksettu pääoma
  31.5.2012 esitettyjen huomautusten mukaisesti | | Vuoden 2011 lopussa | [40–80] | [70–110] | 150,0 |

(68)

Komission pyynnön perusteella Belgian viranomaiset arvioivat SA Ducroiren pääomavaatimukset soveltamalla Solvenssi II -direktiivin vakiolaskukaavaa QIS5 kaikentyyppisiin riskeihin (myös poliittisiin riskeihin). Tällöin SA Ducroiren pääomavaatimusten katsotaan (32) olevan alle 23–25 miljoonaa euroa vuosina 2005–2007 ja alle [25–50] miljoonaa euroa vuonna 2009 (ks. jäljempänä oleva taulukko 2).

Taulukko 2

ONDD:n/Belgian viranomaisten laatima määritys SA Ducroiren pääomasta vuosina 2005, 2007 ja 2009 kahden kasvuskenaarion ja eri menetelmien perusteella

(miljoonaa euroa)

Menetelmä

Skenaario (33)

Ajanjakso

Markkinariskejä koskeva pääomavaatimus

Muita kuin markkinariskejä koskeva pääomavaatimus

Yhteensä

Liiketoimintasuunnitelman perusteella

Solvenssi I

Joulukuussa 2011 esitettyjen huomautusten mukaisesti

A (3 %)

Vuoden 2005 lopussa

3,0

3,0

3 (34)

Vuoden 2007 lopussa

3,2

3,2

3,2 (34)

B (6 %)

Vuoden 2005 lopussa

3,0

3,0

3,0 (34)

Vuoden 2007 lopussa

3,2

3,2

3,3 (34)

Vuoden 1939 lain 8 pykälä

Joulukuussa 2011 esitettyjen huomautusten mukaisesti

A (3 %)

Vuoden 2005 lopussa

92

Vuoden 2007 lopussa

97

Vuoden 2009 lopussa

[100–125]

B (6 %)

Vuoden 2005 lopussa

95

Vuoden 2007 lopussa

106

Vuoden 2009 lopussa

[100–125]

Cooken suhdeluku/Basel I

(10 % nettositoumuksista)

20.4.2004 pidetyn hallituksen kokouksen pöytäkirjan ja valvontaviranomaiselle ilmoitetun mukaisesti

A (3 %)

Vuoden 2006 lopussa

68,2

B (6 %)

Vuoden 2006 lopussa

74,3

Cooken suhdeluku/Basel I

(10 % nettositoumuksista)

28.9.2004 päivätyn strategia-asiakirjan mukaisesti

A (3 %)

Vuoden 2005 lopussa

73,5

Vuoden 2007 lopussa

92,2

B (6 %)

Vuoden 2005 lopussa

77,4

Vuoden 2007 lopussa

100,7

Cooken suhdeluku/Basel I

(10 % nettositoumuksista)

Joulukuussa 2011 esitettyjen huomautusten mukaisesti

A (3 %)

Vuoden 2009 lopussa

[100–125]

B (6 %)

Vuoden 2009 lopussa

[125–150]

Solvenssi II, vakiomenetelmä (vuodesta 2011 alkaen)

Joulukuussa 2011 esitettyjen huomautusten mukaisesti, liite B10

A (3 %)

Vuoden 2005 lopussa

7,0

48,0

55,0

Vuoden 2007 lopussa

9,0

56,0

65,0

Vuoden 2009 lopussa

[10–20]

[65–80]

[75–100]

B (6 %)

Vuoden 2005 lopussa

8,0

51,0

59,0

Vuoden 2007 lopussa

10,0

64,0

74,0

Vuoden 2009 lopussa

[5–15]

[70–85]

[75–100]

Solvenssi II ja sisäinen malli poliittisten riskien osalta

Joulukuussa 2011 esitettyjen huomautusten mukaisesti

A (3 %)

Vuoden 2005 lopussa

7,0

73,0

80,0

Vuoden 2007 lopussa

9,0

81,0

90,0

Vuoden 2009 lopussa

[5–15]

[110–135]

[125–150]

B (6 %)

Vuoden 2005 lopussa

8,0

74,0

82,0

Vuoden 2007 lopussa

10,0

89,0

99,0

Vuoden 2009 lopussa

[5–15]

[120–135]

[125–150]

Mukautettu pääoma (QIS5 + sisäinen malli)

  (katso johdanto-osan 76 kappale), mukaan luettuna kertynyt voitto
   (35)

A (3 %)

Vuoden 2005 lopussa

9,8

90,2

100,0

Vuoden 2007 lopussa

10,8

91,7

102,5

Vuoden 2009 lopussa

[5–15]

[130–145]

[135–160]

B (6 %)

Vuoden 2005 lopussa

9,8

90,2

100

Vuoden 2007 lopussa

11

92,3

103,3

Vuoden 2009 lopussa

[10–20]

[140–155]

[150–175]

Todellisten lukujen perusteella

Myönnetty ja maksettu pääoma

31.5.2012 esitettyjen huomautusten mukaisesti

Vuoden 2011 lopussa

[40–80]

[70–110]

150,0

| (69) | ONDD korosti 16 ja 31 päivänä toukokuuta 2012 päivätyissä huomautuksissaan, että vuosien 2007 ja 2009 välillä tehtyjen strategisten päätösten (esimerkiksi jälleenvakuutusstrategian muutos, riskiparametrien muutos muiden kuin markkinariskien portfoliossa), jotka eivät sisältyneet sen strategiseen suunnitelmaan vuonna 2004, perusteella pääoman sisäisiä siirtoja tehtiin muihin kuin markkinariskeihin liittyvästä vakuutustoiminnasta markkinariskeihin liittyvään toimintaan. |
| --- | --- |

(69)

ONDD korosti 16 ja 31 päivänä toukokuuta 2012 päivätyissä huomautuksissaan, että vuosien 2007 ja 2009 välillä tehtyjen strategisten päätösten (esimerkiksi jälleenvakuutusstrategian muutos, riskiparametrien muutos muiden kuin markkinariskien portfoliossa), jotka eivät sisältyneet sen strategiseen suunnitelmaan vuonna 2004, perusteella pääoman sisäisiä siirtoja tehtiin muihin kuin markkinariskeihin liittyvästä vakuutustoiminnasta markkinariskeihin liittyvään toimintaan.

3.   Markkinatalouden ehdoin toimivan yksityisen sijoittajan toimintaperiaate

| (70) | Belgian viranomaiset katsovat, että alkupääoma, jonka ONDD myönsi SA Ducroirelle sen perustamisen yhteydessä, täyttää markkinatalouden ehdoin toimivan yksityisen sijoittajan kriteerit. |
| --- | --- |

(70)

Belgian viranomaiset katsovat, että alkupääoma, jonka ONDD myönsi SA Ducroirelle sen perustamisen yhteydessä, täyttää markkinatalouden ehdoin toimivan yksityisen sijoittajan kriteerit.

Kannattavuus vuoden 2004 ennusteiden perusteella

| (71) | Huhtikuussa 2004 laaditun muistion skenaariossa 1B, jossa liiketoiminnan oletettiin kasvavan kuusi prosenttia, ONDD ennakoi SA Ducroiren kolmen ensimmäisen toimintavuoden (2005, 2006 ja 2007) aikana oman pääoman tuotoksi 1,3–1,5 prosenttia tasoitusvastuut mukaan luettuina, ja 2,2–2,9 prosenttia samoille vuosille, kun tasoitusvastuita ei lueta mukaan.
  Taulukko 3
  Taloudelliset ennusteet huhtikuussa 2004 (laajuus: alueen 1 ”liittymisneuvotteluja käyvät 10 maata” ja alue 2)











  (tuhansia euroja) |
| --- | --- |
| | Skenaario 1A:
  kasvu 3 % | Skenaario 1B:
  kasvu 6 % |
| | Talousarvio 2005 | Talousarvio 2006 | Talousarvio 2007 | Talousarvio 2005 | Talousarvio 2006 | Talousarvio 2007 |
| Vakuutustoiminnan tulos | – 527 | – 536 | – 543 | 47 | 389 | 763 |
| Hallintotoiminnan tulos | 1 643 | 1 692 | 1 742 | 1 749 | 1 885 | 2 029 |
| Tekninen tulos | 1 116 | 1 156 | 1 199 | 1 797 | 2 274 | 2 792 |
| Siirto tasoitusvastuisiin | – 837 | – 867 | – 899 | – 1 347 | – 1 706 | – 2 094 |
| Tekninen tulos tasoitusvastuiden jälkeen | 279 | 289 | 300 | 449 | 569 | 698 |
| Taloudellinen tulos | 2 360 | 2 468 | 2 577 | 2 369 | 2 499 | 2 641 |
| Verot | – 871 | – 910 | – 949 | – 930 | – 1 012 | – 1 102 |
| Tulos | 1 768 | 1 847 | 1 927 | 1 888 | 2 055 | 2 237 |
| Pääoma | 150 000 | 150 000 | 150 000 | 150 000 | 150 000 | 150 000 |
| Oman pääoman tuotto (tulos/pääoma) | 1,2 % | 1,2 % | 1,3 % | 1,3 % | 1,4 % | 1,5 % |
| Tulos + tas. vastuu | 2 605 | 2 715 | 2 826 | 3 235 | 3 761 | 4 331 |
| Oman pääoman tuotto ennen tasoitusvastuuta
  (tulos + tas. vastuu)/pääoma | 1,7 % | 1,8 % | 1,9 % | 2,2 % | 2,5 % | 2,9 % |
| Kassavirta | 5 744 | 5 190 | 5 803 | 6 634 | 6 557 | 7 742 |
| Toiminnan edellyttämä pääoma | 68 186 | 74 319 |
| Lähde:

  ONDD. Nämä ovat taloudellisia ennusteita, jotka on esitetty Belgian viranomaisten 1 päivänä kesäkuuta 2011 päivättyjen huomautusten liitteen 8 sivulla 70 (kyseinen asiakirja ”Création d'une société anonyme” esitettiin ONDD:n hallitukselle 20 päivänä huhtikuuta 2004). |

(71)

Huhtikuussa 2004 laaditun muistion skenaariossa 1B, jossa liiketoiminnan oletettiin kasvavan kuusi prosenttia, ONDD ennakoi SA Ducroiren kolmen ensimmäisen toimintavuoden (2005, 2006 ja 2007) aikana oman pääoman tuotoksi 1,3–1,5 prosenttia tasoitusvastuut mukaan luettuina, ja 2,2–2,9 prosenttia samoille vuosille, kun tasoitusvastuita ei lueta mukaan.

Taulukko 3

Taloudelliset ennusteet huhtikuussa 2004 (laajuus: alueen 1 ”liittymisneuvotteluja käyvät 10 maata” ja alue 2)

(tuhansia euroja)

Skenaario 1A:

kasvu 3 %

Skenaario 1B:

kasvu 6 %

Talousarvio 2005

Talousarvio 2006

Talousarvio 2007

Talousarvio 2005

Talousarvio 2006

Talousarvio 2007

Vakuutustoiminnan tulos

– 527

– 536

– 543

47

389

763

Hallintotoiminnan tulos

1 643

1 692

1 742

1 749

1 885

2 029

Tekninen tulos

1 116

1 156

1 199

1 797

2 274

2 792

Siirto tasoitusvastuisiin

– 837

– 867

– 899

– 1 347

– 1 706

– 2 094

Tekninen tulos tasoitusvastuiden jälkeen

279

289

300

449

569

698

Taloudellinen tulos

2 360

2 468

2 577

2 369

2 499

2 641

Verot

– 871

– 910

– 949

– 930

– 1 012

– 1 102

Tulos

1 768

1 847

1 927

1 888

2 055

2 237

Pääoma

150 000

150 000

150 000

150 000

150 000

150 000

Oman pääoman tuotto (tulos/pääoma)

1,2 %

1,2 %

1,3 %

1,3 %

1,4 %

1,5 %

Tulos + tas. vastuu

2 605

2 715

2 826

3 235

3 761

4 331

Oman pääoman tuotto ennen tasoitusvastuuta

(tulos + tas. vastuu)/pääoma

1,7 %

1,8 %

1,9 %

2,2 %

2,5 %

2,9 %

Kassavirta

5 744

5 190

5 803

6 634

6 557

7 742

Toiminnan edellyttämä pääoma

68 186

74 319

Lähde:

ONDD. Nämä ovat taloudellisia ennusteita, jotka on esitetty Belgian viranomaisten 1 päivänä kesäkuuta 2011 päivättyjen huomautusten liitteen 8 sivulla 70 (kyseinen asiakirja ”Création d'une société anonyme” esitettiin ONDD:n hallitukselle 20 päivänä huhtikuuta 2004).

| (72) | ONDD ennakoi yrityksen hallitukselle 28 päivänä syyskuuta 2004 (siis sen jälkeen, kun SA Ducroire oli perustettu 23 päivänä syyskuuta 2004) esittämässään asiakirjassa dynaamisen skenaarion mukaisesti, että kolmen seuraavan vuoden (2005, 2006 ja 2007) kasvu olisi kuusi prosenttia ja oman pääoman tuotto tasoitusvastuut mukaan luettuina 1,3–1,9 prosenttia ja ilman tasoitusvastuita 2,8–4,3 prosenttia. Syyskuun 2004 taloudellisten ennusteiden perusteella saadaan hieman erilaiset tulokset huhtikuun 2004 ennusteisiin nähden, koska syyskuun 2004 ennusteet perustuvat laajempaan liiketoimintaan (koko alue 1). Lisäksi tiettyjä oletuksia tarkistettiin syyskuussa2004.

  Taulukko 4


  Taloudelliset ennusteet — syyskuu 2004 (laajuus: koko alue 1 ja alue 2)












  (tuhansia euroja) |
| --- | --- |
| | Skenaario 1A:
  kasvu 3 % | Skenaario 1B:
  kasvu 6 % |
| | Talousarvio 2005 | Talousarvio 2006 | Talousarvio 2007 | Talousarvio 2005 | Talousarvio 2006 | Talousarvio 2007 |
| Vakuutustoiminnan tulos (36) | – 229 | 49 | 292 | 330 | 924 | 1 504 |
| muut kuin markkinariskit (alue 2) | 378 | 688 | 970 | 918 | 1 537 | 2 148 |
| markkinariskit (alue 1 ”liittymisneuvotteluja käyvät 10 maata”) | – 619 | – 579 | – 545 | – 600 | – 553 | – 511 |
| muut markkinariskit (alue 1 ”muut maat”) | 13 | – 12 | 3 | 31 | 43 | 109 |
| Hallintotoiminnan tulos | 1 662 | 1 734 | 1 805 | 1 768 | 1 924 | 2 086 |
| Tekninen tulos | 1 433 | 1 783 | 2 096 | 2 097 | 2 848 | 3 590 |
| Siirto tasoitusvastuisiin | – 1 066 | – 1 383 | – 1 672 | – 1 564 | – 2 182 | – 2 392 |
| Tekninen tulos tasoitusvastuiden jälkeen | 367 | 400 | 425 | 533 | 667 | 1 197 |
| Taloudellinen tulos | 1 366 | 1 470 | 1 581 | 1 375 | 1 500 | 1 642 |
| Verot | – 568 | – 637 | – 706 | – 626 | – 735 | – 981 |
| Tulos | 1 165 | 1 233 | 1 300 | 1 282 | 1 432 | 1 858 |
| Pääoma | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 |
| Oman pääoman tuotto (tulos/pääoma) | 1,2 % | 1,2 % | 1,3 % | 1,3 % | 1,4 % | 1,9 % |
| Tulos + tas. vastuu | 2 231 | 2 616 | 2 972 | 2 846 | 3 614 | 4 251 |
| Oman pääoman tuotto ennen tasoitusvastuita

  (tulos + tas. vastuu)/pääoma | 2,2 % | 2,6 % | 3,0 % | 2,8 % | 3,6 % | 4,3 % |
| Kassavirta | 5 358 | 5 152 | 6 080 | 6 233 | 6 471 | 7 796 |
| Toiminnan edellyttämä pääoma | 73 506 | 82 798 | 92 150 | 77 419 | 88 931 | 100 696 |
| Lähde:

  ONDD. Nämä taloudelliset ennusteet löytyvät ONDD:n hallitukselle 28 päivänä syyskuuta 2004 esitetyn strategia-asiakirjan ”Lignes directrices stratégiques pour l'ONDD et sa SA” sivulta 28 ja liitteestä 9. Asiakirja oli Belgian viranomaisten 1 päivänä kesäkuuta 2011 esittämien huomautusten liitteenä 10. |

(72)

ONDD ennakoi yrityksen hallitukselle 28 päivänä syyskuuta 2004 (siis sen jälkeen, kun SA Ducroire oli perustettu 23 päivänä syyskuuta 2004) esittämässään asiakirjassa dynaamisen skenaarion mukaisesti, että kolmen seuraavan vuoden (2005, 2006 ja 2007) kasvu olisi kuusi prosenttia ja oman pääoman tuotto tasoitusvastuut mukaan luettuina 1,3–1,9 prosenttia ja ilman tasoitusvastuita 2,8–4,3 prosenttia. Syyskuun 2004 taloudellisten ennusteiden perusteella saadaan hieman erilaiset tulokset huhtikuun 2004 ennusteisiin nähden, koska syyskuun 2004 ennusteet perustuvat laajempaan liiketoimintaan (koko alue 1). Lisäksi tiettyjä oletuksia tarkistettiin syyskuussa2004.

Taulukko 4

Taloudelliset ennusteet — syyskuu 2004 (laajuus: koko alue 1 ja alue 2)

(tuhansia euroja)

Skenaario 1A:

kasvu 3 %

Skenaario 1B:

kasvu 6 %

Talousarvio 2005

Talousarvio 2006

Talousarvio 2007

Talousarvio 2005

Talousarvio 2006

Talousarvio 2007

Vakuutustoiminnan tulos (36)

– 229

49

292

330

924

1 504

muut kuin markkinariskit (alue 2)

378

688

970

918

1 537

2 148

markkinariskit (alue 1 ”liittymisneuvotteluja käyvät 10 maata”)

– 619

– 579

– 545

– 600

– 553

– 511

muut markkinariskit (alue 1 ”muut maat”)

13

– 12

3

31

43

109

Hallintotoiminnan tulos

1 662

1 734

1 805

1 768

1 924

2 086

Tekninen tulos

1 433

1 783

2 096

2 097

2 848

3 590

Siirto tasoitusvastuisiin

– 1 066

– 1 383

– 1 672

– 1 564

– 2 182

– 2 392

Tekninen tulos tasoitusvastuiden jälkeen

367

400

425

533

667

1 197

Taloudellinen tulos

1 366

1 470

1 581

1 375

1 500

1 642

Verot

– 568

– 637

– 706

– 626

– 735

– 981

Tulos

1 165

1 233

1 300

1 282

1 432

1 858

Pääoma

100 000

100 000

100 000

100 000

100 000

100 000

Oman pääoman tuotto (tulos/pääoma)

1,2 %

1,2 %

1,3 %

1,3 %

1,4 %

1,9 %

Tulos + tas. vastuu

2 231

2 616

2 972

2 846

3 614

4 251

Oman pääoman tuotto ennen tasoitusvastuita

(tulos + tas. vastuu)/pääoma

2,2 %

2,6 %

3,0 %

2,8 %

3,6 %

4,3 %

Kassavirta

5 358

5 152

6 080

6 233

6 471

7 796

Toiminnan edellyttämä pääoma

73 506

82 798

92 150

77 419

88 931

100 696

Lähde:

ONDD. Nämä taloudelliset ennusteet löytyvät ONDD:n hallitukselle 28 päivänä syyskuuta 2004 esitetyn strategia-asiakirjan ”Lignes directrices stratégiques pour l'ONDD et sa SA” sivulta 28 ja liitteestä 9. Asiakirja oli Belgian viranomaisten 1 päivänä kesäkuuta 2011 esittämien huomautusten liitteenä 10.

| (73) | Toisin kuin huhtikuun 2004 muistiossa, oman pääoman tuotto on laskettu 100 miljoonan euron suuruisen maksetun pääoman perusteella, eikä siinä ole otettu huomioon 50 miljoonan euron toissijaisia varoja, jotka oli investoitu mutta joita ei ollut maksettu. |
| --- | --- |

(73)

Toisin kuin huhtikuun 2004 muistiossa, oman pääoman tuotto on laskettu 100 miljoonan euron suuruisen maksetun pääoman perusteella, eikä siinä ole otettu huomioon 50 miljoonan euron toissijaisia varoja, jotka oli investoitu mutta joita ei ollut maksettu.

| (74) | Markkinariskeihin liittyvän vakuutustoiminnan ennakoidun oman pääoman tuoton osalta Belgian viranomaiset selittivät, että hallitukselle 28. syyskuuta 2004 (37) esitetyn strategia-asiakirjan mukaista erittelyä ei tule ottaa huomioon, kun analysoidaan markkinariskeihin ja muihin kuin markkinariskeihin liittyvän vakuuttamisen kannattavuutta. Viranomaisten mukaan (38) nämä ennusteet ovat absurdeja, koska korvausvaatimusten määrä arvioitiin kokonaisuudessaan aivan liian suureksi vuonna 2004 markkinariskeiksi muuttuneiden riskien osalta, eikä tällöin otettu huomioon sitä, että vakuutuksenantajalla on mahdollisuus mukauttaa vakuutusmaksuja, mikäli maksettujen korvausten määrän havaitaan todella kasvaneen. Viranomaiset tähdentävät, että ONDD:n hallitus ei perustanut päätöstään SA Ducroiren pääoman määrästä erittelyyn, joka on esitetty strategia-asiakirjan liitteessä 9. |
| --- | --- |

(74)

Markkinariskeihin liittyvän vakuutustoiminnan ennakoidun oman pääoman tuoton osalta Belgian viranomaiset selittivät, että hallitukselle 28. syyskuuta 2004 (37) esitetyn strategia-asiakirjan mukaista erittelyä ei tule ottaa huomioon, kun analysoidaan markkinariskeihin ja muihin kuin markkinariskeihin liittyvän vakuuttamisen kannattavuutta. Viranomaisten mukaan (38) nämä ennusteet ovat absurdeja, koska korvausvaatimusten määrä arvioitiin kokonaisuudessaan aivan liian suureksi vuonna 2004 markkinariskeiksi muuttuneiden riskien osalta, eikä tällöin otettu huomioon sitä, että vakuutuksenantajalla on mahdollisuus mukauttaa vakuutusmaksuja, mikäli maksettujen korvausten määrän havaitaan todella kasvaneen. Viranomaiset tähdentävät, että ONDD:n hallitus ei perustanut päätöstään SA Ducroiren pääoman määrästä erittelyyn, joka on esitetty strategia-asiakirjan liitteessä 9.

Kannattavuus jälkikäteen vuonna 2011 tehtyjen ennusteiden perusteella

| (75) | Vuoden 2004 ennusteet eivät siis olleet perusteena markkinariskejä ja muita kuin markkinariskejä koskevien ennusteiden erittelylle, joka toimitettiin komissiolle kesäkuussa 2011. Kesäkuussa 2011 toimitetut huomautukset perustuivat todellisiin lukuihin ennen vuotta 2004 sekä SA Ducroiren kilpailijoiden tuolloisiin tuloksiin. Belgia katsoo, että kesäkuun 2011 huomautuksien laatimisessa käytetty lähestymistapa kuvastaa parhaiten pohdintaa, jota yksityinen sijoittaja olisi käyttänyt vuonna 2004, ja se on lisäksi yhdenmukainen konsolidoidun tuloksen kanssa. |
| --- | --- |

(75)

Vuoden 2004 ennusteet eivät siis olleet perusteena markkinariskejä ja muita kuin markkinariskejä koskevien ennusteiden erittelylle, joka toimitettiin komissiolle kesäkuussa 2011. Kesäkuussa 2011 toimitetut huomautukset perustuivat todellisiin lukuihin ennen vuotta 2004 sekä SA Ducroiren kilpailijoiden tuolloisiin tuloksiin. Belgia katsoo, että kesäkuun 2011 huomautuksien laatimisessa käytetty lähestymistapa kuvastaa parhaiten pohdintaa, jota yksityinen sijoittaja olisi käyttänyt vuonna 2004, ja se on lisäksi yhdenmukainen konsolidoidun tuloksen kanssa.

| (76) | Belgian viranomaiset arvioivat kesäkuussa 2011 esittämissään huomautuksissa markkinariskeihin liittyvän vakuutustoiminnan kannattavuutta suhteessa tähän toimintaan myönnettyyn pääomaan käyttäen Solvenssi II -mallia (vakiolaskukaava QIS5 ja sisäinen malli). Tämä menetelmä kehitettiin jälkikäteen komission pyynnöstä. On todettava, että tämän mallin mukaisen vähimmäispääoman (82 miljoonaa euroa) ja todellisen maksetun pääoman (100 miljoonaa euroa) välinen erotus kohdennettiin markkinariskeihin ja muihin kuin markkinariskeihin liittyvään vakuutustoimintaan suhteessa niiden osuuksiin 82 miljoonan euron vähimmäispääomasta. Näin ollen mukautettu pääoma markkinariskeihin liittyvälle vakuutustoiminnalle vuonna 2005 on ONDD:n arvion mukaan 9,8 miljoonaa euroa (39) (ks. jäljempänä oleva taulukko 5). |
| --- | --- |

(76)

Belgian viranomaiset arvioivat kesäkuussa 2011 esittämissään huomautuksissa markkinariskeihin liittyvän vakuutustoiminnan kannattavuutta suhteessa tähän toimintaan myönnettyyn pääomaan käyttäen Solvenssi II -mallia (vakiolaskukaava QIS5 ja sisäinen malli). Tämä menetelmä kehitettiin jälkikäteen komission pyynnöstä. On todettava, että tämän mallin mukaisen vähimmäispääoman (82 miljoonaa euroa) ja todellisen maksetun pääoman (100 miljoonaa euroa) välinen erotus kohdennettiin markkinariskeihin ja muihin kuin markkinariskeihin liittyvään vakuutustoimintaan suhteessa niiden osuuksiin 82 miljoonan euron vähimmäispääomasta. Näin ollen mukautettu pääoma markkinariskeihin liittyvälle vakuutustoiminnalle vuonna 2005 on ONDD:n arvion mukaan 9,8 miljoonaa euroa (39) (ks. jäljempänä oleva taulukko 5).

| (77) | Belgian viranomaisten vuonna 2011 toimittamien tarkistettujen taloudellisten ennusteiden ja markkinariskeihin liittyvään vakuutustoimintaan myönnettyä pääomaa koskevien arvioiden mukaan, joita kuvataan johdanto-osan 76 kappaleessa, markkinariskeihin liittyvän vakuutustoiminnan kannattavuus vuosina 2005–2007 näyttää seuraavalta:

  Taulukko 5


  Vuonna 2011 uudelleenlasketut taloudelliset ennusteet (40)













  (tuhansia euroja) |
| --- | --- |
| | Skenaario 1B:
  kasvu 6 %
  Markkinariskit | Skenaario 1B:
  kasvu 6 %
  muut kuin markkinariskit |
| Taloudelliset ennusteet | Talousarvio 2005 | Talousarvio 2006 | Talousarvio 2007 | Talousarvio 2005 | Talousarvio 2006 | Talousarvio 2007 |
| Vakuutustoiminnan tulos | 656 | 516 | 596 | – 326 | 408 | 908 |
| Hallintotoiminnan tulos | 292 | 329 | 363 | 1 476 | 1 596 | 1 723 |
| Tekninen tulos ennen vastuita | 948 | 845 | 959 | 1 150 | 2 004 | 2 631 |
| Siirto tasoitusvastuisiin | – 328 | – 347 | – 368 | – 1 236 | – 1 835 | – 2 024 |
| Tekninen tulos tasoitusvastuiden jälkeen | 620 | 497 | 591 | -86 | 170 | 607 |
| Taloudellinen tulos | 280 | 347 | 374 | 1 095 | 1 153 | 1 268 |
| Verot | – 297 | – 279 | – 318 | – 330 | – 456 | – 664 |
| Tulos verojen jälkeen | 603 | 566 | 646 | 679 | 866 | 1 212 |
| Mukautettu pääoma (QIS5 + sisäinen malli) (41) | 9 756 | 10 322 | 10 969 | 90 244 | 91 110 | 92 321 |
| Mukautettu pääoma + tasoitusvastuut | 9 756 | 10 437 | 11 205 | 90 244 | 91 743 | 93 671 |
| Oman pääoman tuotto (tulos/pääoma) | 6,2 % | 5,5 % | 5,9 % | 0,8 % | 1,0 % | 1,3 % |
| Tulos + tas. vastuut | 823 | 799 | 893 | 1 511 | 2 068 | 2 519 |
| Oman pääoman tuotto ennen tasoitusvastuita | 8,4 % | 7,7 % | 8,0 % | 1,7 % | 2,3 % | 2,7 % |

(77)

Belgian viranomaisten vuonna 2011 toimittamien tarkistettujen taloudellisten ennusteiden ja markkinariskeihin liittyvään vakuutustoimintaan myönnettyä pääomaa koskevien arvioiden mukaan, joita kuvataan johdanto-osan 76 kappaleessa, markkinariskeihin liittyvän vakuutustoiminnan kannattavuus vuosina 2005–2007 näyttää seuraavalta:

Taulukko 5

Vuonna 2011 uudelleenlasketut taloudelliset ennusteet (40)

(tuhansia euroja)

Skenaario 1B:

kasvu 6 %

Markkinariskit

Skenaario 1B:

kasvu 6 %

muut kuin markkinariskit

Taloudelliset ennusteet

Talousarvio 2005

Talousarvio 2006

Talousarvio 2007

Talousarvio 2005

Talousarvio 2006

Talousarvio 2007

Vakuutustoiminnan tulos

656

516

596

– 326

408

908

Hallintotoiminnan tulos

292

329

363

1 476

1 596

1 723

Tekninen tulos ennen vastuita

948

845

959

1 150

2 004

2 631

Siirto tasoitusvastuisiin

– 328

– 347

– 368

– 1 236

– 1 835

– 2 024

Tekninen tulos tasoitusvastuiden jälkeen

620

497

591

-86

170

607

Taloudellinen tulos

280

347

374

1 095

1 153

1 268

Verot

– 297

– 279

– 318

– 330

– 456

– 664

Tulos verojen jälkeen

603

566

646

679

866

1 212

Mukautettu pääoma (QIS5 + sisäinen malli) (41)

9 756

10 322

10 969

90 244

91 110

92 321

Mukautettu pääoma + tasoitusvastuut

9 756

10 437

11 205

90 244

91 743

93 671

Oman pääoman tuotto (tulos/pääoma)

6,2 %

5,5 %

5,9 %

0,8 %

1,0 %

1,3 %

Tulos + tas. vastuut

823

799

893

1 511

2 068

2 519

Oman pääoman tuotto ennen tasoitusvastuita

8,4 %

7,7 %

8,0 %

1,7 %

2,3 %

2,7 %

| (78) | Belgian viranomaiset ovat laskeneet oman pääoman tuoton 100 miljoonan euron suuruisen maksetun pääoman perusteella, eikä siinä ole otettu huomioon 50 miljoonan euron toissijaisia varoja, jotka oli investoitu mutta jotka maksettiin vasta vuonna 2009. |
| --- | --- |

(78)

Belgian viranomaiset ovat laskeneet oman pääoman tuoton 100 miljoonan euron suuruisen maksetun pääoman perusteella, eikä siinä ole otettu huomioon 50 miljoonan euron toissijaisia varoja, jotka oli investoitu mutta jotka maksettiin vasta vuonna 2009.

| (79) | Sen johdosta, että menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä epäiltiin sitä, olisiko yksityinen sijoittaja vaatinut korvausta maksamattomasta pääomasta, koska hän menettäisi sen konkurssin yhteydessä, Belgian viranomaiset totesivat pysyvänsä kannassaan, että 50 miljoonan euron pääomaa ei tule ottaa huomioon kannattavuutta laskettaessa, ennen kuin se oli tosiasiassa maksettu. Belgian viranomaiset katsovat, että konkurssin ainoa vaikutus (olettaen, että se johtaisi vaatimukseen maksaa merkityn pääoman saldo) olisi kyseisen investoinnin keston lyheneminen. Lisäksi viranomaiset totesivat, että siihen saakka, kunnes pääoma maksettiin vuonna 2009, ONDD pystyi sijoittamaan tämän 50 miljoonan euron pääoman vapaasti markkinoille hyötyäkseen siitä kertyvästä tuotosta. |
| --- | --- |

(79)

Sen johdosta, että menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä epäiltiin sitä, olisiko yksityinen sijoittaja vaatinut korvausta maksamattomasta pääomasta, koska hän menettäisi sen konkurssin yhteydessä, Belgian viranomaiset totesivat pysyvänsä kannassaan, että 50 miljoonan euron pääomaa ei tule ottaa huomioon kannattavuutta laskettaessa, ennen kuin se oli tosiasiassa maksettu. Belgian viranomaiset katsovat, että konkurssin ainoa vaikutus (olettaen, että se johtaisi vaatimukseen maksaa merkityn pääoman saldo) olisi kyseisen investoinnin keston lyheneminen. Lisäksi viranomaiset totesivat, että siihen saakka, kunnes pääoma maksettiin vuonna 2009, ONDD pystyi sijoittamaan tämän 50 miljoonan euron pääoman vapaasti markkinoille hyötyäkseen siitä kertyvästä tuotosta.

| (80) | Belgian viranomaiset katsovat niin ikään, että kahden prosentin tuottoaste, jota on käytetty vuoden 2004 ennusteissa ja joka on otettu huomioon taulukko 5:ssä esitetyissä laskelmissa, on pienempi kuin se, mitä yksityinen sijoittaja olisi todennäköisesti käyttänyt. Jos tuottoaste on 3,5 prosenttia, markkinariskeihin liittyvän vakuutustoiminnan ennustettu kannattavuus (oman pääoman tuotto mukautettuna tasoitusvastuilla) olisi Belgian viranomaisten mukaan noin 9,7–10,4 prosenttia vuosina 2005–2007 (ja kun tuottoaste on 2 prosenttia, kannattavuus olisi noin 7,7–8,4 prosenttia) (42). |
| --- | --- |

(80)

Belgian viranomaiset katsovat niin ikään, että kahden prosentin tuottoaste, jota on käytetty vuoden 2004 ennusteissa ja joka on otettu huomioon taulukko 5:ssä esitetyissä laskelmissa, on pienempi kuin se, mitä yksityinen sijoittaja olisi todennäköisesti käyttänyt. Jos tuottoaste on 3,5 prosenttia, markkinariskeihin liittyvän vakuutustoiminnan ennustettu kannattavuus (oman pääoman tuotto mukautettuna tasoitusvastuilla) olisi Belgian viranomaisten mukaan noin 9,7–10,4 prosenttia vuosina 2005–2007 (ja kun tuottoaste on 2 prosenttia, kannattavuus olisi noin 7,7–8,4 prosenttia) (42).

Pääoman tuottoaste -suhdeluvun käyttö

| (81) | Belgian viranomaiset pitävät pääoman tuottoaste -suhdeluvun (jäljempänä ”ROR” [Economic Return on Revenue]) käyttöä tarkoituksenmukaisimpana tapana arvioida investoinnin oletettua kannattavuutta, vaikka sitä ei käytetty etukäteen laadituissa taloudellisissa ennusteissa (ONDD:n liiketoimintasuunnitelma). Tämä luku lasketaan vertaamalla teknisiä tuloja (ennen siirtoja tasoitusvastuisiin) liikevaihtoon (vakuutusmaksuihin). Belgian viranomaiset pitävät ROR-suhdelukua sopivimpana menetelmänä seuraavista syistä:






  a) | Se lasketaan ennen Belgian vakavaraisuutta valvovan viranomaisen määräämiä tasoitusvastuita, joiden tarkoituksena on tasapainottaa tuloksia ajan mittaan ja kattaa tulevasta liiketoiminnasta mahdollisesti aiheutuvia tappioita. |
| --- | --- | --- |

(81)

Belgian viranomaiset pitävät pääoman tuottoaste -suhdeluvun (jäljempänä ”ROR” [Economic Return on Revenue]) käyttöä tarkoituksenmukaisimpana tapana arvioida investoinnin oletettua kannattavuutta, vaikka sitä ei käytetty etukäteen laadituissa taloudellisissa ennusteissa (ONDD:n liiketoimintasuunnitelma). Tämä luku lasketaan vertaamalla teknisiä tuloja (ennen siirtoja tasoitusvastuisiin) liikevaihtoon (vakuutusmaksuihin). Belgian viranomaiset pitävät ROR-suhdelukua sopivimpana menetelmänä seuraavista syistä:

a)

Se lasketaan ennen Belgian vakavaraisuutta valvovan viranomaisen määräämiä tasoitusvastuita, joiden tarkoituksena on tasapainottaa tuloksia ajan mittaan ja kattaa tulevasta liiketoiminnasta mahdollisesti aiheutuvia tappioita.

| b) | Se kuvastaa luottovakuutustoiminnan kannattavuutta tarkasti, koska se on erotettu puhtaasti taloudellisesta kannattavuudesta. Näin ollen se osoittaa kannattavuuden, joka liittyy luottovakuutustoiminnan ”ytimeen”. |
| --- | --- |

b)

Se kuvastaa luottovakuutustoiminnan kannattavuutta tarkasti, koska se on erotettu puhtaasti taloudellisesta kannattavuudesta. Näin ollen se osoittaa kannattavuuden, joka liittyy luottovakuutustoiminnan ”ytimeen”.

| (82) | Vuonna 2005 ROR-luku oli 16,5 prosenttia ja vuonna 2006 se oli 18,5 prosenttia. Nämä luvut osoittavat, että SA Ducroire oli kannattavampi (43) kuin luottovakuutusalan kolme suurinta toimijaa (Coface, Euler Hermes ja Atradius), joiden ROR-luvut vuosina 2005 ja 2006 olivat 9,7 ja 10,9 prosenttia, 16,0 ja 16,9 prosenttia sekä 9,3 ja 11,9 prosenttia. |
| --- | --- |

(82)

Vuonna 2005 ROR-luku oli 16,5 prosenttia ja vuonna 2006 se oli 18,5 prosenttia. Nämä luvut osoittavat, että SA Ducroire oli kannattavampi (43) kuin luottovakuutusalan kolme suurinta toimijaa (Coface, Euler Hermes ja Atradius), joiden ROR-luvut vuosina 2005 ja 2006 olivat 9,7 ja 10,9 prosenttia, 16,0 ja 16,9 prosenttia sekä 9,3 ja 11,9 prosenttia.

Oletetun kannattavuuden määrittäminen

| (83) | Sen johdosta, että komissio oli pitänyt epätodennäköisenä, että yksityinen sijoittaja käyttäisi ROR-lukua ainoana perusteena tulevan investoinnin kannattavuuden arvioimisessa, Belgian viranomaiset ehdottivat kahta uutta menetelmää osoittaakseen, että SA Ducroire oli riittävän kannattava, kun se pääomitettiin: a) ”CAPM-tasapainomalli” (jäljempänä ’CAPM’) (44), jonka avulla markkinoiden odottama tuotto tietyltä sijoituskohteelta voidaan arvioida riskin perusteella, ja b) luottovakuutuksenantajien kannattavuuden vertailu. |
| --- | --- |

(83)

Sen johdosta, että komissio oli pitänyt epätodennäköisenä, että yksityinen sijoittaja käyttäisi ROR-lukua ainoana perusteena tulevan investoinnin kannattavuuden arvioimisessa, Belgian viranomaiset ehdottivat kahta uutta menetelmää osoittaakseen, että SA Ducroire oli riittävän kannattava, kun se pääomitettiin: a) ”CAPM-tasapainomalli” (jäljempänä ’CAPM’) (44), jonka avulla markkinoiden odottama tuotto tietyltä sijoituskohteelta voidaan arvioida riskin perusteella, ja b) luottovakuutuksenantajien kannattavuuden vertailu.

| (84) | CAPM-mallin mukaan pääomakustannukset lasketaan seuraavalla kaavalla:





  Pääomakustannukset = riskitön korko + pääoman riskipreemio
  Pääomakustannukset = riskitön korko + varojen beetakerroin (*) [markkinariskipreemio]

  Tässä varojen beetakerroin edustaa kyseisten varojen tuoton volatiliteettia markkinoiden volatiliteettiin verrattuna. |
| --- | --- |

(84)

CAPM-mallin mukaan pääomakustannukset lasketaan seuraavalla kaavalla:

Pääomakustannukset = riskitön korko + pääoman riskipreemio

Pääomakustannukset = riskitön korko + varojen beetakerroin (*) [markkinariskipreemio]

Tässä varojen beetakerroin edustaa kyseisten varojen tuoton volatiliteettia markkinoiden volatiliteettiin verrattuna.

| (85) | Belgian viranomaisten laatimat arviot SA Ducroiren pääomakustannuksista on esitetty jäljempänä olevassa kuvassa. |
| --- | --- |

(85)

Belgian viranomaisten laatimat arviot SA Ducroiren pääomakustannuksista on esitetty jäljempänä olevassa kuvassa.

Image

| (86) | CAPM-tasapainomalliin perustuvien ONDD:n arvioiden mukaan vahinkovakuutusalalla Belgiassa toimiva yksityinen sijoittaja olisi vaatinut vähintään 7–8 prosentin tuottoa vuonna 2004. |
| --- | --- |

(86)

CAPM-tasapainomalliin perustuvien ONDD:n arvioiden mukaan vahinkovakuutusalalla Belgiassa toimiva yksityinen sijoittaja olisi vaatinut vähintään 7–8 prosentin tuottoa vuonna 2004.

| (87) | Määrittääkseen alan kannattavuutta koskevan historiallisen vertailuarvon Belgian viranomaiset laativat otoksen vakuutuksenantajista valitsemalla ne, jotka täyttivät seuraavat kriteerit: Ne ovat a) eurooppalaisia toimijoita, b) joiden päätoimiala on luottovakuuttaminen ja c) jotka ovat aktiivisia pääasiassa markkinariskeihin mutta myös muihin kuin markkinariskeihin liittyvässä vakuutustoiminnassa, pois luettuina yhtiöt, joiden osalta on käynnistetty valtiontukimenettely tai jotka on perustettu vuoden 2004 jälkeen, sekä otokseen valittujen yhtiöiden tytäryhtiöt. Otokseen sisältyy 11 vakuutuksenantajaa. Belgian viranomaisten mukaan pääasiassa markkinariskeihin liittyvässä toiminnassa mukana olevien luottovakuutusyhtiöiden oman pääoman tuotto on keskimäärin 6–7,5 prosenttia tarkasteltavana olevan ajanjakson mukaan (ts. kriisivuodet mukaan tai pois luettuina). Vuonna 2004 näiden 11 vakuutuksenantajan oman pääoman tuotto oli keskimäärin 7,8 prosenttia, kun taas kolmen markkinoilla olevan verrokkiyhtiön oman pääoman tuotto oli keskimäärin 13,3 prosenttia (katso taulukko 6).

  Taulukko 6


  Belgian toimittama luottovakuutuksenantajien kannattavuusvertailu


























  Markkinariskeihin liittyvän oman pääoman tuoton vertailuotoksen määrittämismenetelmä | | Oman pääoman tuotto (46), 2000–2009, prosenttiosuus |
| --- | --- | --- | --- |
| Yhtiöt | Pääkonttori | Markkinariskien arvioitu osuus (47) (%) | Bruttovakuutusmaksut milj. euroa, 2004 | Oman pääoman tuotto | Keskiarvot |
| Valintakriteeri | Otoksen koko | | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2001-2004 | 2003-2004 | 2001-2009 |
| ߦ | Luottovakuutuksenantajat, jotka ovat ICISAn ja Bernin unionin jäseniä (48) |

(87)

Määrittääkseen alan kannattavuutta koskevan historiallisen vertailuarvon Belgian viranomaiset laativat otoksen vakuutuksenantajista valitsemalla ne, jotka täyttivät seuraavat kriteerit: Ne ovat a) eurooppalaisia toimijoita, b) joiden päätoimiala on luottovakuuttaminen ja c) jotka ovat aktiivisia pääasiassa markkinariskeihin mutta myös muihin kuin markkinariskeihin liittyvässä vakuutustoiminnassa, pois luettuina yhtiöt, joiden osalta on käynnistetty valtiontukimenettely tai jotka on perustettu vuoden 2004 jälkeen, sekä otokseen valittujen yhtiöiden tytäryhtiöt. Otokseen sisältyy 11 vakuutuksenantajaa. Belgian viranomaisten mukaan pääasiassa markkinariskeihin liittyvässä toiminnassa mukana olevien luottovakuutusyhtiöiden oman pääoman tuotto on keskimäärin 6–7,5 prosenttia tarkasteltavana olevan ajanjakson mukaan (ts. kriisivuodet mukaan tai pois luettuina). Vuonna 2004 näiden 11 vakuutuksenantajan oman pääoman tuotto oli keskimäärin 7,8 prosenttia, kun taas kolmen markkinoilla olevan verrokkiyhtiön oman pääoman tuotto oli keskimäärin 13,3 prosenttia (katso taulukko 6).

Taulukko 6

Belgian toimittama luottovakuutuksenantajien kannattavuusvertailu

Markkinariskeihin liittyvän oman pääoman tuoton vertailuotoksen määrittämismenetelmä

Oman pääoman tuotto (46), 2000–2009, prosenttiosuus

Yhtiöt

Pääkonttori

Markkinariskien arvioitu osuus (47) (%)

Bruttovakuutusmaksut milj. euroa, 2004

Oman pääoman tuotto

Keskiarvot

Valintakriteeri

Otoksen koko

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2001-2004

2003-2004

2001-2009

ߦ

Luottovakuutuksenantajat, jotka ovat ICISAn ja Bernin unionin jäseniä (48)

115

Cesce

Espanja

60

51 (49)

2,3

5,2

7,3

6,0

3,5

8,3

2,3

– 24,0

10,4

4,1

4,5

1,8

KUKE

Puola

60

7

– 9,0

0,5

1,9

5,5

7,9

4,9

5,3

8,1

– 14,6

– 0,3

3,7

1,2

| ߦ | Eurooppalaiset luottovakuutuksenantajat (51) |
| --- | --- |

ߦ

Eurooppalaiset luottovakuutuksenantajat (51)

47

COSEC

Portugali

90

37

1,5

1,7

– 5,1

8,1

7,3

2,2

6,0

– 9,0

1,8

1,5

1,5

1,6

Prisma

Saksa

100

36

0,0

4,8

6,8

4,7

5,6

9,3

12,9

17,1

9,5

15,9

7,6

6,6

7,5

9,9

| ߦ | Yhtiöt, joiden päätoimiala on luottovakuuttaminen ja joiden toiminta keskittyy pääasiassa markkinariskeihin (45) |
| --- | --- |

ߦ

Yhtiöt, joiden päätoimiala on luottovakuuttaminen ja joiden toiminta keskittyy pääasiassa markkinariskeihin (45)

19

Crédito y Caución

Espanja

100

341

9,0

13,7

14,3

16,0

21,1

17,6

14,3

13,7

15,2

53,7

0,5

17,3

19,4

18,5

Baez

Bulgaria

60

0,5

4,7

8,7

5,3

11,5

10,6

14,2

4,7

4,7

9,2

| ߦ | Pois luettuina yhtiöt, joiden osalta on käynnistetty valtiontukimenettely (esimerkiksi SACE ja SACE BT) |
| --- | --- |

ߦ

Pois luettuina yhtiöt, joiden osalta on käynnistetty valtiontukimenettely (esimerkiksi SACE ja SACE BT)

16

Garant

Itävalta

50

4

– 7,3

– 5,6

0,6

1,3

3,2

-10,7

-7,3

-7,3

-3,1

Mehib

Unkari

90

6 (49)

0,2

0,8

2,2

0,8

-2,3

0,4

5,7

8,2

| ߦ | Pois luettuina vuoden 2004 jälkeen perustetut yhtiöt ja/tai luettelossa jo olevan yhtiön tytäryhtiöt |
| --- | --- |

ߦ

Pois luettuina vuoden 2004 jälkeen perustetut yhtiöt ja/tai luettelossa jo olevan yhtiön tytäryhtiöt

11

Atradius

Alankomaat

90

1079

1,8

– 17,5

3,4

10,1

16,8

14,5

19,4

– 22,1

– 12,5

– 0,5

6,8

1,5

Euler Hermes

Ranska

96

1567

13,7

13,2

16,7

14,5

18,4

17,7

17,3

21,8

4,5

1,3

15,7

16,4

13,9

COFACE

Ranska

83

903

11,3

11,8

9,2

3,2

13,2

11,5

13,4

11,2

15,1

3,7

– 15,0

9,3

12,4

7,3

Keskiarvo (50)

11,0

5,0

3,4

7,0

7,8

8,9

8,4

9,8

4,6

-0,8

5,8

7,4

6,0

Kolmen vertailuyhtiön keskiarvo (50)

8,1

0,8

10,4

13,3

16,0

14,3

18,8

-4,6

-8,7

8,2

11,9

7,6

Samankokoisten yhtiöiden keskiarvo (50)

3,1

4,7

5,3

5,8

6,2

6,2

6,4

8,0

2,2

4,7

5,5

5,3

| (88) | Belgian viranomaisten mukaan markkinariskeihin liittyvän vakuutustoiminnan oletettu kannattavuus ennen tasoitusvastuita (oman pääoman tuotto ennen tasoitusvastuita) viranomaisten vuonna 2011 skenaariossa 1B (ks. taulukko 5) uudelleen laskemien taloudellisten ennusteiden mukaisesti on linjassa sellaisen kannattavuuden kanssa, jonka yksityinen sijoittaja olisi odottanut saavutettavan vuonna 2004 (Belgian viranomaisten arviot perustuvat CAPM-tasapainomallilla laskettuihin pääomakustannuksiin ja luottovakuutuksenantajien kannattavuuden vertailuun; katso johdanto-osan 86 ja 87 kappale). |
| --- | --- |

(88)

Belgian viranomaisten mukaan markkinariskeihin liittyvän vakuutustoiminnan oletettu kannattavuus ennen tasoitusvastuita (oman pääoman tuotto ennen tasoitusvastuita) viranomaisten vuonna 2011 skenaariossa 1B (ks. taulukko 5) uudelleen laskemien taloudellisten ennusteiden mukaisesti on linjassa sellaisen kannattavuuden kanssa, jonka yksityinen sijoittaja olisi odottanut saavutettavan vuonna 2004 (Belgian viranomaisten arviot perustuvat CAPM-tasapainomallilla laskettuihin pääomakustannuksiin ja luottovakuutuksenantajien kannattavuuden vertailuun; katso johdanto-osan 86 ja 87 kappale).

Kirjanpidon eriyttäminen

| (89) | Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään komissio kehotti noudattamaan vientiluottovakuutuksia koskevan tiedonannon 4.3 kohtaa, jossa määrätään pitämään markkinariskejä ja muita kuin markkinariskejä koskevan vakuutustoiminnan hallinto ja kirjanpito erillisinä. Belgian viranomaiset katsoivat, ettei kirjanpidon eriyttäminen ollut tarpeellista. Lyhytaikaisia toimia (markkinariskit ja muut kuin markkinariskit) toteutettiin SA Ducroirella 1 päivän tammikuuta 2005 jälkeen osana olemassa olevan toiminnan siirtämistä. Belgian viranomaisten mukaan kirjanpitoa ei ole tarpeen eriyttää, koska SA Ducroire ei saa enää valtiontukea myöskään muihin kuin markkinariskeihin kohdistuvaan vakuutustoimintaan. |
| --- | --- |

(89)

Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään komissio kehotti noudattamaan vientiluottovakuutuksia koskevan tiedonannon 4.3 kohtaa, jossa määrätään pitämään markkinariskejä ja muita kuin markkinariskejä koskevan vakuutustoiminnan hallinto ja kirjanpito erillisinä. Belgian viranomaiset katsoivat, ettei kirjanpidon eriyttäminen ollut tarpeellista. Lyhytaikaisia toimia (markkinariskit ja muut kuin markkinariskit) toteutettiin SA Ducroirella 1 päivän tammikuuta 2005 jälkeen osana olemassa olevan toiminnan siirtämistä. Belgian viranomaisten mukaan kirjanpitoa ei ole tarpeen eriyttää, koska SA Ducroire ei saa enää valtiontukea myöskään muihin kuin markkinariskeihin kohdistuvaan vakuutustoimintaan.

V   TUEN ARVIOINTI

V.1   VALTIONTUEN OLEMASSAOLO

| (90) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätään, että jollei perussopimuksissa toisin määrätä, jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(90)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätään, että jollei perussopimuksissa toisin määrätä, jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (91) | Komission ensimmäinen tehtävä on arvioida kyseessä olevat toimenpiteet sen määrittämiseksi, ovatko ne SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Komissio analysoi seuraavissa kohdissa toimenpiteitä valtiontukea koskevien kriteerien perusteella. |
| --- | --- |

(91)

Komission ensimmäinen tehtävä on arvioida kyseessä olevat toimenpiteet sen määrittämiseksi, ovatko ne SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Komissio analysoi seuraavissa kohdissa toimenpiteitä valtiontukea koskevien kriteerien perusteella.

V.1.1   Edun olemassaolo

V.1.1.1   Valtion takauksesta johtuvan edun olemassaolo ja mahdolliset sisäiset varojensiirrot markkinariskien tukemiseksi ONDD:ssä (toimenpide 2)

| (92) | Vientiluottovakuutuksia koskevan tiedonannon 3.1 ja 3.2 kohdan mukaan vientiluottovakuutuksenantajille annettavista valtiontakauksista voi koitua edunsaajille taloudellista etua niiden kilpailijoihin nähden. Siksi 23 päivänä helmikuuta 2011 aloitetussa tutkinnassa (katso johdanto-osan 26 kappale) tarkasteltiin erityisesti valtiontakausta, jonka Belgia myönsi ONDD:lle sen markkinariskeihin liittyvää toimintaa varten. |
| --- | --- |

(92)

Vientiluottovakuutuksia koskevan tiedonannon 3.1 ja 3.2 kohdan mukaan vientiluottovakuutuksenantajille annettavista valtiontakauksista voi koitua edunsaajille taloudellista etua niiden kilpailijoihin nähden. Siksi 23 päivänä helmikuuta 2011 aloitetussa tutkinnassa (katso johdanto-osan 26 kappale) tarkasteltiin erityisesti valtiontakausta, jonka Belgia myönsi ONDD:lle sen markkinariskeihin liittyvää toimintaa varten.

| (93) | Syyskuun 1 päivänä 2003 perustettiin yritystili, joka Belgian viranomaisten mukaan ei ollut valtion takaama, ONDD:n lyhytaikaisia riskejä, markkinariskit mukaan luettuina, koskevaa toimintaa varten. |
| --- | --- |

(93)

Syyskuun 1 päivänä 2003 perustettiin yritystili, joka Belgian viranomaisten mukaan ei ollut valtion takaama, ONDD:n lyhytaikaisia riskejä, markkinariskit mukaan luettuina, koskevaa toimintaa varten.

| (94) | Koska ONDD:ssä ei ollut erillistä kirjanpitoa markkinariskeihin ja muihin kuin markkinariskeihin liittyvän vakuutustoiminnan erottamiseksi toisistaan, Belgian viranomaisia pyydettiin täsmentämään se osuus valtiontakauksesta, joka voitaisiin katsoa myönnetyksi markkinariskeihin liittyvään toimintaan 31 päivään elokuuta 2003 saakka. Viranomaisia pyydettiin lisäksi toimittamaan todisteet siitä, että tämän takauksen voimassaolo todella lakkasi 31 päivänä elokuuta 2003 eikä 1 päivänä tammikuuta 2005, jolloin SA Ducroire aloitti toimintansa. |
| --- | --- |

(94)

Koska ONDD:ssä ei ollut erillistä kirjanpitoa markkinariskeihin ja muihin kuin markkinariskeihin liittyvän vakuutustoiminnan erottamiseksi toisistaan, Belgian viranomaisia pyydettiin täsmentämään se osuus valtiontakauksesta, joka voitaisiin katsoa myönnetyksi markkinariskeihin liittyvään toimintaan 31 päivään elokuuta 2003 saakka. Viranomaisia pyydettiin lisäksi toimittamaan todisteet siitä, että tämän takauksen voimassaolo todella lakkasi 31 päivänä elokuuta 2003 eikä 1 päivänä tammikuuta 2005, jolloin SA Ducroire aloitti toimintansa.

| (95) | Belgian viranomaiset vahvistivat, että ONDD lopetti riskivakuutuksen tarjoamisen ”alueelle 1” (52) sijoittautuneille velallisille vuonna 1993. Vuoden 1993 jälkeen ONDD keskittyi vakuutustoiminnassaan yksinomaan muihin kuin markkinariskeihin liittyvään toimintaan. ONDD tarjosi vakuutuksia markkinariskeille ainoastaan poikkeuksellisin perustein. |
| --- | --- |

(95)

Belgian viranomaiset vahvistivat, että ONDD lopetti riskivakuutuksen tarjoamisen ”alueelle 1” (52) sijoittautuneille velallisille vuonna 1993. Vuoden 1993 jälkeen ONDD keskittyi vakuutustoiminnassaan yksinomaan muihin kuin markkinariskeihin liittyvään toimintaan. ONDD tarjosi vakuutuksia markkinariskeille ainoastaan poikkeuksellisin perustein.

| (96) | Kuten johdanto-osan 34 kappaleessa todetaan, Belgia selitti, että ennen toukokuuta 2004 markkinariskeihin liittyvän toiminnan osuus ONDD:ssä oli hyvin vähäinen. Lisäksi tuolloin katettujen markkinariskien prosenttiosuus oli hyvin pieni näiden riskien ja muiden kuin markkinariskien välisen yhteyden vuoksi. Tästä esitettiin seuraavanlainen esimerkki (53): ”Vakuutettu X myi tavaroita alueelle 1 sijoittautuneelle välittäjälle, joka puolestaan myi tavarat loppuasiakkaalle B, joka taas oli sijoittautunut alueelle 2. Useimmiten tavarat toimitettiin suoraan loppuasiakkaalle B. Välittäjän A vakuutetulta X saaman laskun maksaminen liittyi itse asiassa loppuasiakkaan B välittäjältä A saaman laskun maksamiseen. Vakuutetut eivät yleensä saaneet vakuutusta toiselta luottovakuutuksenantajalta, koska kyseisiin toimiin liittyi poliittisia riskejä siinä maassa, johon loppuasiakas B oli sijoittautunut.” |
| --- | --- |

(96)

Kuten johdanto-osan 34 kappaleessa todetaan, Belgia selitti, että ennen toukokuuta 2004 markkinariskeihin liittyvän toiminnan osuus ONDD:ssä oli hyvin vähäinen. Lisäksi tuolloin katettujen markkinariskien prosenttiosuus oli hyvin pieni näiden riskien ja muiden kuin markkinariskien välisen yhteyden vuoksi. Tästä esitettiin seuraavanlainen esimerkki (53): ”Vakuutettu X myi tavaroita alueelle 1 sijoittautuneelle välittäjälle, joka puolestaan myi tavarat loppuasiakkaalle B, joka taas oli sijoittautunut alueelle 2. Useimmiten tavarat toimitettiin suoraan loppuasiakkaalle B. Välittäjän A vakuutetulta X saaman laskun maksaminen liittyi itse asiassa loppuasiakkaan B välittäjältä A saaman laskun maksamiseen. Vakuutetut eivät yleensä saaneet vakuutusta toiselta luottovakuutuksenantajalta, koska kyseisiin toimiin liittyi poliittisia riskejä siinä maassa, johon loppuasiakas B oli sijoittautunut.”

| (97) | Belgian viranomaiset vahvistivat, ettei näille riskeille ollut saatavana vakuutusta muilta yksityisiltä luottovakuutuksenantajilta. |
| --- | --- |

(97)

Belgian viranomaiset vahvistivat, ettei näille riskeille ollut saatavana vakuutusta muilta yksityisiltä luottovakuutuksenantajilta.

| (98) | Johdanto-osan 93–95 kappaleissa esitettyjen seikkojen osalta arvioidaan, että näitä riskejä, jotka on teoriassa luokiteltu markkinariskeiksi (vakuutetun vientiyrityksen X ja välittäjän A välisen ensisijaisen suhteen vuoksi), pidetään käytännössä kuitenkin muina kuin markkinariskeinä tuolloisten markkinaolosuhteiden kannalta. Lisäksi se, että ONDD oli kattanut nämä riskit, oli ennen toukokuuta 2004 täysin poikkeuksellista, koska niiden osuus ONDD:n lyhytaikaisen portfolion vakuutusmaksuista oli alle [0–2 prosenttia] (vuosina 2000–2004) (ks. johdanto-osan 34 kappale). |
| --- | --- |

(98)

Johdanto-osan 93–95 kappaleissa esitettyjen seikkojen osalta arvioidaan, että näitä riskejä, jotka on teoriassa luokiteltu markkinariskeiksi (vakuutetun vientiyrityksen X ja välittäjän A välisen ensisijaisen suhteen vuoksi), pidetään käytännössä kuitenkin muina kuin markkinariskeinä tuolloisten markkinaolosuhteiden kannalta. Lisäksi se, että ONDD oli kattanut nämä riskit, oli ennen toukokuuta 2004 täysin poikkeuksellista, koska niiden osuus ONDD:n lyhytaikaisen portfolion vakuutusmaksuista oli alle [0–2 prosenttia] (vuosina 2000–2004) (ks. johdanto-osan 34 kappale).

| (99) | Belgian viranomaiset toimittivat myös todisteen siitä, että ONDD:n markkinariskeihin liittyvään vakuutustoimintaan myönnetyn valtiontakauksen voimassaolo lakkasi 1 päivänä syyskuuta 2003. Takaus raukesi sillä hetkellä, kun markkinariskit siirrettiin yritystilille. ONDD hankki OCA:n (54) hyväksynnän tälle tilille juuri siksi, ettei se ollut valtion takaama. Toimet, jotka ONDD suoritti omaan lukuunsa ilman valtion takausta, on määritelty kuninkaallisessa asetuksessa, joka julkaistiin 1 päivänä syyskuuta 2003 (jolloin se myös tuli voimaan). Asetuksessa eritellään myös tälle tilille kirjattavat toimenpiteet. Kuninkaallisen asetuksen tultua voimaan (55) kaikkiin riskeihin, jotka on katettu alle kaksi vuotta voimassa olevalla vientivakuutuksella, sovelletaan vuoden 1939 lain 3 pykälän 2 momenttia (ONDD:n omaan lukuun harjoittama vakuutustoiminta ilman valtion takausta). |
| --- | --- |

(99)

Belgian viranomaiset toimittivat myös todisteen siitä, että ONDD:n markkinariskeihin liittyvään vakuutustoimintaan myönnetyn valtiontakauksen voimassaolo lakkasi 1 päivänä syyskuuta 2003. Takaus raukesi sillä hetkellä, kun markkinariskit siirrettiin yritystilille. ONDD hankki OCA:n (54) hyväksynnän tälle tilille juuri siksi, ettei se ollut valtion takaama. Toimet, jotka ONDD suoritti omaan lukuunsa ilman valtion takausta, on määritelty kuninkaallisessa asetuksessa, joka julkaistiin 1 päivänä syyskuuta 2003 (jolloin se myös tuli voimaan). Asetuksessa eritellään myös tälle tilille kirjattavat toimenpiteet. Kuninkaallisen asetuksen tultua voimaan (55) kaikkiin riskeihin, jotka on katettu alle kaksi vuotta voimassa olevalla vientivakuutuksella, sovelletaan vuoden 1939 lain 3 pykälän 2 momenttia (ONDD:n omaan lukuun harjoittama vakuutustoiminta ilman valtion takausta).

| (100) | Näin ollen epäilykset, jotka komissio esitti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään siitä, että valtiontakauksesta olisi koitunut etua markkinariskeihin liittyvälle vakuutustoiminnalle, osoittautuivat perusteettomiksi. Valtiontakauksesta, joka ONDD:lle oli myönnetty elokuuhun 2003 saakka sen markkinariskeihin liittyvää toimintaa varten, ei katsota aiheutuneen kilpailuetua kilpailijoihin nähden, koska varsinaista markkinariskeihin liittyvää toimintaa ei ollut olemassa. Varsinaista markkinariskeihin liittyvää toimintaa ei myöskään pyritty kehittämään valtiontakauksen turvin. Voidaan siis päätellä, että koko lyhytaikaisiin riskeihin liittyvän toiminnan valtiontakaus päättyi 1 päivänä syyskuuta 2003. |
| --- | --- |

(100)

Näin ollen epäilykset, jotka komissio esitti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään siitä, että valtiontakauksesta olisi koitunut etua markkinariskeihin liittyvälle vakuutustoiminnalle, osoittautuivat perusteettomiksi. Valtiontakauksesta, joka ONDD:lle oli myönnetty elokuuhun 2003 saakka sen markkinariskeihin liittyvää toimintaa varten, ei katsota aiheutuneen kilpailuetua kilpailijoihin nähden, koska varsinaista markkinariskeihin liittyvää toimintaa ei ollut olemassa. Varsinaista markkinariskeihin liittyvää toimintaa ei myöskään pyritty kehittämään valtiontakauksen turvin. Voidaan siis päätellä, että koko lyhytaikaisiin riskeihin liittyvän toiminnan valtiontakaus päättyi 1 päivänä syyskuuta 2003.

| (101) | ONDD:ssä ei tehty sisäisiä varojensiirtoja markkinariskeihin liittyvään toimintaan, koska tällä alalla ei ollut varsinaista liiketoimintaa. Varsinaista markkinariskeihin liittyvää toimintaa ei pyritty kehittämään sillä perusteella, että siihen olisi siirretty varoja muihin kuin markkinariskeihin liittyvästä toiminnasta (katso johdanto-osan 98 kappale). Näin ollen ei ole todisteita siitä, että ONDD:ssä olisi siirretty varoja markkinariskeihin liittyvään toimintaan tai että ONDD:lle olisi koitunut etua tällaisista siirroista. |
| --- | --- |

(101)

ONDD:ssä ei tehty sisäisiä varojensiirtoja markkinariskeihin liittyvään toimintaan, koska tällä alalla ei ollut varsinaista liiketoimintaa. Varsinaista markkinariskeihin liittyvää toimintaa ei pyritty kehittämään sillä perusteella, että siihen olisi siirretty varoja muihin kuin markkinariskeihin liittyvästä toiminnasta (katso johdanto-osan 98 kappale). Näin ollen ei ole todisteita siitä, että ONDD:ssä olisi siirretty varoja markkinariskeihin liittyvään toimintaan tai että ONDD:lle olisi koitunut etua tällaisista siirroista.

| (102) | Toimenpiteestä 1 ja toimenpiteestä 2 ei aiheudu SEUT-sopimuksen 107 artiklassa tarkoitettua etua. Sen vuoksi nämä toimenpiteet eivät ole valtiontukea. |
| --- | --- |

(102)

Toimenpiteestä 1 ja toimenpiteestä 2 ei aiheudu SEUT-sopimuksen 107 artiklassa tarkoitettua etua. Sen vuoksi nämä toimenpiteet eivät ole valtiontukea.

| (103) | Näin ollen muita valtiontukea koskevia kriteereitä (valtion varat, valikoivuus, kilpailun vääristyminen) ei analysoida jäljempänä toimenpiteiden 1 ja 2 osalta. |
| --- | --- |

(103)

Näin ollen muita valtiontukea koskevia kriteereitä (valtion varat, valikoivuus, kilpailun vääristyminen) ei analysoida jäljempänä toimenpiteiden 1 ja 2 osalta.

V.1.1.2   SA Ducroirelle myönnetystä pääomasta aiheutuvan edun olemassaolo (toimenpide 3)

Arvioinnin laajuus sen määrittämiseksi, onko SA Ducroirelle myönnetty pääoma valtiontukea

| (104) | Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen (ks. tämän päätöksen johdanto-osan 27 ja 28 kappale) mukaan SA Ducroirelle myönnetystä alkupääomasta on vähennettävä seuraavat kaksi summaa, sillä ne eivät ole valtiontukea:






  a) | se osa pääomaa, jolla tuetaan muihin kuin markkinariskeihin liittyvää vakuutustoimintaa (ensimmäinen poissulkukriteeri) |
| --- | --- | --- |

(104)

Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen (ks. tämän päätöksen johdanto-osan 27 ja 28 kappale) mukaan SA Ducroirelle myönnetystä alkupääomasta on vähennettävä seuraavat kaksi summaa, sillä ne eivät ole valtiontukea:

a)

se osa pääomaa, jolla tuetaan muihin kuin markkinariskeihin liittyvää vakuutustoimintaa (ensimmäinen poissulkukriteeri)

| b) | se osa pääomaa, jolla jo tuettiin markkinariskeihin liittyvän toiminnan vakuuttamista ONDD:ssä ja joka vain siirrettiin SA Ducroirelle kyseisen vakuutustoiminnan siirtämisen yhteydessä. Kyseessä oli pelkästään olemassa olevan liiketoiminnan ja siihen liittyvän pääoman oikeudellisen muodon muutos. Postipankin (Banque Postalen) perustamista koskevassa päätöksessä (56) noudatetun lähestymistavan perusteella tällaisesta pääoman siirrosta ei aiheudu uutta etua kyseiselle taloudelliselle toiminnalle, eikä sitä näin ollen voida pitää tukena (toinen poissulkukriteeri). |
| --- | --- |

b)

se osa pääomaa, jolla jo tuettiin markkinariskeihin liittyvän toiminnan vakuuttamista ONDD:ssä ja joka vain siirrettiin SA Ducroirelle kyseisen vakuutustoiminnan siirtämisen yhteydessä. Kyseessä oli pelkästään olemassa olevan liiketoiminnan ja siihen liittyvän pääoman oikeudellisen muodon muutos. Postipankin (Banque Postalen) perustamista koskevassa päätöksessä (56) noudatetun lähestymistavan perusteella tällaisesta pääoman siirrosta ei aiheudu uutta etua kyseiselle taloudelliselle toiminnalle, eikä sitä näin ollen voida pitää tukena (toinen poissulkukriteeri).

| (105) | Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä kehitetyn lähestymistavan mukaisesti komission on aloitettava soveltamalla näitä kahta poissulkukriteeriä. |
| --- | --- |

(105)

Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä kehitetyn lähestymistavan mukaisesti komission on aloitettava soveltamalla näitä kahta poissulkukriteeriä.

| (106) | Belgia on kuitenkin esittänyt argumentin, joka perustuu toiseen poissulkukriteeriin ja jonka perusteella — jos se pitäisi paikkansa — voitaisiin välittömästi sulkea pois mahdollisuus luokitella toimenpide 3 tueksi. Sen vuoksi komissio osoittaa ensin, ettei tämä argumentti pidä paikkaansa, ennen kuin se alkaa soveltaa kahta menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitettyä poissulkukriteeriä. |
| --- | --- |

(106)

Belgia on kuitenkin esittänyt argumentin, joka perustuu toiseen poissulkukriteeriin ja jonka perusteella — jos se pitäisi paikkansa — voitaisiin välittömästi sulkea pois mahdollisuus luokitella toimenpide 3 tueksi. Sen vuoksi komissio osoittaa ensin, ettei tämä argumentti pidä paikkaansa, ennen kuin se alkaa soveltaa kahta menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitettyä poissulkukriteeriä.

Kumoamisperusteet Belgian väitteelle siitä, että 150 miljoonan euron kokonaissumma liittyi vuonna 2004 siirrettyyn vakuutustoimintaan

| (107) | Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen perusteella Belgia vetosi etuunsa ja täsmensi toista poissulkukriteeriä, jonka mukaan pääoma, jolla ONDD:ssä jo tuettiin olemassa olevaa markkinariskeihin liittyvää vakuutustoimintaa juuri ennen sen siirtoa SA Ducroirelle 1 päivänä tammikuuta 2005, ei ole valtiontukea. Tarkemmin sanottuna Belgia katsoo, että koko 150 miljoonan euron alkupääoma, joka myönnettiin SA Ducroirelle, muodosti taloudellisen pääoman, joka liittyi siirrettyyn lyhytaikaiseen vakuutustoimintaan (sekä markkinariskeihin liittyvä että muihin kuin markkinariskeihin liittyvä). Se katsoo, että SA Ducroiren perustamisessa 150 miljoonan euron alkupääoman turvin oli kyseessä yksinkertaisesti olemassa olevan liiketoiminnan ja siihen liittyvän pääoman oikeudellisen muodon muutos. Tämä tarkoitti sitä, ettei myönnetty alkupääoma ollut valtiontukea miltään osin. Näin ollen Belgia toteaa, ettei ole tarpeen todentaa, miten SA Ducroire käytti tämän pääoman myöhemmin (ts. käytettiinkö se markkinariskeihin vai muihin kuin markkinariskeihin liittyvään toimintaan — ensimmäinen poissulkukriteeri), koska se ei voinut olla valtiontukea. |
| --- | --- |

(107)

Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen perusteella Belgia vetosi etuunsa ja täsmensi toista poissulkukriteeriä, jonka mukaan pääoma, jolla ONDD:ssä jo tuettiin olemassa olevaa markkinariskeihin liittyvää vakuutustoimintaa juuri ennen sen siirtoa SA Ducroirelle 1 päivänä tammikuuta 2005, ei ole valtiontukea. Tarkemmin sanottuna Belgia katsoo, että koko 150 miljoonan euron alkupääoma, joka myönnettiin SA Ducroirelle, muodosti taloudellisen pääoman, joka liittyi siirrettyyn lyhytaikaiseen vakuutustoimintaan (sekä markkinariskeihin liittyvä että muihin kuin markkinariskeihin liittyvä). Se katsoo, että SA Ducroiren perustamisessa 150 miljoonan euron alkupääoman turvin oli kyseessä yksinkertaisesti olemassa olevan liiketoiminnan ja siihen liittyvän pääoman oikeudellisen muodon muutos. Tämä tarkoitti sitä, ettei myönnetty alkupääoma ollut valtiontukea miltään osin. Näin ollen Belgia toteaa, ettei ole tarpeen todentaa, miten SA Ducroire käytti tämän pääoman myöhemmin (ts. käytettiinkö se markkinariskeihin vai muihin kuin markkinariskeihin liittyvään toimintaan — ensimmäinen poissulkukriteeri), koska se ei voinut olla valtiontukea.

| (108) | Väitteensä tueksi Belgian viranomaiset korostivat, että SA Ducroirelle myönnettyä 150 miljoonan euron pääomaa tarvittiin vuoden 2005 alusta. Belgian viranomaiset pitivät tämän suuruista pääomaa perusteltuna niiden ”nykyisten standardien” mukaan, jotka on laadittu Solvenssi II -direktiivin antamisen yhteydessä (57) (ns. ”vakiomenetelmä”, joka perustuu esimerkiksi vaikutustutkimuksessa määritettyihin teknisiin parametreihin — Belgian osalta ”QIS5”, päivätty maaliskuussa 2011), kaikkien SA Ducroireen kohdistuvien riskien kannalta lukuun ottamatta poliittisia riskejä, joiden yhteydessä käytettiin sisäistä mallintamista näiden riskien vakuuttamiseen tarvittavan pääoman määrittämiseksi. Kuten taulukon 2 kohdassa ”Solvenssi II ja sisäinen mallintaminen poliittisten riskien osalta” on esitetty, [125–150] miljoonan euron pääoma tarvittiin kattamaan vuonna 2009 oletetun laajuinen toiminta. |
| --- | --- |

(108)

Väitteensä tueksi Belgian viranomaiset korostivat, että SA Ducroirelle myönnettyä 150 miljoonan euron pääomaa tarvittiin vuoden 2005 alusta. Belgian viranomaiset pitivät tämän suuruista pääomaa perusteltuna niiden ”nykyisten standardien” mukaan, jotka on laadittu Solvenssi II -direktiivin antamisen yhteydessä (57) (ns. ”vakiomenetelmä”, joka perustuu esimerkiksi vaikutustutkimuksessa määritettyihin teknisiin parametreihin — Belgian osalta ”QIS5”, päivätty maaliskuussa 2011), kaikkien SA Ducroireen kohdistuvien riskien kannalta lukuun ottamatta poliittisia riskejä, joiden yhteydessä käytettiin sisäistä mallintamista näiden riskien vakuuttamiseen tarvittavan pääoman määrittämiseksi. Kuten taulukon 2 kohdassa ”Solvenssi II ja sisäinen mallintaminen poliittisten riskien osalta” on esitetty, [125–150] miljoonan euron pääoma tarvittiin kattamaan vuonna 2009 oletetun laajuinen toiminta.

| (109) | Komissio toteaa, että ”siirrettyihin toimintoihin liittyvän pääoman” käsite määritellään komission 21 päivänä joulukuuta 2005 tekemässä päätöksessä ”Postipankin (Banque Postale) perustamiseen ja toimintaan liittyvät toimenpiteet” (58). Kyseisessä tapauksessa todettiin, ettei siirtoon sisältynyt uutta pääomaa, koska uuteen perustettuun oikeushenkilöön (”La Banque Postale”) siirrettiin vain omat varat, jotka liittyivät La Posten rahoituspalvelutoimintaan. Toisin sanoen kyse oli yksinomaan omista varoista, jotka olivat jo olemassa ja jotka oli selvästi myönnetty siirrettyihin varoihin, oikeuksiin ja velvollisuuksiin jo aiemmin. Näin ollen analyysi koski pääomaa, joka oli jo virallisesti liitetty siirrettyihin liiketoimintoihin, eikä sellaisen pääoman prospektiivista arviointia, joka olisi ollut tarkoituksenmukaista myöntää uudelle laitokselle sen tulevan kehityksen tukemiseksi. |
| --- | --- |

(109)

Komissio toteaa, että ”siirrettyihin toimintoihin liittyvän pääoman” käsite määritellään komission 21 päivänä joulukuuta 2005 tekemässä päätöksessä ”Postipankin (Banque Postale) perustamiseen ja toimintaan liittyvät toimenpiteet” (58). Kyseisessä tapauksessa todettiin, ettei siirtoon sisältynyt uutta pääomaa, koska uuteen perustettuun oikeushenkilöön (”La Banque Postale”) siirrettiin vain omat varat, jotka liittyivät La Posten rahoituspalvelutoimintaan. Toisin sanoen kyse oli yksinomaan omista varoista, jotka olivat jo olemassa ja jotka oli selvästi myönnetty siirrettyihin varoihin, oikeuksiin ja velvollisuuksiin jo aiemmin. Näin ollen analyysi koski pääomaa, joka oli jo virallisesti liitetty siirrettyihin liiketoimintoihin, eikä sellaisen pääoman prospektiivista arviointia, joka olisi ollut tarkoituksenmukaista myöntää uudelle laitokselle sen tulevan kehityksen tukemiseksi.

| (110) | Kuten edellä on selitetty, lyhytaikaisiin markkinariskeihin ja muihin kuin markkinariskeihin liittyvää toimintaa, joka oli siirretty SA Ducroirelle, oli hallinnoitu ONDD:ssä yritystilin kautta 1 päivästä syyskuuta 2003 alkaen. Tälle tilille oli kohdistettu [45–70] miljoonan euron suuruinen pääoma. Kuten johdanto-osan 99 kappaleessa on esitetty, ONDD hankki kansallisen vakuutusvalvontaviranomaisen (OCA:n) hyväksynnän nimenomaan ja ainoastaan yritystilille (ja siihen liittyvälle [45–70] miljoonan euron pääomalle). OCA:n säännöissä ja valvonnassa käsiteltiin muun muassa vakavaraisuussääntöjen noudattamista (vähimmäistakuurahasto, muodostettava solvenssimarginaali) (59). Tuolloin voimassa olleiden vakavaraisuussääntöjen mukaan näiden lyhytaikaisten yritystiliin kohdistuvien toimintojen pääomitus oli riittävä. |
| --- | --- |

(110)

Kuten edellä on selitetty, lyhytaikaisiin markkinariskeihin ja muihin kuin markkinariskeihin liittyvää toimintaa, joka oli siirretty SA Ducroirelle, oli hallinnoitu ONDD:ssä yritystilin kautta 1 päivästä syyskuuta 2003 alkaen. Tälle tilille oli kohdistettu [45–70] miljoonan euron suuruinen pääoma. Kuten johdanto-osan 99 kappaleessa on esitetty, ONDD hankki kansallisen vakuutusvalvontaviranomaisen (OCA:n) hyväksynnän nimenomaan ja ainoastaan yritystilille (ja siihen liittyvälle [45–70] miljoonan euron pääomalle). OCA:n säännöissä ja valvonnassa käsiteltiin muun muassa vakavaraisuussääntöjen noudattamista (vähimmäistakuurahasto, muodostettava solvenssimarginaali) (59). Tuolloin voimassa olleiden vakavaraisuussääntöjen mukaan näiden lyhytaikaisten yritystiliin kohdistuvien toimintojen pääomitus oli riittävä.

| (111) | Tältä osin komissio toteaa, että 20 päivänä huhtikuuta 2004 päivätyn sisäisen muistion mukaan (60), jonka perusteella tehtiin päätös SA Ducroiren perustamisesta ja 150 miljoonan euron pääoman myöntämisestä sille, pääoma, joka oli tarkkaan ottaen myönnetty lyhytaikaisiin riskeihin liittyvään toimintaan, oli yritystilille kirjattu pääoma lisättynä 16 kuukauden pituisen ajanjakson (1 päivästä syyskuuta 200331 päivään joulukuuta 2004) tuotolla, jonka määräksi arvioitiin [0–5] miljoonaa euroa. Muistiossa todetaan, että ”yrityksen 150 miljoonan euron pääomasta [45–70] miljoonaa euroa oli peräisin yritystilille siirretyistä omista varoista”. Näin ollen komissio päättelee, että kun päätös SA Ducroiren perustamisesta tehtiin, pääoma, joka voitiin katsoa virallisesti kohdistetun lyhytaikaisiin riskeihin liittyvään toimintaan 31 päivänä joulukuuta 2004, oli määrältään vain [45–75] miljoonaa euroa ([45–70] miljoonaa euroa sekä arvioitu tuotto [0–5] miljoonaa euroa. Siten ainoastaan tämän [45–75] miljoonan euron pääoman siirto muodosti sen osan pääomaa, joka oli jo myönnetty lyhytaikaisiin riskeihin liittyvään toimintaan ONDD:ssä ja joka vain siirrettiin SA Ducroirelle. Tästä siirrosta ei siis voi aiheutua uudenlaista etua kyseiseen toimintaan, joten se ei voi myöskään olla valtiontukea. |
| --- | --- |

(111)

Tältä osin komissio toteaa, että 20 päivänä huhtikuuta 2004 päivätyn sisäisen muistion mukaan (60), jonka perusteella tehtiin päätös SA Ducroiren perustamisesta ja 150 miljoonan euron pääoman myöntämisestä sille, pääoma, joka oli tarkkaan ottaen myönnetty lyhytaikaisiin riskeihin liittyvään toimintaan, oli yritystilille kirjattu pääoma lisättynä 16 kuukauden pituisen ajanjakson (1 päivästä syyskuuta 200331 päivään joulukuuta 2004) tuotolla, jonka määräksi arvioitiin [0–5] miljoonaa euroa. Muistiossa todetaan, että ”yrityksen 150 miljoonan euron pääomasta [45–70] miljoonaa euroa oli peräisin yritystilille siirretyistä omista varoista”. Näin ollen komissio päättelee, että kun päätös SA Ducroiren perustamisesta tehtiin, pääoma, joka voitiin katsoa virallisesti kohdistetun lyhytaikaisiin riskeihin liittyvään toimintaan 31 päivänä joulukuuta 2004, oli määrältään vain [45–75] miljoonaa euroa ([45–70] miljoonaa euroa sekä arvioitu tuotto [0–5] miljoonaa euroa. Siten ainoastaan tämän [45–75] miljoonan euron pääoman siirto muodosti sen osan pääomaa, joka oli jo myönnetty lyhytaikaisiin riskeihin liittyvään toimintaan ONDD:ssä ja joka vain siirrettiin SA Ducroirelle. Tästä siirrosta ei siis voi aiheutua uudenlaista etua kyseiseen toimintaan, joten se ei voi myöskään olla valtiontukea.

| (112) | Tämän vuoksi komissio ei hyväksy Belgian väitettä siitä, että koko 150 miljoonan euron alkupääoma muodostaa pääoman, joka vain siirrettiin ja joka oli jo myönnetty ONDD:ssä siirrettyyn toimintaan, minkä vuoksi sitä ei voida pitää etuna. Komissio katsoo, että [45–75] miljoonan euron ja tosiasiassa merkityn 150 miljoonan euron välinen ero on lisäpääomaa, josta tälle toiminnalle on koitunut uudenlaista etua. |
| --- | --- |

(112)

Tämän vuoksi komissio ei hyväksy Belgian väitettä siitä, että koko 150 miljoonan euron alkupääoma muodostaa pääoman, joka vain siirrettiin ja joka oli jo myönnetty ONDD:ssä siirrettyyn toimintaan, minkä vuoksi sitä ei voida pitää etuna. Komissio katsoo, että [45–75] miljoonan euron ja tosiasiassa merkityn 150 miljoonan euron välinen ero on lisäpääomaa, josta tälle toiminnalle on koitunut uudenlaista etua.

| (113) | Komissio toteaa myös, että vuoden 2004 sisäiset muistiot, joissa vahvistettiin ONDD:n päätös 150 miljoonan euron pääoman myöntämisestä SA Ducroirelle (summa on huomattavasti suurempi kuin yritystilille kohdistettu [45–75] miljoonan euron summa), osoittavat, että ONDD pohti erilaisia skenaarioita tulevan SA Ducroiren vakuutustoiminnan kasvulle. Näin ollen 150 miljoonan euron pääoman tarve määritettiin SA Ducroiren toiminnan tulevaa kasvua koskevien hypoteesien perusteella. Voidaan siis todeta, että Belgian viranomaisten soveltama lähestymistapa oli tavallaan jättää etua koskevan analyysin soveltamisalasta pois koko se pääoma, joka uuden yrityksen voitiin olettaa tarvitsevan sen tulevan kehityksen tukemiseksi. Tällaista lähestymistapaa ei voida hyväksyä. Vain siitä pääomasta, jolla olemassa olevan oikeushenkilön sisällä siirrettyjä toimia (ONDD:n lyhytaikaisiin riskeihin liittyvää vakuutustoimintaa) jo virallisesti tuettiin, ei muodostu uudenlaista etua, koska sillä jo tuettiin kyseisiä toimia. Sitä vastoin lisäpääomasta muodostuu uudenlaista etua, koska kyseistä toimintaa ei tuettu tällä pääomalla ennen siirtoa. Päätöstä perustaa SA Ducroire ja myöntää sille 150 miljoonan euron pääoma ei siis voida pitää pelkästään olemassa olevan toiminnan oikeudellisen muodon muutoksena, johon liittyy siirrettyyn toimintaan myönnetyn pääoman pelkkä siirto. Näin ollen Belgian viranomaisten väite siitä, että jo vuonna voitiin ennakoida, että SA Ducroire tarvitsisi 150 miljoonan euron pääoman vuonna 2009 sen liiketoiminnan oletetun kasvun perusteella, on epäolennainen. Belgian viranomaiset eivät millään tavoin osoita, että tämä 150 miljoonan euron pääoma oli jo myönnetty ONDD:ssä lyhytaikaisiin riskeihin liittyvään toimintaan ennen sen siirtoa SA Ducroirelle ja että tästä 150 miljoonan euron pääomasta ei koituisi uudenlaista etua tälle toiminnalle. |
| --- | --- |

(113)

Komissio toteaa myös, että vuoden 2004 sisäiset muistiot, joissa vahvistettiin ONDD:n päätös 150 miljoonan euron pääoman myöntämisestä SA Ducroirelle (summa on huomattavasti suurempi kuin yritystilille kohdistettu [45–75] miljoonan euron summa), osoittavat, että ONDD pohti erilaisia skenaarioita tulevan SA Ducroiren vakuutustoiminnan kasvulle. Näin ollen 150 miljoonan euron pääoman tarve määritettiin SA Ducroiren toiminnan tulevaa kasvua koskevien hypoteesien perusteella. Voidaan siis todeta, että Belgian viranomaisten soveltama lähestymistapa oli tavallaan jättää etua koskevan analyysin soveltamisalasta pois koko se pääoma, joka uuden yrityksen voitiin olettaa tarvitsevan sen tulevan kehityksen tukemiseksi. Tällaista lähestymistapaa ei voida hyväksyä. Vain siitä pääomasta, jolla olemassa olevan oikeushenkilön sisällä siirrettyjä toimia (ONDD:n lyhytaikaisiin riskeihin liittyvää vakuutustoimintaa) jo virallisesti tuettiin, ei muodostu uudenlaista etua, koska sillä jo tuettiin kyseisiä toimia. Sitä vastoin lisäpääomasta muodostuu uudenlaista etua, koska kyseistä toimintaa ei tuettu tällä pääomalla ennen siirtoa. Päätöstä perustaa SA Ducroire ja myöntää sille 150 miljoonan euron pääoma ei siis voida pitää pelkästään olemassa olevan toiminnan oikeudellisen muodon muutoksena, johon liittyy siirrettyyn toimintaan myönnetyn pääoman pelkkä siirto. Näin ollen Belgian viranomaisten väite siitä, että jo vuonna voitiin ennakoida, että SA Ducroire tarvitsisi 150 miljoonan euron pääoman vuonna 2009 sen liiketoiminnan oletetun kasvun perusteella, on epäolennainen. Belgian viranomaiset eivät millään tavoin osoita, että tämä 150 miljoonan euron pääoma oli jo myönnetty ONDD:ssä lyhytaikaisiin riskeihin liittyvään toimintaan ennen sen siirtoa SA Ducroirelle ja että tästä 150 miljoonan euron pääomasta ei koituisi uudenlaista etua tälle toiminnalle.

| (114) | Lisäksi voidaan todeta, että vaikka liiketoiminnan oletetun kasvun tukemiseksi tarvittava pääoma olisi tämän analyysin osalta asianmukainen kriteeri (mitä komissio epäilee), komissio tekisi seuraavat huomautukset:






  a) | Ensinnäkin vuonna 2004 laaditut taloudelliset ennusteet koskivat vain vuosia 2005–2007. Vaikka liiketoiminnan tukemiseen tarvittava pääoma olisi asianmukainen kriteeri tässä analyysissa (minkä komissio siis kiistää), ei voida hyväksyä sitä, että se perustuisi vuoden 2009 oletettuun toiminnan tasoon, koska sitä ei ollut edes arvioitu vuonna 2004. |
| --- | --- | --- |

(114)

Lisäksi voidaan todeta, että vaikka liiketoiminnan oletetun kasvun tukemiseksi tarvittava pääoma olisi tämän analyysin osalta asianmukainen kriteeri (mitä komissio epäilee), komissio tekisi seuraavat huomautukset:

a)

Ensinnäkin vuonna 2004 laaditut taloudelliset ennusteet koskivat vain vuosia 2005–2007. Vaikka liiketoiminnan tukemiseen tarvittava pääoma olisi asianmukainen kriteeri tässä analyysissa (minkä komissio siis kiistää), ei voida hyväksyä sitä, että se perustuisi vuoden 2009 oletettuun toiminnan tasoon, koska sitä ei ollut edes arvioitu vuonna 2004.

| b) | Toiseksi ei voida hyväksyä Belgian viranomaisten ehdottamaa menetelmää tarvittavan pääoman arvioimiseksi eli Solvenssi II -direktiivin mukaisen menetelmän ja poliittisia riskejä koskevan sisäisen mallintamisen soveltamista. Tämä menetelmä ei sisältynyt vuoden 2004 sisäisiin muistioihin, joiden perusteella ONDD:n hallitus teki 20 päivänä huhtikuuta 2004 päätöksen perustaa SA Ducroire ja myöntää sille tietty määrä pääomaa, koska tätä menetelmää ei ollut tuolloin vielä edes olemassa (sen on määrä tulla voimaan vasta 1 päivänä tammikuuta 2014). ONDD sovelsi menetelmää ensimmäistä kertaa vasta vuonna 2011, ja sitä kehitetään edelleen. Belgian vakuutusvalvontaviranomainen ei myöskään ole vielä validoinut poliittisten riskien sisäisen mallintamisen menetelmää, mikä on vastoin Solvenssi II -direktiivin vaatimuksia (61). On epäasiallista käyttää sellaista menetelmää, jota ei ollut olemassa vuonna 2004, kuten Solvenssi II, jonka osalta lukuisat laskentaparametrit ja toimeenpanoaikataulu eivät ole vielä valmiit (ne ovat yhä QIS-vaiheessa). Sellainen näkemys, että SA Ducroiren tarvitsema taloudellinen pääoma, kun se perustettiin vuonna 2005 ONDD:ssä jo olemassa olevan toiminnan jatkamiseksi, olisi määritettävä Solvenssi II -direktiivin vaatimusten perusteella, vaikka direktiiviä ei ollut tuolloin edes olemassa ja vaikka lainsäätäjät olisivat joka tapauksessa suunnitelleet direktiiviä varten siirtymäkauden järjestelyjä, vaikuttaa kohtuuttomalta. Muunlaisen päätelmän tekeminen merkitsisi samaa kuin että kumotaan valvontaviranomaisen hyväksymä yritystilillä olevan pääoman määrä ([45–70] miljoonaa euroa) (solvenssimarginaali) (62), vaikka valvontaviranomainen oli tuolloin pitänyt tätä pääomaa riittävänä voimassa olleiden vakavaraisuussääntöjen nojalla. |
| --- | --- |

b)

Toiseksi ei voida hyväksyä Belgian viranomaisten ehdottamaa menetelmää tarvittavan pääoman arvioimiseksi eli Solvenssi II -direktiivin mukaisen menetelmän ja poliittisia riskejä koskevan sisäisen mallintamisen soveltamista. Tämä menetelmä ei sisältynyt vuoden 2004 sisäisiin muistioihin, joiden perusteella ONDD:n hallitus teki 20 päivänä huhtikuuta 2004 päätöksen perustaa SA Ducroire ja myöntää sille tietty määrä pääomaa, koska tätä menetelmää ei ollut tuolloin vielä edes olemassa (sen on määrä tulla voimaan vasta 1 päivänä tammikuuta 2014). ONDD sovelsi menetelmää ensimmäistä kertaa vasta vuonna 2011, ja sitä kehitetään edelleen. Belgian vakuutusvalvontaviranomainen ei myöskään ole vielä validoinut poliittisten riskien sisäisen mallintamisen menetelmää, mikä on vastoin Solvenssi II -direktiivin vaatimuksia (61). On epäasiallista käyttää sellaista menetelmää, jota ei ollut olemassa vuonna 2004, kuten Solvenssi II, jonka osalta lukuisat laskentaparametrit ja toimeenpanoaikataulu eivät ole vielä valmiit (ne ovat yhä QIS-vaiheessa). Sellainen näkemys, että SA Ducroiren tarvitsema taloudellinen pääoma, kun se perustettiin vuonna 2005 ONDD:ssä jo olemassa olevan toiminnan jatkamiseksi, olisi määritettävä Solvenssi II -direktiivin vaatimusten perusteella, vaikka direktiiviä ei ollut tuolloin edes olemassa ja vaikka lainsäätäjät olisivat joka tapauksessa suunnitelleet direktiiviä varten siirtymäkauden järjestelyjä, vaikuttaa kohtuuttomalta. Muunlaisen päätelmän tekeminen merkitsisi samaa kuin että kumotaan valvontaviranomaisen hyväksymä yritystilillä olevan pääoman määrä ([45–70] miljoonaa euroa) (solvenssimarginaali) (62), vaikka valvontaviranomainen oli tuolloin pitänyt tätä pääomaa riittävänä voimassa olleiden vakavaraisuussääntöjen nojalla.

| (115) | ONDD:n hallitus (kokous 20 päivänä huhtikuuta 2004) käytti eri menetelmää eli Cooken suhdelukua SA Ducroiren pääomavaatimusten määrittämisessä ja otti samalla huomioon, että yrityksen on oltava tarpeeksi uskottava kilpailijoidensa silmissä. Laskelmissa käytetty suhdeluku ei ole 8 prosenttia, kuten Basel I -säännöissä määrätään, vaan 10 prosenttia. Siten vuonna 2004 laadittuihin pääomavaatimuslaskelmiin sisältyi 2 prosentin turvallisuuspuskuri. Todettakoon, että vuoden 2004 loppua varten määritetty pääoma oli 66 miljoonaa euroa (63), mikä on paljon vähemmän kuin 150 miljoonan euron merkitty pääoma. |
| --- | --- |

(115)

ONDD:n hallitus (kokous 20 päivänä huhtikuuta 2004) käytti eri menetelmää eli Cooken suhdelukua SA Ducroiren pääomavaatimusten määrittämisessä ja otti samalla huomioon, että yrityksen on oltava tarpeeksi uskottava kilpailijoidensa silmissä. Laskelmissa käytetty suhdeluku ei ole 8 prosenttia, kuten Basel I -säännöissä määrätään, vaan 10 prosenttia. Siten vuonna 2004 laadittuihin pääomavaatimuslaskelmiin sisältyi 2 prosentin turvallisuuspuskuri. Todettakoon, että vuoden 2004 loppua varten määritetty pääoma oli 66 miljoonaa euroa (63), mikä on paljon vähemmän kuin 150 miljoonan euron merkitty pääoma.

| (116) | Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään komissio kritisoi Cooken suhdeluvun käyttämistä tarvittavan pääoman määrittämiseen sillä perusteella, että pankkialan sääntöjen (kuten Cooken suhdeluvun) soveltaminen luottovakuutuksenantajiin ei välttämättä ole asianmukaista, kun otetaan huomioon moninaiset erot luottovakuutuksenantajien ja pankkien olettamissa riskeissä (katso menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 90 kappale). Tältä osin Belgia ei ole osoittanut, että luottovakuutuslaitokset soveltaisivat käytännössä Basel-sääntöjä (Cooken suhdeluku), joita lainsäädännössä sovelletaan yksinomaan pankkialalle, tai että luottoluokituslaitokset tai vakuutusvalvontaviranomaiset suosittelisivat niiden käyttöä. |
| --- | --- |

(116)

Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään komissio kritisoi Cooken suhdeluvun käyttämistä tarvittavan pääoman määrittämiseen sillä perusteella, että pankkialan sääntöjen (kuten Cooken suhdeluvun) soveltaminen luottovakuutuksenantajiin ei välttämättä ole asianmukaista, kun otetaan huomioon moninaiset erot luottovakuutuksenantajien ja pankkien olettamissa riskeissä (katso menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 90 kappale). Tältä osin Belgia ei ole osoittanut, että luottovakuutuslaitokset soveltaisivat käytännössä Basel-sääntöjä (Cooken suhdeluku), joita lainsäädännössä sovelletaan yksinomaan pankkialalle, tai että luottoluokituslaitokset tai vakuutusvalvontaviranomaiset suosittelisivat niiden käyttöä.

| (117) | ONDD:tä koskevan vuoden 1939 lain 8 pykälän soveltamisen osalta Belgian viranomaiset ovat vahvistaneet, ettei tätä lakia sovelleta SA Ducroireen. Lisäksi tämä artikla koskee ainoastaan ONDD:n omaan lukuun harjoittamia toimia, jotka ovat valtion takaamia, sekä valtion lukuun harjoittamia toimia. |
| --- | --- |

(117)

ONDD:tä koskevan vuoden 1939 lain 8 pykälän soveltamisen osalta Belgian viranomaiset ovat vahvistaneet, ettei tätä lakia sovelleta SA Ducroireen. Lisäksi tämä artikla koskee ainoastaan ONDD:n omaan lukuun harjoittamia toimia, jotka ovat valtion takaamia, sekä valtion lukuun harjoittamia toimia.

| (118) | Vaikka Belgia viittaa Standard & Poor'sin menetelmään, joka oli tuolloin olemassa luottovakuutuksenantajien pääomavaatimusten määrittämiseksi, on todettava, etteivät Belgian viranomaiset ole toimittaneet sellaista arviota pääomasta, jossa olisi käytetty tätä menetelmää. Myöskään ONDD ei käyttänyt tätä menetelmää vuonna 2004. |
| --- | --- |

(118)

Vaikka Belgia viittaa Standard & Poor'sin menetelmään, joka oli tuolloin olemassa luottovakuutuksenantajien pääomavaatimusten määrittämiseksi, on todettava, etteivät Belgian viranomaiset ole toimittaneet sellaista arviota pääomasta, jossa olisi käytetty tätä menetelmää. Myöskään ONDD ei käyttänyt tätä menetelmää vuonna 2004.

| (119) | Vaikka oletettaisiin, että SA Ducroiren liiketoiminnan oletetun kasvun tukemiseksi tarvittava pääoma olisi olennainen kriteeri tässä analyysissa (seikka, jonka komissio kiistää), Belgian viranomaiset eivät ole toimittaneet uusia todisteita, joilla voitaisiin osoittaa aukottomasti, että SA Ducroirelle siirrettyihin lyhytaikaisiin riskeihin liittyvän pääomavaatimuksen olisi oltava suurempi kuin ONDD:n yritystilillä vuoden 2004 lopussa ollut pääoma. |
| --- | --- |

(119)

Vaikka oletettaisiin, että SA Ducroiren liiketoiminnan oletetun kasvun tukemiseksi tarvittava pääoma olisi olennainen kriteeri tässä analyysissa (seikka, jonka komissio kiistää), Belgian viranomaiset eivät ole toimittaneet uusia todisteita, joilla voitaisiin osoittaa aukottomasti, että SA Ducroirelle siirrettyihin lyhytaikaisiin riskeihin liittyvän pääomavaatimuksen olisi oltava suurempi kuin ONDD:n yritystilillä vuoden 2004 lopussa ollut pääoma.

| (120) | Tältä osin komissio on osoittanut, että oli tarpeen kumota Belgian viranomaisten väite siitä, että 150 miljoonan euron alkupääoman myöntämisessä SA Ducroirelle vuonna 2004 oli kyse vain sen pääoman siirtämisestä, joka oli jo myönnetty ONDD:n lyhytaikaisiin riskeihin liittyvän toiminnan tukemiseksi. Komissio on katsonut, että pääoma, jolla jo tuettiin ONDD:n lyhytaikaisiin riskeihin liittyvää toimintaa ennen sen siirtämistä SA Ducroirelle, oli [45–75] miljoonaa euroa ja että tähän toimintaan myönnettiin näin ollen [75–100] miljoonan euron lisäpääoma. |
| --- | --- |

(120)

Tältä osin komissio on osoittanut, että oli tarpeen kumota Belgian viranomaisten väite siitä, että 150 miljoonan euron alkupääoman myöntämisessä SA Ducroirelle vuonna 2004 oli kyse vain sen pääoman siirtämisestä, joka oli jo myönnetty ONDD:n lyhytaikaisiin riskeihin liittyvän toiminnan tukemiseksi. Komissio on katsonut, että pääoma, jolla jo tuettiin ONDD:n lyhytaikaisiin riskeihin liittyvää toimintaa ennen sen siirtämistä SA Ducroirelle, oli [45–75] miljoonaa euroa ja että tähän toimintaan myönnettiin näin ollen [75–100] miljoonan euron lisäpääoma.

| (121) | On paikallaan tarkastella menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä kuvattua kahta poissulkukriteeriä. Ensimmäiseksi käsitellään toista poissulkukriteeriä. |
| --- | --- |

(121)

On paikallaan tarkastella menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä kuvattua kahta poissulkukriteeriä. Ensimmäiseksi käsitellään toista poissulkukriteeriä.

Se osa pääomaa, jolla jo tuettiin markkinariskeihin liittyvän toiminnan vakuuttamista ONDD:ssä ja joka vain siirrettiin SA Ducroirelle kyseisen vakuutustoiminnan siirtämisen yhteydessä (toinen poissulkukriteeri, jonka yksityiskohdat on esitetty menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä)

| (122) | Komissio totesi johdanto-osan 111 kappaleessa, että [45–75] miljoonan euron pääoma oli myönnetty ONDD:ssä lyhytaikaisiin riskeihin liittyvään toimintaan 31 päivänä joulukuuta 2004. Toisen poissulkukriteerin soveltamiseksi on siis arvioitava, mikä osuus vuoden 2004 lopussa lyhytaikaisiin riskeihin liittyvään toimintaan myönnetystä [45–75] miljoonasta eurosta on markkinariskeihin liittyvää pääomaa (64). Kuten edellä on kuvattu, nämä markkinariskit koostuivat ainoastaan Euroopan unioniin toukokuussa 2004 liittyneeseen kymmeneen valtioon sijoittautuneisiin velallisiin liittyvistä riskeistä. |
| --- | --- |

(122)

Komissio totesi johdanto-osan 111 kappaleessa, että [45–75] miljoonan euron pääoma oli myönnetty ONDD:ssä lyhytaikaisiin riskeihin liittyvään toimintaan 31 päivänä joulukuuta 2004. Toisen poissulkukriteerin soveltamiseksi on siis arvioitava, mikä osuus vuoden 2004 lopussa lyhytaikaisiin riskeihin liittyvään toimintaan myönnetystä [45–75] miljoonasta eurosta on markkinariskeihin liittyvää pääomaa (64). Kuten edellä on kuvattu, nämä markkinariskit koostuivat ainoastaan Euroopan unioniin toukokuussa 2004 liittyneeseen kymmeneen valtioon sijoittautuneisiin velallisiin liittyvistä riskeistä.

| (123) | Kuten edellä on niin ikään kuvattu, yritystilillä, jolla oli [45–75] miljoonan euron pääoma vuoden 2004 lopussa, ei ollut erillistä kirjanpitoa, jonka avulla olisi voitu määrittää tarkasti se pääoma, jolla tuettiin ainoastaan markkinariskeihin liittyvää toimintaa. Sen vuoksi on tarpeen arvioida se osa [45–75] miljoonasta eurosta, jolla voidaan kohtuudella katsoa tuetun markkinariskeihin liittyvää toimintaa. |
| --- | --- |

(123)

Kuten edellä on niin ikään kuvattu, yritystilillä, jolla oli [45–75] miljoonan euron pääoma vuoden 2004 lopussa, ei ollut erillistä kirjanpitoa, jonka avulla olisi voitu määrittää tarkasti se pääoma, jolla tuettiin ainoastaan markkinariskeihin liittyvää toimintaa. Sen vuoksi on tarpeen arvioida se osa [45–75] miljoonasta eurosta, jolla voidaan kohtuudella katsoa tuetun markkinariskeihin liittyvää toimintaa.

| (124) | Valvontaviranomaiselle vuonna 2004 toimitettujen tietojen mukaan nettositoumukset vuoden 2004 lopussa olivat 141,6 miljoonaa euroa kymmeneen uuteen jäsenvaltioon liittyvien riskien osalta ja 661,4 miljoonaa euroa kaikkien lyhytaikaisten vientivakuutusten osalta (65). Kun [45–75] miljoonaa euroa jaotellaan nettositoumusten mukaisten osuuksien perusteella, voidaan katsoa, että [10–25] miljoonaa euroa muodostaa pääoman, joka koskee kymmeneen uuteen jäsenvaltioon liittyviä riskejä, ennen kuin ne siirrettiin ONDD:n yritystililtä SA Ducroirelle. |
| --- | --- |

(124)

Valvontaviranomaiselle vuonna 2004 toimitettujen tietojen mukaan nettositoumukset vuoden 2004 lopussa olivat 141,6 miljoonaa euroa kymmeneen uuteen jäsenvaltioon liittyvien riskien osalta ja 661,4 miljoonaa euroa kaikkien lyhytaikaisten vientivakuutusten osalta (65). Kun [45–75] miljoonaa euroa jaotellaan nettositoumusten mukaisten osuuksien perusteella, voidaan katsoa, että [10–25] miljoonaa euroa muodostaa pääoman, joka koskee kymmeneen uuteen jäsenvaltioon liittyviä riskejä, ennen kuin ne siirrettiin ONDD:n yritystililtä SA Ducroirelle.

| (125) | Komissio toteaa, että pääoman jaottelu nettositoumusten mukaisesti on linjassa ONDD:n vuonna 2004 noudattaman lähestymistavan kanssa (66). |
| --- | --- |

(125)

Komissio toteaa, että pääoman jaottelu nettositoumusten mukaisesti on linjassa ONDD:n vuonna 2004 noudattaman lähestymistavan kanssa (66).

| (126) | Lisäksi komissio toteaa, että Belgian viranomaiset ja ONDD/SA Ducroire katsoivat edelleen menettelyn aikana, että muihin kuin markkinariskeihin liittyvässä toiminnassa tarvittiin enemmän pääomaa kuin markkinariskeihin liittyvässä toiminnassa tietyn vakuutetun summan osalta. Näin ollen [10–25] miljoonan euron summa on pikemminkin enimmäis- kuin vähimmäissumma. Komissio kuitenkin katsoo, että tämä luku on aiheellista säilyttää, koska se on yhdenmukainen ONDD:n vuonna 2004 noudattaman lähestymistavan kanssa. |
| --- | --- |

(126)

Lisäksi komissio toteaa, että Belgian viranomaiset ja ONDD/SA Ducroire katsoivat edelleen menettelyn aikana, että muihin kuin markkinariskeihin liittyvässä toiminnassa tarvittiin enemmän pääomaa kuin markkinariskeihin liittyvässä toiminnassa tietyn vakuutetun summan osalta. Näin ollen [10–25] miljoonan euron summa on pikemminkin enimmäis- kuin vähimmäissumma. Komissio kuitenkin katsoo, että tämä luku on aiheellista säilyttää, koska se on yhdenmukainen ONDD:n vuonna 2004 noudattaman lähestymistavan kanssa.

| (127) | Tämän perusteella komissio päättelee, että 150 miljoonan euron alkupääomasta [10–25] miljoonan euron osuus on sellainen, josta ei voida katsoa koituvan etua markkinariskeihin liittyvälle toiminnalle, koska sillä tuettiin tätä toimintaa jo ONDD:ssä (67). Tässä tapauksessa kyse oli yksinkertaisesti saman taloudellisen toiminnan ja siihen liittyvän pääoman oikeudellisen muodon muutoksesta. Tämä pääoma ja kyseisen toiminnan siirto SA Ducroirelle ei näin ollen voi olla valtiontukea. |
| --- | --- |

(127)

Tämän perusteella komissio päättelee, että 150 miljoonan euron alkupääomasta [10–25] miljoonan euron osuus on sellainen, josta ei voida katsoa koituvan etua markkinariskeihin liittyvälle toiminnalle, koska sillä tuettiin tätä toimintaa jo ONDD:ssä (67). Tässä tapauksessa kyse oli yksinkertaisesti saman taloudellisen toiminnan ja siihen liittyvän pääoman oikeudellisen muodon muutoksesta. Tämä pääoma ja kyseisen toiminnan siirto SA Ducroirelle ei näin ollen voi olla valtiontukea.

| (128) | Samaa päättelyä on sovellettava sen pääoman määrään, joka koski Romaniaan ja Bulgariaan sijoittautuneisiin velallisiin liittyviä riskejä. Vuonna 2007 muut kuin markkinariskit, jotka liittyivät Romaniaan ja Bulgariaan sijoittautuneisiin velallisiin, uudelleenluokiteltiin markkinariskeiksi, koska nämä valtiot liittyivät Euroopan unioniin. Pääomasta, jolla näitä riskejä tuettiin jo silloin, kun ne eivät olleet markkinariskejä, ei voi aiheutua uudenlaista etua pelkästään sillä perusteella, että näistä riskeistä tuli myöhemmin markkinariskejä. Siksi tätä pääomaa ei myöskään voida luokitella valtiontueksi. |
| --- | --- |

(128)

Samaa päättelyä on sovellettava sen pääoman määrään, joka koski Romaniaan ja Bulgariaan sijoittautuneisiin velallisiin liittyviä riskejä. Vuonna 2007 muut kuin markkinariskit, jotka liittyivät Romaniaan ja Bulgariaan sijoittautuneisiin velallisiin, uudelleenluokiteltiin markkinariskeiksi, koska nämä valtiot liittyivät Euroopan unioniin. Pääomasta, jolla näitä riskejä tuettiin jo silloin, kun ne eivät olleet markkinariskejä, ei voi aiheutua uudenlaista etua pelkästään sillä perusteella, että näistä riskeistä tuli myöhemmin markkinariskejä. Siksi tätä pääomaa ei myöskään voida luokitella valtiontueksi.

| (129) | Näin ollen pääoma, joka liittyy muihin kuin markkinariskeihin, joista tuli myöhemmin markkinariskejä, on suljettu pois analyysista, jossa tarkastellaan mahdollisesti koituneen edun olemassaoloa. Belgian viranomaiset arvioivat 16 päivänä toukokuuta 2012 päivätyissä huomautuksissaan Romaniaan ja Bulgariaan sijoittautuneisiin velallisiin liittyviä riskejä koskevan pääoman määräksi [0–2] miljoonaa euroa. Arvio perustuu oletukselle, että nämä riskit olivat markkinariskejä vuonna 2005. Toisaalta viranomaiset eivät ole toimittaneet arviota näihin riskeihin 31 päivänä joulukuuta 2006 liittyneestä pääomasta. Koska nämä riskit eivät olleet markkinariskejä vuonna 2005, Belgian viranomaisten arvio näihin riskeihin myönnetystä pääomasta on todennäköisesti liian pieni. Erilliset kirjanpidot, jotka ONDD laati takautuvasti tämän menettelyn osana (16 päivänä toukokuuta 2012 päivätyt huomautukset), osoittavat, että muihin kuin markkinariskeihin myönnetyn pääoman määrä oli [0–5] miljoonaa euroa pienempi vuonna 2007 kuin vuonna 2006. Tämä vähennys voidaan selittää Romaniaan ja Bulgariaan liittyvien riskien luokituksen muuttumisella (ne on katsottu markkinariskeiksi vuodesta 2007 alkaen), mutta myös muilla tekijöillä, esimerkiksi jälleenvakuutusperiaatteiden muuttumisella. Kaikkien saatavilla olevien tietojen perusteella voidaan kohtuudella katsoa, että ennen kuin Bulgariaan ja Romaniaan liittyvistä riskeistä tuli markkinariskejä, riskien tukemiseen käytetyn pääoman määrä oli [0–5] miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(129)

Näin ollen pääoma, joka liittyy muihin kuin markkinariskeihin, joista tuli myöhemmin markkinariskejä, on suljettu pois analyysista, jossa tarkastellaan mahdollisesti koituneen edun olemassaoloa. Belgian viranomaiset arvioivat 16 päivänä toukokuuta 2012 päivätyissä huomautuksissaan Romaniaan ja Bulgariaan sijoittautuneisiin velallisiin liittyviä riskejä koskevan pääoman määräksi [0–2] miljoonaa euroa. Arvio perustuu oletukselle, että nämä riskit olivat markkinariskejä vuonna 2005. Toisaalta viranomaiset eivät ole toimittaneet arviota näihin riskeihin 31 päivänä joulukuuta 2006 liittyneestä pääomasta. Koska nämä riskit eivät olleet markkinariskejä vuonna 2005, Belgian viranomaisten arvio näihin riskeihin myönnetystä pääomasta on todennäköisesti liian pieni. Erilliset kirjanpidot, jotka ONDD laati takautuvasti tämän menettelyn osana (16 päivänä toukokuuta 2012 päivätyt huomautukset), osoittavat, että muihin kuin markkinariskeihin myönnetyn pääoman määrä oli [0–5] miljoonaa euroa pienempi vuonna 2007 kuin vuonna 2006. Tämä vähennys voidaan selittää Romaniaan ja Bulgariaan liittyvien riskien luokituksen muuttumisella (ne on katsottu markkinariskeiksi vuodesta 2007 alkaen), mutta myös muilla tekijöillä, esimerkiksi jälleenvakuutusperiaatteiden muuttumisella. Kaikkien saatavilla olevien tietojen perusteella voidaan kohtuudella katsoa, että ennen kuin Bulgariaan ja Romaniaan liittyvistä riskeistä tuli markkinariskejä, riskien tukemiseen käytetyn pääoman määrä oli [0–5] miljoonaa euroa.

| (130) | Edellä esitetyn mukaisesti komissio katsoo, että markkinariskejä tuettiin jo [10–25] miljoonalla eurolla ennen 1 päivää tammikuuta 2005 ja että tämän pääoman ja kyseisen toiminnan siirrosta ei näin ollen voi koitua etua. Samalla tavalla [0–5] miljoonan euron määrällä tuettiin riskejä, joista tuli markkinariskejä 1 päivänä tammikuuta 2007 (Romania ja Bulgaria), jo ennen kuin niistä tuli markkinariskejä. |
| --- | --- |

(130)

Edellä esitetyn mukaisesti komissio katsoo, että markkinariskejä tuettiin jo [10–25] miljoonalla eurolla ennen 1 päivää tammikuuta 2005 ja että tämän pääoman ja kyseisen toiminnan siirrosta ei näin ollen voi koitua etua. Samalla tavalla [0–5] miljoonan euron määrällä tuettiin riskejä, joista tuli markkinariskejä 1 päivänä tammikuuta 2007 (Romania ja Bulgaria), jo ennen kuin niistä tuli markkinariskejä.

Se osa pääomaa, jolla tuettiin muihin kuin markkinariskeihin liittyvää toimintaa (menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä kuvattu ensimmäinen poissulkukriteeri)

| (131) | Kuten edellä on kuvattu, [45–75] miljoonan euron pääomalla tuettiin lyhytaikaisia riskejä jo ennen kuin ne siirrettiin ONDD:lle (katso johdanto-osan 120 kappale). Tästä [45–75] miljoonan euron määrästä on todettu edellä, että markkinariskien osuudeksi voidaan kohtuudella arvioida [10–25] miljoonaa euroa. Vastaavasti voidaan kohtuudella arvioida, että muiden kuin markkinariskien osuus on [35–50] miljoonaa euroa (mukaan luettuna [0–5] miljoonaa euroa Bulgariaan ja Romaniaan liittyvistä riskeistä, joista tuli markkinariskejä vuonna 2007). |
| --- | --- |

(131)

Kuten edellä on kuvattu, [45–75] miljoonan euron pääomalla tuettiin lyhytaikaisia riskejä jo ennen kuin ne siirrettiin ONDD:lle (katso johdanto-osan 120 kappale). Tästä [45–75] miljoonan euron määrästä on todettu edellä, että markkinariskien osuudeksi voidaan kohtuudella arvioida [10–25] miljoonaa euroa. Vastaavasti voidaan kohtuudella arvioida, että muiden kuin markkinariskien osuus on [35–50] miljoonaa euroa (mukaan luettuna [0–5] miljoonaa euroa Bulgariaan ja Romaniaan liittyvistä riskeistä, joista tuli markkinariskejä vuonna 2007).

| (132) | Kuten johdanto-osan 127 kappaleessa on perusteltu, koko [45–75] miljoonan euron siirrosta (mukaan luettuna muiden kuin markkinariskien osuus, jonka arvioitiin olevan [35–50] miljoonaa euroa) ei aiheudu etua, joten se suljetaan pois tuen olemassaoloa koskevasta analyysista. |
| --- | --- |

(132)

Kuten johdanto-osan 127 kappaleessa on perusteltu, koko [45–75] miljoonan euron siirrosta (mukaan luettuna muiden kuin markkinariskien osuus, jonka arvioitiin olevan [35–50] miljoonaa euroa) ei aiheudu etua, joten se suljetaan pois tuen olemassaoloa koskevasta analyysista.

| (133) | Näin ollen SA Ducroirelle myönnetystä 150 miljoonan euron alkupääomasta vain [75–100] miljoonaa euroa on lisäpääomaa eli uutta pääomaa. Ainoastaan tämän [75–100] miljoonan euron myöntämisestä voi näin ollen aiheutua etua (ks. johdanto-osan 120 kappale). |
| --- | --- |

(133)

Näin ollen SA Ducroirelle myönnetystä 150 miljoonan euron alkupääomasta vain [75–100] miljoonaa euroa on lisäpääomaa eli uutta pääomaa. Ainoastaan tämän [75–100] miljoonan euron myöntämisestä voi näin ollen aiheutua etua (ks. johdanto-osan 120 kappale).

| (134) | Kuten menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 65 kappaleessa todettiin, jäsenvaltiot saavat tukea muihin kuin markkinariskeihin liittyvää vakuutustoimintaa, koska komissio katsoo, ettei näille riskeille ole markkinoita. Näin ollen kilpailu ei voi vääristyä muihin vakuutuksenantajiin nähden. Komissio kuitenkin toteaa, ettei SA Ducroire pitänyt erillistä kirjanpitoa markkinariskeihin ja muihin kuin markkinariskeihin liittyville toiminnoille. Muihin kuin markkinariskeihin liittyvään toimintaan ei virallisesti myönnetty pääomaa. Muihin kuin markkinariskeihin liittyvän toiminnan rahoittamiseen ei korvamerkitty 150 miljoonan euron pääomasta yhtään. Pelkästään muodollinen lähestymistapa voisi johtaa siihen, että [75–100] miljoonan euron lisäpääomaa ei suljettaisi pois ollenkaan. Tämä lähestymistapa olisi sitäkin perustellumpi, koska velvollisuudesta pitää erillistä kirjanpitoa on nimenomaisesti määrätty vientiluottovakuutuksia koskevan tiedonannon 4.3 kohdassa, ja tiedonanto on ollut voimassa vuodesta 1998 alkaen. On kuitenkin selvää, että suuri osa SA Ducroiren toiminnasta koskee muihin kuin markkinariskeihin liittyvän toiminnan vakuuttamista. SA Ducroire ei olisi voinut vakuuttaa näitä riskejä ilman riittävää pääomaa. Täten komissio voi hyväksyä sen, että [45–75] miljoonan euron (mukaan luettuna muihin kuin markkinariskeihin liittyvät [35–50] miljoonaa euroa) lisäksi valtiontuen ulkopuolelle suljetaan myös se osa pääomaa, jonka voidaan kohtuudella osoittaa käytetyn muihin kuin markkinariskeihin liittyvän vakuutustoiminnan tukemiseen. |
| --- | --- |

(134)

Kuten menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 65 kappaleessa todettiin, jäsenvaltiot saavat tukea muihin kuin markkinariskeihin liittyvää vakuutustoimintaa, koska komissio katsoo, ettei näille riskeille ole markkinoita. Näin ollen kilpailu ei voi vääristyä muihin vakuutuksenantajiin nähden. Komissio kuitenkin toteaa, ettei SA Ducroire pitänyt erillistä kirjanpitoa markkinariskeihin ja muihin kuin markkinariskeihin liittyville toiminnoille. Muihin kuin markkinariskeihin liittyvään toimintaan ei virallisesti myönnetty pääomaa. Muihin kuin markkinariskeihin liittyvän toiminnan rahoittamiseen ei korvamerkitty 150 miljoonan euron pääomasta yhtään. Pelkästään muodollinen lähestymistapa voisi johtaa siihen, että [75–100] miljoonan euron lisäpääomaa ei suljettaisi pois ollenkaan. Tämä lähestymistapa olisi sitäkin perustellumpi, koska velvollisuudesta pitää erillistä kirjanpitoa on nimenomaisesti määrätty vientiluottovakuutuksia koskevan tiedonannon 4.3 kohdassa, ja tiedonanto on ollut voimassa vuodesta 1998 alkaen. On kuitenkin selvää, että suuri osa SA Ducroiren toiminnasta koskee muihin kuin markkinariskeihin liittyvän toiminnan vakuuttamista. SA Ducroire ei olisi voinut vakuuttaa näitä riskejä ilman riittävää pääomaa. Täten komissio voi hyväksyä sen, että [45–75] miljoonan euron (mukaan luettuna muihin kuin markkinariskeihin liittyvät [35–50] miljoonaa euroa) lisäksi valtiontuen ulkopuolelle suljetaan myös se osa pääomaa, jonka voidaan kohtuudella osoittaa käytetyn muihin kuin markkinariskeihin liittyvän vakuutustoiminnan tukemiseen.

| (135) | Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä Belgiaa kehotettiin kehittämään menetelmä, jonka avulla voidaan määrittää se osa SA Ducroiren pääomaa, jolla voidaan katsoa tuetun markkinariskeihin liittyvää toimintaa, ja se osa, jolla tuettiin muihin kuin markkinariskeihin liittyvää toimintaa. Tämän komission pyynnön perusteella Belgian viranomaiset toimittivat ajanjaksolta 2005–2011 erilliset taseet ja tuloslaskelmat markkinariskeihin ja muihin kuin markkinariskeihin liittyvästä toiminnasta. Muihin kuin markkinariskeihin liittyvän toiminnan tase 31 päivänä joulukuuta 2011 sisälsi [70–110] miljoonaa euroa pääomaa. Markkinariskeihin liittyvän toiminnan taseessa pääoman määrä oli [40–80] miljoonaa euroa. Vaikka kirjanpidon eriyttäminen perustuu tiettyihin hypoteeseihin tai tietoihin, jotka voidaan osin vahvistaa takautuvan rekonstruktion avulla, komissio katsoo, että markkinariskeihin ja muihin kuin markkinariskeihin liittyvien toimintojen pääoman määrät 31 päivänä joulukuuta 2011 ovat kohtuulliset. |
| --- | --- |

(135)

Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä Belgiaa kehotettiin kehittämään menetelmä, jonka avulla voidaan määrittää se osa SA Ducroiren pääomaa, jolla voidaan katsoa tuetun markkinariskeihin liittyvää toimintaa, ja se osa, jolla tuettiin muihin kuin markkinariskeihin liittyvää toimintaa. Tämän komission pyynnön perusteella Belgian viranomaiset toimittivat ajanjaksolta 2005–2011 erilliset taseet ja tuloslaskelmat markkinariskeihin ja muihin kuin markkinariskeihin liittyvästä toiminnasta. Muihin kuin markkinariskeihin liittyvän toiminnan tase 31 päivänä joulukuuta 2011 sisälsi [70–110] miljoonaa euroa pääomaa. Markkinariskeihin liittyvän toiminnan taseessa pääoman määrä oli [40–80] miljoonaa euroa. Vaikka kirjanpidon eriyttäminen perustuu tiettyihin hypoteeseihin tai tietoihin, jotka voidaan osin vahvistaa takautuvan rekonstruktion avulla, komissio katsoo, että markkinariskeihin ja muihin kuin markkinariskeihin liittyvien toimintojen pääoman määrät 31 päivänä joulukuuta 2011 ovat kohtuulliset.

| (136) | Näin ollen komissio hyväksyy sen, että valtiontueksi luokittelusta suljetaan pois [70–110] miljoonaa euroa, koska kyseisellä määrällä itse asiassa tuetaan toimintaa, johon vientiluottovakuutuksia koskevan tiedonannon mukaan ei kohdistu kilpailua. |
| --- | --- |

(136)

Näin ollen komissio hyväksyy sen, että valtiontueksi luokittelusta suljetaan pois [70–110] miljoonaa euroa, koska kyseisellä määrällä itse asiassa tuetaan toimintaa, johon vientiluottovakuutuksia koskevan tiedonannon mukaan ei kohdistu kilpailua.

| (137) | Pääoma, jolla tuettiin lyhytaikaisia muita kuin markkinariskejä, kasvoi [35–50] miljoonasta eurosta (vuoden 2004 lopussa) [70–110] miljoonaan euroon (vuoden 2011 joulukuun lopussa); lisäys oli siis [35–60] miljoonaa euroa. Koska muihin kuin markkinariskeihin liittyvään toimintaan kuuluvaan [35–50] miljoonan euron pääomaan sisältyy [0–5] miljoonan euron osuus, joka kohdistuu Romaniaan ja Bulgariaan liittyviin riskeihin ja joka on uudelleenluokiteltu vuonna 2007 markkinariskeihin kuuluvaksi, muihin kuin markkinariskeihin liittyvän toiminnan pääoman bruttolisäys on [35–65] miljoonaa euroa. Toisin sanoen [75–100] miljoonan euron lisäpääomasta [35–65] miljoonalla eurolla tuettiin itse asiassa muihin kuin markkinariskeihin liittyvää toimintaa. |
| --- | --- |

(137)

Pääoma, jolla tuettiin lyhytaikaisia muita kuin markkinariskejä, kasvoi [35–50] miljoonasta eurosta (vuoden 2004 lopussa) [70–110] miljoonaan euroon (vuoden 2011 joulukuun lopussa); lisäys oli siis [35–60] miljoonaa euroa. Koska muihin kuin markkinariskeihin liittyvään toimintaan kuuluvaan [35–50] miljoonan euron pääomaan sisältyy [0–5] miljoonan euron osuus, joka kohdistuu Romaniaan ja Bulgariaan liittyviin riskeihin ja joka on uudelleenluokiteltu vuonna 2007 markkinariskeihin kuuluvaksi, muihin kuin markkinariskeihin liittyvän toiminnan pääoman bruttolisäys on [35–65] miljoonaa euroa. Toisin sanoen [75–100] miljoonan euron lisäpääomasta [35–65] miljoonalla eurolla tuettiin itse asiassa muihin kuin markkinariskeihin liittyvää toimintaa.

Päätelmä kahden poissulkukriteerin soveltamisesta ja lisäpääoman määrästä

| (138) | Yhteensä [70–110] miljoonan euron määrää ei voida katsoa valtiontueksi, koska tällä määrällä voidaan katsoa tuetun muihin kuin markkinariskeihin liittyvää toimintaa 31 päivänä joulukuuta 2011 (ensimmäinen poissulkukriteeri). Myöskään [10–25] miljoonan euron määrää ei voida luokitella valtiontueksi, koska voidaan katsoa, ettei siitä aiheudu etua, koska sillä oli jo tuettu markkinariskeihin liittyvää toimintaa, ennen kuin kyseiset riskit siirrettiin SA Ducroirelle 31 päivänä joulukuuta 2004 (toinen poissulkukriteeri). Myöskään [0–5] miljoonan euron määrää ei voida katsoa valtiontueksi, koska sillä jo tuettiin Bulgariaan ja Romaniaan liittyviä riskejä, ennen kuin niistä tuli markkinariskejä 1 päivänä tammikuuta 2007. |
| --- | --- |

(138)

Yhteensä [70–110] miljoonan euron määrää ei voida katsoa valtiontueksi, koska tällä määrällä voidaan katsoa tuetun muihin kuin markkinariskeihin liittyvää toimintaa 31 päivänä joulukuuta 2011 (ensimmäinen poissulkukriteeri). Myöskään [10–25] miljoonan euron määrää ei voida luokitella valtiontueksi, koska voidaan katsoa, ettei siitä aiheudu etua, koska sillä oli jo tuettu markkinariskeihin liittyvää toimintaa, ennen kuin kyseiset riskit siirrettiin SA Ducroirelle 31 päivänä joulukuuta 2004 (toinen poissulkukriteeri). Myöskään [0–5] miljoonan euron määrää ei voida katsoa valtiontueksi, koska sillä jo tuettiin Bulgariaan ja Romaniaan liittyviä riskejä, ennen kuin niistä tuli markkinariskejä 1 päivänä tammikuuta 2007.

| (139) | Näin ollen 150 miljoonan euron alkupääomasta vain 36,6 miljoonasta eurosta voi aiheutua etua, ja se voidaan katsoa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi. |
| --- | --- |

(139)

Näin ollen 150 miljoonan euron alkupääomasta vain 36,6 miljoonasta eurosta voi aiheutua etua, ja se voidaan katsoa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi.

| (140) | Toinen tapa esittää 36,6 miljoonan euron lopputulos on vähentää SA Ducroirelle myönnetystä 150 miljoonan euron alkupääomasta 1) [45–75] miljoonaa euroa, joka oli jo myönnetty lyhytaikaisten riskien tukemiseen ennen niiden siirtoa SA Ducroirelle (mukaan luettuna [0–5] miljoonaa euroa niihin riskeihin, jotka liittyivät Romaniaan ja Bulgariaan sijoittautuneisiin velallisiin ja joista tuli markkinariskejä 1 päivänä tammikuuta 2007), ja 2) [35–65] miljoonaa euroa, jolla tuettiin muihin kuin markkinariskeihin liittyvää toimintaa. Jäljelle jäävä summa on 36,6 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(140)

Toinen tapa esittää 36,6 miljoonan euron lopputulos on vähentää SA Ducroirelle myönnetystä 150 miljoonan euron alkupääomasta 1) [45–75] miljoonaa euroa, joka oli jo myönnetty lyhytaikaisten riskien tukemiseen ennen niiden siirtoa SA Ducroirelle (mukaan luettuna [0–5] miljoonaa euroa niihin riskeihin, jotka liittyivät Romaniaan ja Bulgariaan sijoittautuneisiin velallisiin ja joista tuli markkinariskejä 1 päivänä tammikuuta 2007), ja 2) [35–65] miljoonaa euroa, jolla tuettiin muihin kuin markkinariskeihin liittyvää toimintaa. Jäljelle jäävä summa on 36,6 miljoonaa euroa.

| (141) | Tämä pääoman jaottelua koskeva analyysi esitetään seuraavassa taulukossa: |
| --- | --- |

(141)

Tämä pääoman jaottelua koskeva analyysi esitetään seuraavassa taulukossa:

Image

| (142) | Lisäksi komissio tekee seuraavat huomautukset. Belgian viranomaiset väittävät, että lukuun ottamatta noin 7–13 miljoonan euron summaa (katso taulukko 2) koko 150 miljoonan euron pääoma myönnettiin vuonna 2004 epäsuorasti muihin kuin markkinariskeihin liittyvään toimintaan. Tämän ensimmäisen väitteen perusteella Belgia katsoo, että osa alun perin muihin kuin markkinariskeihin liittyvään toimintaan myönnetystä pääomasta siirrettiin markkinariskeihin liittyvään toimintaan vasta myöhemmin (vuosina 2007 ja 2008). Näin ollen Belgia katsoo, että vasta näistä pääomansiirroista voisi muodostua tukea ja että yksityisen sijoittajan testiä tulee soveltaa näihin määriin ajankohtana, jolloin niiden sisäinen siirto toteutettiin, eikä silloin, kun alkupääoma myönnettiin vuonna 2004. Tätä perustelua ei voida hyväksyä. |
| --- | --- |

(142)

Lisäksi komissio tekee seuraavat huomautukset. Belgian viranomaiset väittävät, että lukuun ottamatta noin 7–13 miljoonan euron summaa (katso taulukko 2) koko 150 miljoonan euron pääoma myönnettiin vuonna 2004 epäsuorasti muihin kuin markkinariskeihin liittyvään toimintaan. Tämän ensimmäisen väitteen perusteella Belgia katsoo, että osa alun perin muihin kuin markkinariskeihin liittyvään toimintaan myönnetystä pääomasta siirrettiin markkinariskeihin liittyvään toimintaan vasta myöhemmin (vuosina 2007 ja 2008). Näin ollen Belgia katsoo, että vasta näistä pääomansiirroista voisi muodostua tukea ja että yksityisen sijoittajan testiä tulee soveltaa näihin määriin ajankohtana, jolloin niiden sisäinen siirto toteutettiin, eikä silloin, kun alkupääoma myönnettiin vuonna 2004. Tätä perustelua ei voida hyväksyä.

| (143) | SA Ducroiren perustamisen aikaan ja sitä seuraavina vuosina 150 miljoonan euron pääomaa ei koskaan virallisesti myönnetty markkinariskeihin liittyvään toimintaan eikä muihin kuin markkinariskeihin liittyvään toimintaan. Pääomaa voitiin siis käyttää vapaasti markkinariskeihin tai muihin kuin markkinariskeihin liittyvään toimintaan (määrittämättöminä osuuksina) markkinatilanteen ja SA Ducroiren strategisten valintojen mukaan. Pääoma jaettiin markkinariskeihin ja muihin kuin markkinariskeihin liittyvään toimintaan vasta takautuvasti tämän menettelyn yhteydessä. Vuoden 2004 asiakirjoissa, sellaisina kuin Belgian viranomaiset ovat ne toimittaneet, pääomaa ei ole jaettu eri toimintoihin. Tämän vuoksi komissio ei voi hyväksyä sitä, että osa SA Ducroiren [75–100] miljoonan euron lisäpääomasta suljetaan pois tuen olemassaoloa koskevasta analyysista pelkästään sillä perusteella, että tätä määrää olisi aikanaan voitu käyttää muihin kuin markkinariskeihin liittyvän toiminnan tukemiseen. Kuten edellä on mainittu, tuen olemassaoloa koskevasta analyysista voidaan sulkea pois ainoastaan se osa [75–100] miljoonan euron lisäpääomasta, jolla voidaan osoittaa tosiasiassa tuetun muihin kuin markkinariskeihin liittyvää toimintaa. |
| --- | --- |

(143)

SA Ducroiren perustamisen aikaan ja sitä seuraavina vuosina 150 miljoonan euron pääomaa ei koskaan virallisesti myönnetty markkinariskeihin liittyvään toimintaan eikä muihin kuin markkinariskeihin liittyvään toimintaan. Pääomaa voitiin siis käyttää vapaasti markkinariskeihin tai muihin kuin markkinariskeihin liittyvään toimintaan (määrittämättöminä osuuksina) markkinatilanteen ja SA Ducroiren strategisten valintojen mukaan. Pääoma jaettiin markkinariskeihin ja muihin kuin markkinariskeihin liittyvään toimintaan vasta takautuvasti tämän menettelyn yhteydessä. Vuoden 2004 asiakirjoissa, sellaisina kuin Belgian viranomaiset ovat ne toimittaneet, pääomaa ei ole jaettu eri toimintoihin. Tämän vuoksi komissio ei voi hyväksyä sitä, että osa SA Ducroiren [75–100] miljoonan euron lisäpääomasta suljetaan pois tuen olemassaoloa koskevasta analyysista pelkästään sillä perusteella, että tätä määrää olisi aikanaan voitu käyttää muihin kuin markkinariskeihin liittyvän toiminnan tukemiseen. Kuten edellä on mainittu, tuen olemassaoloa koskevasta analyysista voidaan sulkea pois ainoastaan se osa [75–100] miljoonan euron lisäpääomasta, jolla voidaan osoittaa tosiasiassa tuetun muihin kuin markkinariskeihin liittyvää toimintaa.

| (144) | Toisaalta komissio huomauttaa, että vaikka hyväksyttäisiin Belgian argumentti siitä, että osa SA Ducroiren alkupääomasta myönnettiin muihin kuin markkinariskeihin liittyvään toimintaan, jolloin se ei kuuluisi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, tätä argumenttia sovellettaisiin 36,6 miljoonan euron määrään vain, jos Belgia pystyisi osoittamaan, että muihin kuin markkinariskeihin liittyvään toimintaan myönnetyn pääoman määrä oli suurempi kuin [70–110] miljoonaa euroa. (Mainittu 36,6 miljoonaa euroa on laskettu siten, että [70–110] miljoonan euron määrä, jolla tuettiin muihin kuin markkinariskeihin liittyvää toimintaa, on jo vähennetty 150 miljoonasta eurosta.) On kuitenkin selvää, ettei tätä määrää koskaan myönnetty muihin kuin markkinariskeihin liittyvään toimintaan vuonna 2004, koska sisäiset asiakirjat osoittavat, että 100 miljoonan euron pääoma oli riittävä kaikkien lyhytaikaisten riskien (sekä muiden kuin markkinariskien että markkinariskien) kattamiseksi vuoteen 2007 saakka. |
| --- | --- |

(144)

Toisaalta komissio huomauttaa, että vaikka hyväksyttäisiin Belgian argumentti siitä, että osa SA Ducroiren alkupääomasta myönnettiin muihin kuin markkinariskeihin liittyvään toimintaan, jolloin se ei kuuluisi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, tätä argumenttia sovellettaisiin 36,6 miljoonan euron määrään vain, jos Belgia pystyisi osoittamaan, että muihin kuin markkinariskeihin liittyvään toimintaan myönnetyn pääoman määrä oli suurempi kuin [70–110] miljoonaa euroa. (Mainittu 36,6 miljoonaa euroa on laskettu siten, että [70–110] miljoonan euron määrä, jolla tuettiin muihin kuin markkinariskeihin liittyvää toimintaa, on jo vähennetty 150 miljoonasta eurosta.) On kuitenkin selvää, ettei tätä määrää koskaan myönnetty muihin kuin markkinariskeihin liittyvään toimintaan vuonna 2004, koska sisäiset asiakirjat osoittavat, että 100 miljoonan euron pääoma oli riittävä kaikkien lyhytaikaisten riskien (sekä muiden kuin markkinariskien että markkinariskien) kattamiseksi vuoteen 2007 saakka.

Markkinatalouden ehdoin toimivan yksityisen sijoittajan toimintaperiaatteen soveltaminen

| (145) | Kun määritetään, onko tietystä toimenpiteestä aiheutunut taloudellista etua, on vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan pohdittava, olisiko markkinatalouden ehdoin toimiva, kooltaan kyseiseen yritykseen verrattavissa oleva sijoittaja tehnyt samoissa olosuhteissa samansuuruisen pääomasijoituksen (68) etenkin investointihetkellä käytettävissä olleiden tietojen ja ennustettavien kehitysnäkymien perusteella. |
| --- | --- |

(145)

Kun määritetään, onko tietystä toimenpiteestä aiheutunut taloudellista etua, on vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan pohdittava, olisiko markkinatalouden ehdoin toimiva, kooltaan kyseiseen yritykseen verrattavissa oleva sijoittaja tehnyt samoissa olosuhteissa samansuuruisen pääomasijoituksen (68) etenkin investointihetkellä käytettävissä olleiden tietojen ja ennustettavien kehitysnäkymien perusteella.

| (146) | Nyt käsiteltävänä olevassa tapauksessa on analysoitava, olisiko vuonna 2004 myönnettyjen 36,6 miljoonan euron toissijaisten varojen tuotto ollut riittävä markkinaehdoin toimivan yksityisen sijoittajan vakuuttamiseksi investoinnin kannattavuudesta. Näiden toissijaisten varojen tuottoa ei kuitenkaan voida tarkastella erillään koko pääomasta, koska toissijaiset varat on saatu jaottelemalla vuonna 2004 merkitty 150 miljoonan euron pääoma keinotekoisesti. On siis mahdotonta määrittää tarkasti, mikä tämän 36,6 miljoonan euron tuotto olisi ollut. Toisin sanoen tähän 36,6 miljoonaan euroon ei kohdistettu mistään tietystä toiminnasta saatua voittoa, koska erillistä kirjanpitoa ei ollut pidetty. Jotta yksityinen sijoittajan testiä voitaisiin soveltaa asianmukaisesti, komissio pitää välttämättömänä selvittää koko 150 miljoonan euron pääoman oletettu kannattavuus, jotta nähdään, oliko se riittävä. Muussa tapauksessa on tehtävä päätelmä, että 36,6 miljoonasta eurosta on aiheutunut etua. |
| --- | --- |

(146)

Nyt käsiteltävänä olevassa tapauksessa on analysoitava, olisiko vuonna 2004 myönnettyjen 36,6 miljoonan euron toissijaisten varojen tuotto ollut riittävä markkinaehdoin toimivan yksityisen sijoittajan vakuuttamiseksi investoinnin kannattavuudesta. Näiden toissijaisten varojen tuottoa ei kuitenkaan voida tarkastella erillään koko pääomasta, koska toissijaiset varat on saatu jaottelemalla vuonna 2004 merkitty 150 miljoonan euron pääoma keinotekoisesti. On siis mahdotonta määrittää tarkasti, mikä tämän 36,6 miljoonan euron tuotto olisi ollut. Toisin sanoen tähän 36,6 miljoonaan euroon ei kohdistettu mistään tietystä toiminnasta saatua voittoa, koska erillistä kirjanpitoa ei ollut pidetty. Jotta yksityinen sijoittajan testiä voitaisiin soveltaa asianmukaisesti, komissio pitää välttämättömänä selvittää koko 150 miljoonan euron pääoman oletettu kannattavuus, jotta nähdään, oliko se riittävä. Muussa tapauksessa on tehtävä päätelmä, että 36,6 miljoonasta eurosta on aiheutunut etua.

| (147) | Toinen mahdollisuus olisi soveltaa kertyneeseen kokonaistuottoon osuusmenetelmää, josta saataisiin kuitenkin sama tulos. |
| --- | --- |

(147)

Toinen mahdollisuus olisi soveltaa kertyneeseen kokonaistuottoon osuusmenetelmää, josta saataisiin kuitenkin sama tulos.

| (148) | Komissio ei myöskään katso, että [75–100] miljoonan euron lisäpääoman tuottoa olisi tarkasteltava yksinään siten, että siitä olisi suljettu pois [45–75] miljoonaa euroa, joka oli myönnetty lyhytaikaisiin riskeihin liittyvään toimintaan ennen sen siirtämistä SA Ducroirelle. ONDD olisi nimittäin voinut päättää lopettaa lyhytaikaisiin riskeihin liittyvän toimintansa ja periä tähän toimintaan tuolloin myönnetyn pääoman määrän eli [45–75] miljoonaa euroa takaisin (69). Siksi tätä [45–75] miljoonan euron määrää ei voida pitää uponneina kustannuksina. |
| --- | --- |

(148)

Komissio ei myöskään katso, että [75–100] miljoonan euron lisäpääoman tuottoa olisi tarkasteltava yksinään siten, että siitä olisi suljettu pois [45–75] miljoonaa euroa, joka oli myönnetty lyhytaikaisiin riskeihin liittyvään toimintaan ennen sen siirtämistä SA Ducroirelle. ONDD olisi nimittäin voinut päättää lopettaa lyhytaikaisiin riskeihin liittyvän toimintansa ja periä tähän toimintaan tuolloin myönnetyn pääoman määrän eli [45–75] miljoonaa euroa takaisin (69). Siksi tätä [45–75] miljoonan euron määrää ei voida pitää uponneina kustannuksina.

| (149) | Komissio aikoo osoittaa johdanto-osan seuraavissa kappaleissa, että 150 miljoonan euron oletettu tuotto ei ollut riittävä yksityisen sijoittajan vakuuttamiseksi siitä, että investointi kannattaa tehdä. Komissio osoittaa myös, että vaikka otetaan huomioon, että markkinariskeihin liittyvää toimintaa tuettiin [45–65] miljoonan euron pääomalla (36,6 miljoonaa euroa + [10–25] miljoonaa euroa) sekä tästä nimenomaisesta toiminnasta oletettavasti kertyvillä tuotoilla, tämän toiminnan oletettu kannattavuus oli silti riittämätön. |
| --- | --- |

(149)

Komissio aikoo osoittaa johdanto-osan seuraavissa kappaleissa, että 150 miljoonan euron oletettu tuotto ei ollut riittävä yksityisen sijoittajan vakuuttamiseksi siitä, että investointi kannattaa tehdä. Komissio osoittaa myös, että vaikka otetaan huomioon, että markkinariskeihin liittyvää toimintaa tuettiin [45–65] miljoonan euron pääomalla (36,6 miljoonaa euroa + [10–25] miljoonaa euroa) sekä tästä nimenomaisesta toiminnasta oletettavasti kertyvillä tuotoilla, tämän toiminnan oletettu kannattavuus oli silti riittämätön.

| (150) | Markkinatalouden ehdoin toimivan yksityisen sijoittajan kriteereitä on sovellettava etukäteen. Oikea aika arvioida, olisiko yksityinen sijoittaja tehnyt kyseisen investoinnin, on se ajankohta, jolloin pääomanlisäys tehtiin. Kun arvioidaan yksityisen sijoittajan kriteereitä, pääomanlisäyksen jälkeisiä kehityskulkuja ei tule ottaa huomioon. Lisäksi markkinatalouden ehdoin toimivan yksityisen sijoittajan periaatteen noudattaminen voidaan osoittaa ennalta laaditulla liiketoimintasuunnitelmalla, jonka perusteella päätös investoinnista tehtiin (70). Viimeaikaisen oikeuskäytännön (71) mukaan jäsenvaltio voi vedota ainoastaan objektiivisiin ja todennettaviin seikkoihin, jotka on otettu huomioon ennen päätöstä investoinnin tekemisestä tai päätöksen tekemisen hetkellä. Toisin sanoen voidaan edellyttää sellaisia seikkoja, jotka osoittavat, että kyseinen päätös perustui taloudellisiin arviointeihin, jotka ovat verrattavissa niihin, jotka järkevä yksityinen sijoittaja olisi tehnyt samankaltaisessa tilanteessa ennen investointia sen tulevan kannattavuuden määrittämiseksi. Pelkästään edun myöntämisen jälkeen tehtyihin taloudellisiin arviointeihin tai takautuvaan havaintoon siitä, että tehty investointi oli tosiasiassa kannattava, tai valitun toimintatavan myöhempiin perusteluihin ei kuitenkaan voida nojata, kun tehdään päätelmiä siitä, oliko jäsenvaltio päättänyt investoinnista samaan tapaan kuin markkinatalouden ehdoin toimiva yksityinen osakkeenomistaja. |
| --- | --- |

(150)

Markkinatalouden ehdoin toimivan yksityisen sijoittajan kriteereitä on sovellettava etukäteen. Oikea aika arvioida, olisiko yksityinen sijoittaja tehnyt kyseisen investoinnin, on se ajankohta, jolloin pääomanlisäys tehtiin. Kun arvioidaan yksityisen sijoittajan kriteereitä, pääomanlisäyksen jälkeisiä kehityskulkuja ei tule ottaa huomioon. Lisäksi markkinatalouden ehdoin toimivan yksityisen sijoittajan periaatteen noudattaminen voidaan osoittaa ennalta laaditulla liiketoimintasuunnitelmalla, jonka perusteella päätös investoinnista tehtiin (70). Viimeaikaisen oikeuskäytännön (71) mukaan jäsenvaltio voi vedota ainoastaan objektiivisiin ja todennettaviin seikkoihin, jotka on otettu huomioon ennen päätöstä investoinnin tekemisestä tai päätöksen tekemisen hetkellä. Toisin sanoen voidaan edellyttää sellaisia seikkoja, jotka osoittavat, että kyseinen päätös perustui taloudellisiin arviointeihin, jotka ovat verrattavissa niihin, jotka järkevä yksityinen sijoittaja olisi tehnyt samankaltaisessa tilanteessa ennen investointia sen tulevan kannattavuuden määrittämiseksi. Pelkästään edun myöntämisen jälkeen tehtyihin taloudellisiin arviointeihin tai takautuvaan havaintoon siitä, että tehty investointi oli tosiasiassa kannattava, tai valitun toimintatavan myöhempiin perusteluihin ei kuitenkaan voida nojata, kun tehdään päätelmiä siitä, oliko jäsenvaltio päättänyt investoinnista samaan tapaan kuin markkinatalouden ehdoin toimiva yksityinen osakkeenomistaja.

| (151) | Koska käsiteltävänä olevaan toimenpiteeseen ei osallistunut yksityisiä sijoittajia ja koska SA Ducroirea ei ole listattu pörssissä, parametri, jonka validius on arvioitava, on investoinnin oletettu tuotto siten kuin se voidaan päätellä käytettävissä olevista tiedoista ja tuolloin ennakoitavista kehitysnäkymistä (jotka periaatteessa ilmenevät ONDD:n vuonna 2004 laatimasta liiketoimintasuunnitelmasta). Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön (72) ja komission päätöksentekokäytännön (73) mukaan se, että pääomanlisäyksen väitetään olevan tarpeen, jotta yritys voi jatkaa toimintaansa tai jotta varmistetaan liiketoiminnan riittävä pääomittaminen vakavaraisuussääntöjen tai toimintaan liittyvien riskien arvioinnin perusteella, ei ole riittävä osoitus siitä, että markkinatalouden ehdoin toimivaa yksityistä sijoittajaa koskevaa periaatetta olisi noudatettu. Yksityinen sijoittaja, joka toimii normaalin markkinatalouden ehdoin, tekisi tällaisen pääomanlisäyksen vain, jos oletettu tuotto olisi riittävä investointihetkellä ja käytettävissä olevien tietojen sekä kyseisellä hetkellä ennakoitavien kehitysnäkymien perusteella (74). Siksi komissio korostaa, että Belgian argumentit, joilla se perustelee väitettään, jonka mukaan 150 miljoonan euron pääoma oli ”tarpeellinen” taloudellisista syistä ja/tai vakavaraisuussääntöjen vuoksi, eivät riitä osoittamaan, että markkinatalouden ehdoin toimiva sijoittaja olisi pitänyt tätä investointia riittävän kannattavana. |
| --- | --- |

(151)

Koska käsiteltävänä olevaan toimenpiteeseen ei osallistunut yksityisiä sijoittajia ja koska SA Ducroirea ei ole listattu pörssissä, parametri, jonka validius on arvioitava, on investoinnin oletettu tuotto siten kuin se voidaan päätellä käytettävissä olevista tiedoista ja tuolloin ennakoitavista kehitysnäkymistä (jotka periaatteessa ilmenevät ONDD:n vuonna 2004 laatimasta liiketoimintasuunnitelmasta). Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön (72) ja komission päätöksentekokäytännön (73) mukaan se, että pääomanlisäyksen väitetään olevan tarpeen, jotta yritys voi jatkaa toimintaansa tai jotta varmistetaan liiketoiminnan riittävä pääomittaminen vakavaraisuussääntöjen tai toimintaan liittyvien riskien arvioinnin perusteella, ei ole riittävä osoitus siitä, että markkinatalouden ehdoin toimivaa yksityistä sijoittajaa koskevaa periaatetta olisi noudatettu. Yksityinen sijoittaja, joka toimii normaalin markkinatalouden ehdoin, tekisi tällaisen pääomanlisäyksen vain, jos oletettu tuotto olisi riittävä investointihetkellä ja käytettävissä olevien tietojen sekä kyseisellä hetkellä ennakoitavien kehitysnäkymien perusteella (74). Siksi komissio korostaa, että Belgian argumentit, joilla se perustelee väitettään, jonka mukaan 150 miljoonan euron pääoma oli ”tarpeellinen” taloudellisista syistä ja/tai vakavaraisuussääntöjen vuoksi, eivät riitä osoittamaan, että markkinatalouden ehdoin toimiva sijoittaja olisi pitänyt tätä investointia riittävän kannattavana.

| (152) | Belgian viranomaiset perustivat kannattavuutta koskevan analyysinsa 28 päivänä syyskuuta 2004 päivättyyn liiketoimintasuunnitelmaan. SA Ducroire perustettiin 23 päivänä syyskuuta 2004. Sen toiminta alkoi kuitenkin vasta 1 päivänä tammikuuta 2005, koska lyhytaikaisten riskien portfolio kuului ONDD:lle 31 päivään joulukuuta 2004 saakka ja se siirrettiin uuteen yhtiöön tuona päivänä. Voidaan siis todeta, että vielä vähän ennen tuota päivämäärää ONDD olisi voinut peruuttaa investointipäätöksensä olemalla siirtämättä kyseiset riskit ja lakkauttamalla hiljattain perustetun oikeushenkilön. Näin ollen ONDD:n 28 päivänä syyskuuta 2004 päivätty liiketoimintasuunnitelma voidaan ottaa huomioon, kuten Belgian viranomaiset ovat pyytäneet. |
| --- | --- |

(152)

Belgian viranomaiset perustivat kannattavuutta koskevan analyysinsa 28 päivänä syyskuuta 2004 päivättyyn liiketoimintasuunnitelmaan. SA Ducroire perustettiin 23 päivänä syyskuuta 2004. Sen toiminta alkoi kuitenkin vasta 1 päivänä tammikuuta 2005, koska lyhytaikaisten riskien portfolio kuului ONDD:lle 31 päivään joulukuuta 2004 saakka ja se siirrettiin uuteen yhtiöön tuona päivänä. Voidaan siis todeta, että vielä vähän ennen tuota päivämäärää ONDD olisi voinut peruuttaa investointipäätöksensä olemalla siirtämättä kyseiset riskit ja lakkauttamalla hiljattain perustetun oikeushenkilön. Näin ollen ONDD:n 28 päivänä syyskuuta 2004 päivätty liiketoimintasuunnitelma voidaan ottaa huomioon, kuten Belgian viranomaiset ovat pyytäneet.

| (153) | Vuoden 2004 muistiinpanoista ja pöytäkirjoista käy ilmi, että ONDD:n päätös antaa SA Ducroirelle 150 miljoonan euron pääoma johtui pohjimmiltaan siitä, että ONDD halusi antaa tytäryhtiölleen ”riittävästi” alkupääomaa sen liiketoiminnan kehittämiseksi ja että [...] — ”100 miljoonan euron maksettu pääoma riittää vientiyritysten koko liikevaihdon kattaviin lyhytaikaisiin vakuutuksiin liittyvään toimintaan vuoteen 2007 saakka, mutta summaa on tarkistettava sen jälkeen” (75). Ei ole kuitenkaan varsinaisesti ja tarkemmin osoitettu, että oletettu tuleva kannattavuus olisi ollut tyydyttävä yksityisen sijoittajan kannalta. Oletettua kannattavuutta koskevan analyysin osalta vaikuttaa siltä, että ennakoitu myönteinen tulos kaikesta toiminnasta kolmen ensimmäisen vuoden aikana näyttää olleen ONDD:lle riittävä peruste investoinnin tekemiseksi. |
| --- | --- |

(153)

Vuoden 2004 muistiinpanoista ja pöytäkirjoista käy ilmi, että ONDD:n päätös antaa SA Ducroirelle 150 miljoonan euron pääoma johtui pohjimmiltaan siitä, että ONDD halusi antaa tytäryhtiölleen ”riittävästi” alkupääomaa sen liiketoiminnan kehittämiseksi ja että [...] — ”100 miljoonan euron maksettu pääoma riittää vientiyritysten koko liikevaihdon kattaviin lyhytaikaisiin vakuutuksiin liittyvään toimintaan vuoteen 2007 saakka, mutta summaa on tarkistettava sen jälkeen” (75). Ei ole kuitenkaan varsinaisesti ja tarkemmin osoitettu, että oletettu tuleva kannattavuus olisi ollut tyydyttävä yksityisen sijoittajan kannalta. Oletettua kannattavuutta koskevan analyysin osalta vaikuttaa siltä, että ennakoitu myönteinen tulos kaikesta toiminnasta kolmen ensimmäisen vuoden aikana näyttää olleen ONDD:lle riittävä peruste investoinnin tekemiseksi.

| (154) | Syyskuun 28 päivänä 2004 päivätyn liiketoimintasuunnitelman skenaariossa B olevien ennusteiden mukaan ONDD arvioi pääoman tuoton olevan kaikkien toimintojen osalta 1,3–1,9 prosenttia vuosina 2005, 2006 ja 2007, mikä on liiketoimintasuunnitelmassa olevan kuuden prosentin dynaamisen kasvuskenaarion mukaista (pääoman tuotto ennen tasoitusvastuita oli 2,8–4,3 prosenttia) (katso taulukko 4). On selvennettävä, että tämä tuotto perustuu 100 miljoonan euron pääomaan, eikä siinä oteta huomioon sitä 50 miljoonan euron pääomaosuutta, jota ei ollut maksettu, jolloin kannattavuus vaikuttaa suotuisammalta kuin se todellisuudessa onkaan. Huhtikuun 20 päivänä 2004 laadittuihin taloudellisiin ennusteisiin sisältyvä oletettu kannattavuusaste ei ollut tätä suurempi (katso taulukko 3). |
| --- | --- |

(154)

Syyskuun 28 päivänä 2004 päivätyn liiketoimintasuunnitelman skenaariossa B olevien ennusteiden mukaan ONDD arvioi pääoman tuoton olevan kaikkien toimintojen osalta 1,3–1,9 prosenttia vuosina 2005, 2006 ja 2007, mikä on liiketoimintasuunnitelmassa olevan kuuden prosentin dynaamisen kasvuskenaarion mukaista (pääoman tuotto ennen tasoitusvastuita oli 2,8–4,3 prosenttia) (katso taulukko 4). On selvennettävä, että tämä tuotto perustuu 100 miljoonan euron pääomaan, eikä siinä oteta huomioon sitä 50 miljoonan euron pääomaosuutta, jota ei ollut maksettu, jolloin kannattavuus vaikuttaa suotuisammalta kuin se todellisuudessa onkaan. Huhtikuun 20 päivänä 2004 laadittuihin taloudellisiin ennusteisiin sisältyvä oletettu kannattavuusaste ei ollut tätä suurempi (katso taulukko 3).

| (155) | Edellä esitetyn perusteella vaikuttaa siltä, että SA Ducroiren oletettu tuleva kannattavuus ei ollut riittävä, jotta markkinatalouden ehdoin toimiva yksityinen sijoittaja olisi vakuuttunut investoinnin järkevyydestä. Ensimmäisen kolmen vuoden oletettu tuotto oli pienempi kuin riskittömät korot (Belgian hallituksen pitkäaikaisten joukkovelkakirjalainojen tuotto). Belgian hallituksen pitkäaikaisten joukkovelkakirjalainojen keskimääräinen korko vuonna 2004 oli 4,15 prosenttia (76). Vaikka tasoitusvastuut otettaisiin huomioon, oletettu tuotto olisi silti vain riskittömien korkojen tasolla. |
| --- | --- |

(155)

Edellä esitetyn perusteella vaikuttaa siltä, että SA Ducroiren oletettu tuleva kannattavuus ei ollut riittävä, jotta markkinatalouden ehdoin toimiva yksityinen sijoittaja olisi vakuuttunut investoinnin järkevyydestä. Ensimmäisen kolmen vuoden oletettu tuotto oli pienempi kuin riskittömät korot (Belgian hallituksen pitkäaikaisten joukkovelkakirjalainojen tuotto). Belgian hallituksen pitkäaikaisten joukkovelkakirjalainojen keskimääräinen korko vuonna 2004 oli 4,15 prosenttia (76). Vaikka tasoitusvastuut otettaisiin huomioon, oletettu tuotto olisi silti vain riskittömien korkojen tasolla.

| (156) | Markkinatalouden ehdoin toimiva yksityinen sijoittaja ei hyväksyisi näin pientä tuottoa muutaman ensimmäisen vuoden ajalta, ellei hän voisi kohtuudella olettaa, että tilanne tasoittuisi myöhemmin huomattavasti toimialan keskiarvoa suuremmilla voitoilla, jotta investoinnin kokonaistuotto olisi riittävä (sopivan diskonttokoron soveltamisen jälkeen) (77). |
| --- | --- |

(156)

Markkinatalouden ehdoin toimiva yksityinen sijoittaja ei hyväksyisi näin pientä tuottoa muutaman ensimmäisen vuoden ajalta, ellei hän voisi kohtuudella olettaa, että tilanne tasoittuisi myöhemmin huomattavasti toimialan keskiarvoa suuremmilla voitoilla, jotta investoinnin kokonaistuotto olisi riittävä (sopivan diskonttokoron soveltamisen jälkeen) (77).

| (157) | Vuodelta 2004 ei ole olemassa vakavasti otettavaa tutkimusta, jonka perusteella voisi olettaa, että näin heikko alkuvaiheen kannattavuus tasoittuisi huomattavasti paremmalla kannattavuudella myöhempinä vuosina. Lisäksi komissio korostaa, että tuolloin käytettävissä olleet taloudelliset ennusteet osoittivat, että tulos pysyi samalla tasolla vuosina 2005–2007, tai ainakin, että kasvu oli varsin verkkaista (katso taulukko 4). Toisin sanoen mikään ei viitannut siihen, että tulokset paranisivat nopeasti vuoden 2007 jälkeen. Tässä yhteydessä on todettava, että SA Ducroiren muuttamista tytäryhtiöksi ei voida rinnastaa aloittavan yrityksen perustamiseen, koska tuolloin suunniteltiin, että se jatkaisi toimintoja, joita siihen mennessä oli harjoittanut emoyhtiö, ja toimintoja vastaavat varat ja velat yksinkertaisesti siirrettiin tätä varten ONDD:stä SA Ducroirelle. Tämä päätelmä perustuu myös tapaan, jolla taloudelliset ennusteet tuolloin laadittiin. Vaikuttaa siltä, että kun ONDD laati taloudellisia ennusteita SA Ducroiren tulevaisuudesta vuonna 2004, ne perustuivat tuloksiin, jotka kyseisestä toiminnasta (lyhytaikaisista riskeistä ja markkinariskeistä) oli saatu silloin, kun toimintaa harjoitti ONDD. Myös vakuutusmaksuja ja kustannuksia koskevat oletukset perustuivat pääasiassa viiden edellisen vuoden taloudellisiin tietoihin, lukuun ottamatta muutamaa markkinaolosuhteiden muutoksiin liittyvää mukautusta, kuten sitä, että sellaisiin riskeihin liittyviä vakuutusmaksuja alennettiin, joista tuli markkinariskejä vuonna 2004, kun kymmenen uutta jäsenvaltiota liittyi Euroopan unioniin. |
| --- | --- |

(157)

Vuodelta 2004 ei ole olemassa vakavasti otettavaa tutkimusta, jonka perusteella voisi olettaa, että näin heikko alkuvaiheen kannattavuus tasoittuisi huomattavasti paremmalla kannattavuudella myöhempinä vuosina. Lisäksi komissio korostaa, että tuolloin käytettävissä olleet taloudelliset ennusteet osoittivat, että tulos pysyi samalla tasolla vuosina 2005–2007, tai ainakin, että kasvu oli varsin verkkaista (katso taulukko 4). Toisin sanoen mikään ei viitannut siihen, että tulokset paranisivat nopeasti vuoden 2007 jälkeen. Tässä yhteydessä on todettava, että SA Ducroiren muuttamista tytäryhtiöksi ei voida rinnastaa aloittavan yrityksen perustamiseen, koska tuolloin suunniteltiin, että se jatkaisi toimintoja, joita siihen mennessä oli harjoittanut emoyhtiö, ja toimintoja vastaavat varat ja velat yksinkertaisesti siirrettiin tätä varten ONDD:stä SA Ducroirelle. Tämä päätelmä perustuu myös tapaan, jolla taloudelliset ennusteet tuolloin laadittiin. Vaikuttaa siltä, että kun ONDD laati taloudellisia ennusteita SA Ducroiren tulevaisuudesta vuonna 2004, ne perustuivat tuloksiin, jotka kyseisestä toiminnasta (lyhytaikaisista riskeistä ja markkinariskeistä) oli saatu silloin, kun toimintaa harjoitti ONDD. Myös vakuutusmaksuja ja kustannuksia koskevat oletukset perustuivat pääasiassa viiden edellisen vuoden taloudellisiin tietoihin, lukuun ottamatta muutamaa markkinaolosuhteiden muutoksiin liittyvää mukautusta, kuten sitä, että sellaisiin riskeihin liittyviä vakuutusmaksuja alennettiin, joista tuli markkinariskejä vuonna 2004, kun kymmenen uutta jäsenvaltiota liittyi Euroopan unioniin.

| (158) | Sisäisistä muistioista käy lisäksi ilmi, että koko maksettu 100 miljoonan euron pääoma oli suunniteltu käytettävän pääasiassa niiden toimintojen, joista ONDD oli vastannut aiemmin, asteittaiseen kasvuun vuoden 2007 loppuun saakka (katso johdanto-osan 61 kappale), toisin sanoen olemassa olevien toimintojen orgaaniseen kasvuun (vuonna 2004 ei suunniteltu laajentamista muihin kannattavampiin toimintoihin). |
| --- | --- |

(158)

Sisäisistä muistioista käy lisäksi ilmi, että koko maksettu 100 miljoonan euron pääoma oli suunniteltu käytettävän pääasiassa niiden toimintojen, joista ONDD oli vastannut aiemmin, asteittaiseen kasvuun vuoden 2007 loppuun saakka (katso johdanto-osan 61 kappale), toisin sanoen olemassa olevien toimintojen orgaaniseen kasvuun (vuonna 2004 ei suunniteltu laajentamista muihin kannattavampiin toimintoihin).

| (159) | Tuohon aikaan ei tehty tarkkoja suunnitelmia sen merkityn pääoman käyttämisestä, jota ei ollut maksettu (50 miljoonaa euroa), joten tämän pääoman oletetusta tuotosta ei myöskään laadittu ennustetta. Myöskään KUP:n ostoa tai kattavampaa ostostrategiaa ei otettu huomioon, kun pääoma siirrettiin SA Ducroirelle. |
| --- | --- |

(159)

Tuohon aikaan ei tehty tarkkoja suunnitelmia sen merkityn pääoman käyttämisestä, jota ei ollut maksettu (50 miljoonaa euroa), joten tämän pääoman oletetusta tuotosta ei myöskään laadittu ennustetta. Myöskään KUP:n ostoa tai kattavampaa ostostrategiaa ei otettu huomioon, kun pääoma siirrettiin SA Ducroirelle.

| (160) | Vuosia 2005–2014 koskevat ennusteet laadittiin vasta jälkikäteen, kun komissio oli aloittanut muodollisen tutkintamenettelyn. Ainoat ONDD:n etukäteen laatimat taloudelliset ennusteet rajoittuivat kolmen vuoden ajanjaksoon (SA Ducroiren kolme ensimmäistä toimintavuotta, ts. 2005, 2006 ja 2007), joka on yksityisen sijoittajan kannalta suhteellisen lyhyt. |
| --- | --- |

(160)

Vuosia 2005–2014 koskevat ennusteet laadittiin vasta jälkikäteen, kun komissio oli aloittanut muodollisen tutkintamenettelyn. Ainoat ONDD:n etukäteen laatimat taloudelliset ennusteet rajoittuivat kolmen vuoden ajanjaksoon (SA Ducroiren kolme ensimmäistä toimintavuotta, ts. 2005, 2006 ja 2007), joka on yksityisen sijoittajan kannalta suhteellisen lyhyt.

| (161) | Komissio katsoo, että pääoman oletettu tuotto ei ollut riittävä ja että sen vuoksi 36,6 miljoonasta eurosta on ollut etua SA Ducroiren markkinariskeihin liittyvälle toiminnalle. |
| --- | --- |

(161)

Komissio katsoo, että pääoman oletettu tuotto ei ollut riittävä ja että sen vuoksi 36,6 miljoonasta eurosta on ollut etua SA Ducroiren markkinariskeihin liittyvälle toiminnalle.

| (162) | Lisäksi komissio analysoi johdanto-osan seuraavissa kappaleissa markkinariskeihin liittyvän toiminnan oletettua kannattavuutta. |
| --- | --- |

(162)

Lisäksi komissio analysoi johdanto-osan seuraavissa kappaleissa markkinariskeihin liittyvän toiminnan oletettua kannattavuutta.

| (163) | Komissio toteaa, että 28 päivänä syyskuuta 2004 laaditun strategia-asiakirjan liitteen 9 mukaan ONDD:n laatimissa taloudellisissa ennusteissa oletettiin, että markkinariskeihin liittyvän toiminnan tulos on negatiivinen (toisin sanoen vientiluottovakuutuksia koskevan tiedonannon mukaisten markkinariskimaiden osalta)
   (78) koko ajanjaksolta (2005–2007), mikä tarkoittaa, että muihin kuin markkinariskeihin liittyvällä toiminnalla tuettiin markkinariskeihin liittyvää toimintaa. Näin ollen voidaan siis päätellä, että markkinariskeihin liittyvän toiminnan ennustettu kannattavuus oli heikompi kuin kaikkien toimintojen ennustettu kannattavuus, joka sekin oli riittämätön yksityisen sijoittajan kannalta. Tämän vuoksi komissio toteaa, että vaikka markkinariskeihin liittyvän toiminnan oletettua kannattavuutta analysoitaisiin erikseen vuonna 2004 käytettävissä olleiden taloudellisten ennusteiden perusteella (79), päätelmä olisi silti se, että oletettu kannattavuus oli negatiivinen ja siis selvästi riittämätön, jotta yksityinen sijoittaja olisi vakuuttunut tällaisen investoinnin kannattavuudesta. |
| --- | --- |

(163)

Komissio toteaa, että 28 päivänä syyskuuta 2004 laaditun strategia-asiakirjan liitteen 9 mukaan ONDD:n laatimissa taloudellisissa ennusteissa oletettiin, että markkinariskeihin liittyvän toiminnan tulos on negatiivinen (toisin sanoen vientiluottovakuutuksia koskevan tiedonannon mukaisten markkinariskimaiden osalta)
   (78) koko ajanjaksolta (2005–2007), mikä tarkoittaa, että muihin kuin markkinariskeihin liittyvällä toiminnalla tuettiin markkinariskeihin liittyvää toimintaa. Näin ollen voidaan siis päätellä, että markkinariskeihin liittyvän toiminnan ennustettu kannattavuus oli heikompi kuin kaikkien toimintojen ennustettu kannattavuus, joka sekin oli riittämätön yksityisen sijoittajan kannalta. Tämän vuoksi komissio toteaa, että vaikka markkinariskeihin liittyvän toiminnan oletettua kannattavuutta analysoitaisiin erikseen vuonna 2004 käytettävissä olleiden taloudellisten ennusteiden perusteella (79), päätelmä olisi silti se, että oletettu kannattavuus oli negatiivinen ja siis selvästi riittämätön, jotta yksityinen sijoittaja olisi vakuuttunut tällaisen investoinnin kannattavuudesta.

| (164) | Johdanto-osan 74 kappaleessa esitetyistä syistä Belgian viranomaiset toteavat, että syyskuussa 2004 laadittuja ennusteita ei tule ottaa huomioon, kun analysoidaan markkinariskeihin ja muihin kuin markkinariskeihin liittyvien toimintojen kannattavuutta, koska ”niistä saadaan absurdeja tuloksia”. Belgian viranomaisten mukaan vuonna 2011 kehitetty menetelmä markkinariskien ja muiden kuin markkinariskien erottelemiseksi kuvastaa paremmin sitä ajattelutapaa, jota yksityinen sijoittaja olisi saattanut soveltaa tehdessään päätöstä vuonna 2004. Näyttää siis siltä, että viranomaiset toteavat takautuvasti markkinariskejä (80) koskevien vuoden 2004 ennusteiden perustuneen vääriin olettamuksiin. Maksettujen korvausten ennustettu määrä oli suuri mutta tasainen, kun taas vakuutusmaksujen (joilla oli tarkoitus korvata aiheutuneet riskit) ennustettu määrä oli hyvin pieni. Tuloksena oli 94 prosentin vahinkosuhde. Komissio ei voi hyväksyä sitä, että liiketoiminnan ennustettua kannattavuutta muokataan takautuvasti (katso johdanto-osan 150 kappale). Lisäksi komissio katsoo, että Belgian viranomaisten argumentti käytännössä vahvistaa, ettei markkinariskeihin liittyvän toiminnan oletetusta kannattavuudesta ole tehty kunnollista erillistä analyysia ja että on selvitettävä SA Ducroirelle myönnetyn koko pääoman tuotto, jotta yksityisen sijoittajan testiä voitaisiin soveltaa asianmukaisesti. |
| --- | --- |

(164)

Johdanto-osan 74 kappaleessa esitetyistä syistä Belgian viranomaiset toteavat, että syyskuussa 2004 laadittuja ennusteita ei tule ottaa huomioon, kun analysoidaan markkinariskeihin ja muihin kuin markkinariskeihin liittyvien toimintojen kannattavuutta, koska ”niistä saadaan absurdeja tuloksia”. Belgian viranomaisten mukaan vuonna 2011 kehitetty menetelmä markkinariskien ja muiden kuin markkinariskien erottelemiseksi kuvastaa paremmin sitä ajattelutapaa, jota yksityinen sijoittaja olisi saattanut soveltaa tehdessään päätöstä vuonna 2004. Näyttää siis siltä, että viranomaiset toteavat takautuvasti markkinariskejä (80) koskevien vuoden 2004 ennusteiden perustuneen vääriin olettamuksiin. Maksettujen korvausten ennustettu määrä oli suuri mutta tasainen, kun taas vakuutusmaksujen (joilla oli tarkoitus korvata aiheutuneet riskit) ennustettu määrä oli hyvin pieni. Tuloksena oli 94 prosentin vahinkosuhde. Komissio ei voi hyväksyä sitä, että liiketoiminnan ennustettua kannattavuutta muokataan takautuvasti (katso johdanto-osan 150 kappale). Lisäksi komissio katsoo, että Belgian viranomaisten argumentti käytännössä vahvistaa, ettei markkinariskeihin liittyvän toiminnan oletetusta kannattavuudesta ole tehty kunnollista erillistä analyysia ja että on selvitettävä SA Ducroirelle myönnetyn koko pääoman tuotto, jotta yksityisen sijoittajan testiä voitaisiin soveltaa asianmukaisesti.

| (165) | Komissio toteaa myös, että vaikka Belgian viranomaisten vuonna 2011 tarkistamat ja toimittamat markkinariskeihin liittyvän toiminnan tulosta koskevat ennusteet (81) otettaisiin huomioon — mitä komissio ei hyväksy, koska ennusteita ei ollut olemassa investointihetkellä — ja vaikka tämä tulos jaettaisiin komission arvioimalla markkinariskeihin liittyvällä pääomalla (toisin sanoen [45–65] miljoonalla eurolla), vuosien 2005–2007 ennustettu pääoman tuotto olisi silti riskittömiä korkoja pienempi. |
| --- | --- |

(165)

Komissio toteaa myös, että vaikka Belgian viranomaisten vuonna 2011 tarkistamat ja toimittamat markkinariskeihin liittyvän toiminnan tulosta koskevat ennusteet (81) otettaisiin huomioon — mitä komissio ei hyväksy, koska ennusteita ei ollut olemassa investointihetkellä — ja vaikka tämä tulos jaettaisiin komission arvioimalla markkinariskeihin liittyvällä pääomalla (toisin sanoen [45–65] miljoonalla eurolla), vuosien 2005–2007 ennustettu pääoman tuotto olisi silti riskittömiä korkoja pienempi.

| (166) | Toisin kuin ONDD:n kannattavuuslaskelmissa, edellisessä kappaleessa esitetty ennuste oletetusta tuotosta perustuu arvioituun markkinariskeihin liittyvän toiminnan pääomaan kokonaisuudessaan, mukaan luettuna maksamaton osuus pääomasta. Belgian viranomaisten argumenttia (katso johdanto-osan 79 kappale), jonka mukaan sitä pääoman osaa, joka merkittiin vuonna 2004 mutta maksettiin vasta vuonna 2009, ei tule ottaa huomioon ennustettua tuottoa koskevissa laskelmissa ennen vuotta 2009, ei voida hyväksyä. Vaikka tätä pääomaa ei maksettu vuonna 2004, siihen olisi voitu turvautua milloin vain, koska se merkittiin SA Ducroiren perustamisen yhteydessä. Markkinatalouden ehdoin toimiva yksityinen sijoittaja vaatisi korvausta riskeistä, jotka tästä investoinnista aiheutuisivat, koska hän saattaisi konkurssin tapahtuessa menettää sijoituksensa osittain tai kokonaan. Näin ollen Belgian viranomaisen laatimia laskelmia ei voida hyväksyä. |
| --- | --- |

(166)

Toisin kuin ONDD:n kannattavuuslaskelmissa, edellisessä kappaleessa esitetty ennuste oletetusta tuotosta perustuu arvioituun markkinariskeihin liittyvän toiminnan pääomaan kokonaisuudessaan, mukaan luettuna maksamaton osuus pääomasta. Belgian viranomaisten argumenttia (katso johdanto-osan 79 kappale), jonka mukaan sitä pääoman osaa, joka merkittiin vuonna 2004 mutta maksettiin vasta vuonna 2009, ei tule ottaa huomioon ennustettua tuottoa koskevissa laskelmissa ennen vuotta 2009, ei voida hyväksyä. Vaikka tätä pääomaa ei maksettu vuonna 2004, siihen olisi voitu turvautua milloin vain, koska se merkittiin SA Ducroiren perustamisen yhteydessä. Markkinatalouden ehdoin toimiva yksityinen sijoittaja vaatisi korvausta riskeistä, jotka tästä investoinnista aiheutuisivat, koska hän saattaisi konkurssin tapahtuessa menettää sijoituksensa osittain tai kokonaan. Näin ollen Belgian viranomaisen laatimia laskelmia ei voida hyväksyä.

| (167) | On kuitenkin todettava, että tämä sijoittaja voi sijoittaa investointiaan vastaavan määrän maksamatonta pääomaa, niin kauan kuin sitä ei käytetä, riskittömiin sijoituksiin, jotka voidaan muuttaa rahaksi lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä, jolloin sijoittaja hyötyy tämäntyyppiseen investointiin sovellettavasta tuotosta. Näin ollen sijoittaja voisi luottaa siihen, että hän saa maksamattomasta pääomasijoituksesta sellaisen korvauksen, joka vastaa vain sen yhtiön riskipreemiota, johon hän sijoittaa (toisin sanoen samanlaiseen yritykseen tehtävän pääomasijoituksen oletetun tuoton ja lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä rahaksi muutettavien riskittömien sijoitusten tuoton välinen erotus) (82). |
| --- | --- |

(167)

On kuitenkin todettava, että tämä sijoittaja voi sijoittaa investointiaan vastaavan määrän maksamatonta pääomaa, niin kauan kuin sitä ei käytetä, riskittömiin sijoituksiin, jotka voidaan muuttaa rahaksi lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä, jolloin sijoittaja hyötyy tämäntyyppiseen investointiin sovellettavasta tuotosta. Näin ollen sijoittaja voisi luottaa siihen, että hän saa maksamattomasta pääomasijoituksesta sellaisen korvauksen, joka vastaa vain sen yhtiön riskipreemiota, johon hän sijoittaa (toisin sanoen samanlaiseen yritykseen tehtävän pääomasijoituksen oletetun tuoton ja lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä rahaksi muutettavien riskittömien sijoitusten tuoton välinen erotus) (82).

| (168) | Näin ollen osittain maksetun pääomasijoituksen oletettu tuotto on arvioitava ottamalla huomioon merkitty pääoma kokonaisuudessaan ja mukauttamalla oletettua tuottoa koskevaa tulosta maksamattoman pääoman osalta. Komissio on simuloinut erilaisia skenaarioita, mukaan luettuna oletettua tuottoa koskeva suotuisin tapaus eli se, jonka osalta on hyväksyttävä, että siitä [45–65] miljoonasta eurosta, jolla tuettiin markkinariskeihin liittyvää toimintaa, vain [10–25] miljoonaa euroa maksettiin vuonna 2004 (toisin sanoen se pääoma, jolla jo tuettiin markkinariskeihin liittyvää toimintaa ONDD:ssä), ja että loppuosaa eli 36,6 miljoonaa euroa on pidettävä maksamattomana pääomana, joka sen vuoksi edellytti vain riskipreemiota. Tämän simulaation tuloksena saatu tuotto, joka vastasi 36,6 miljoonan euron riskittömän keskipitkän aikavälin investoinnin tuottoa, lisättiin markkinariskeihin liittyvän toiminnan oletettuun tuottoon. Tarkemmin sanottuna markkinariskeihin liittyvien toimintojen alustavaan tulokseen (83) lisättiin se osa pääomaa, jota ei ollut maksettu, kerrottuna riskittömien keskipitkän aikavälin likvidien investointien oletetulla tuonaikaisella tuotolla (84). Seuraavaksi tämä summa jaettiin keskimääräisellä pääomalla, jolla tuettiin markkinariskeihin liittyvää toimintaa. Tulokseksi saadaan keskimääräinen oman pääoman tuotto (ROAE), jonka arvioidaan olleen noin neljä prosenttia vuosien 2005–2007 investoinnin osalta. Tällä tavalla laskettu oletettu tuotto on suurin piirtein sama kuin Belgian valtion pitkä-aikaisten joukkovelkakirjalainojen keskimääräinen tuotto vuonna 2004 (katso johdanto-osan 155 kappale). |
| --- | --- |

(168)

Näin ollen osittain maksetun pääomasijoituksen oletettu tuotto on arvioitava ottamalla huomioon merkitty pääoma kokonaisuudessaan ja mukauttamalla oletettua tuottoa koskevaa tulosta maksamattoman pääoman osalta. Komissio on simuloinut erilaisia skenaarioita, mukaan luettuna oletettua tuottoa koskeva suotuisin tapaus eli se, jonka osalta on hyväksyttävä, että siitä [45–65] miljoonasta eurosta, jolla tuettiin markkinariskeihin liittyvää toimintaa, vain [10–25] miljoonaa euroa maksettiin vuonna 2004 (toisin sanoen se pääoma, jolla jo tuettiin markkinariskeihin liittyvää toimintaa ONDD:ssä), ja että loppuosaa eli 36,6 miljoonaa euroa on pidettävä maksamattomana pääomana, joka sen vuoksi edellytti vain riskipreemiota. Tämän simulaation tuloksena saatu tuotto, joka vastasi 36,6 miljoonan euron riskittömän keskipitkän aikavälin investoinnin tuottoa, lisättiin markkinariskeihin liittyvän toiminnan oletettuun tuottoon. Tarkemmin sanottuna markkinariskeihin liittyvien toimintojen alustavaan tulokseen (83) lisättiin se osa pääomaa, jota ei ollut maksettu, kerrottuna riskittömien keskipitkän aikavälin likvidien investointien oletetulla tuonaikaisella tuotolla (84). Seuraavaksi tämä summa jaettiin keskimääräisellä pääomalla, jolla tuettiin markkinariskeihin liittyvää toimintaa. Tulokseksi saadaan keskimääräinen oman pääoman tuotto (ROAE), jonka arvioidaan olleen noin neljä prosenttia vuosien 2005–2007 investoinnin osalta. Tällä tavalla laskettu oletettu tuotto on suurin piirtein sama kuin Belgian valtion pitkä-aikaisten joukkovelkakirjalainojen keskimääräinen tuotto vuonna 2004 (katso johdanto-osan 155 kappale).

| (169) | Vaikka käytettävä tuottoaste olisi 3,5 prosenttia, kuten Belgian viranomaiset ehdottavat (ks. johdanto-osan 80 kappale), oletettu tuotto ei juuri muuttuisi, eikä Belgian itse laskemia arvioituja pääomakustannuksia saavutettaisi. |
| --- | --- |

(169)

Vaikka käytettävä tuottoaste olisi 3,5 prosenttia, kuten Belgian viranomaiset ehdottavat (ks. johdanto-osan 80 kappale), oletettu tuotto ei juuri muuttuisi, eikä Belgian itse laskemia arvioituja pääomakustannuksia saavutettaisi.

| (170) | Oletetussa tuotossa (johon on viitattu johdanto-osan 168 kappaleessa) otetaan huomioon tasoitusvastuisiin liittyvät maksut vastoin Belgian viranomaisten kannattamaa toimintatapaa. Koska näiden Belgian vakavaraisuusvalvontaviranomaisen edellyttämien vastuiden tarkoituksena on varmistaa tulosten tasapaino ajan suhteen ja kattaa tulevasta toiminnasta mahdollisesti aiheutuvat tappiot, on parempi ottaa se huomioon kannattavuutta laskettaessa. Komission lähestymistapa on linjassa sen kirjanpitotavan kanssa, jossa tällaista maksua pidetään voittoa pienentävänä kustannuksena. Vaikka vastuita ei otettaisi huomioon (kustannuksena, kun arvioidaan tuottoa), oletettu tuotto ei vastaisi Belgian viranomaisten arvioimia pääomakustannuksia (tässä päätöksessä komissio ei ota kantaa Belgian viranomaisten arvioimien pääomakustannusten oikeellisuuteen, koska tämän päätöksen päätelmät eivät perustu kyseisiin kustannuksiin). |
| --- | --- |

(170)

Oletetussa tuotossa (johon on viitattu johdanto-osan 168 kappaleessa) otetaan huomioon tasoitusvastuisiin liittyvät maksut vastoin Belgian viranomaisten kannattamaa toimintatapaa. Koska näiden Belgian vakavaraisuusvalvontaviranomaisen edellyttämien vastuiden tarkoituksena on varmistaa tulosten tasapaino ajan suhteen ja kattaa tulevasta toiminnasta mahdollisesti aiheutuvat tappiot, on parempi ottaa se huomioon kannattavuutta laskettaessa. Komission lähestymistapa on linjassa sen kirjanpitotavan kanssa, jossa tällaista maksua pidetään voittoa pienentävänä kustannuksena. Vaikka vastuita ei otettaisi huomioon (kustannuksena, kun arvioidaan tuottoa), oletettu tuotto ei vastaisi Belgian viranomaisten arvioimia pääomakustannuksia (tässä päätöksessä komissio ei ota kantaa Belgian viranomaisten arvioimien pääomakustannusten oikeellisuuteen, koska tämän päätöksen päätelmät eivät perustu kyseisiin kustannuksiin).

| (171) | Näin ollen näyttää siltä, että vaikka sovellettaisiin Belgian viranomaisten esittämiä seikkoja (joita komissio pitää virheellisinä), markkinariskeihin liittyvän toiminnan oletettu tuotto olisi riittämätön markkinatalouden ehdoin toimivan yksityisen sijoittajan vakuuttamiseksi siitä, että kyseinen investointi kannattaa tehdä. |
| --- | --- |

(171)

Näin ollen näyttää siltä, että vaikka sovellettaisiin Belgian viranomaisten esittämiä seikkoja (joita komissio pitää virheellisinä), markkinariskeihin liittyvän toiminnan oletettu tuotto olisi riittämätön markkinatalouden ehdoin toimivan yksityisen sijoittajan vakuuttamiseksi siitä, että kyseinen investointi kannattaa tehdä.

| (172) | Lisäksi komissio toteaa sen menetelmän osalta, jota Belgian viranomaisten vastauksessa komission joulukuussa 2007 esittämään tietopyyntöön suositellaan kannattavuuden tai oman pääoman tuoton arvioimiseksi, ettei kyseistä suhdelukua käytetty ONDD:n etukäteen tehdyissä taloudellisissa ennusteissa (liiketoimintasuunnitelma). Tämä suhdeluku kuvastaa liikevaihtoon liittyvää teknistä tulosta, eikä siinä oteta huomioon sijoitettua pääomaa, eikä sen avulla voida myöskään kuvata kannattavuutta suhteessa siihen. Siinä ei oteta huomioon myöskään puhtaasti taloudellisten toimien tulosta, joka kuitenkin on se osa tuloslaskelman mukaisesta voitosta, joka voidaan jakaa osakkeenomistajille. Yksityinen pääomasijoittaja (kuten osakkeenomistaja) ei olisi käyttänyt pelkästään tätä suhdelukua (joka ei ilmaise pääoman tai sijoitettujen määrien tuottoa) arvioidessaan harkitsemansa investoinnin kannattavuutta. |
| --- | --- |

(172)

Lisäksi komissio toteaa sen menetelmän osalta, jota Belgian viranomaisten vastauksessa komission joulukuussa 2007 esittämään tietopyyntöön suositellaan kannattavuuden tai oman pääoman tuoton arvioimiseksi, ettei kyseistä suhdelukua käytetty ONDD:n etukäteen tehdyissä taloudellisissa ennusteissa (liiketoimintasuunnitelma). Tämä suhdeluku kuvastaa liikevaihtoon liittyvää teknistä tulosta, eikä siinä oteta huomioon sijoitettua pääomaa, eikä sen avulla voida myöskään kuvata kannattavuutta suhteessa siihen. Siinä ei oteta huomioon myöskään puhtaasti taloudellisten toimien tulosta, joka kuitenkin on se osa tuloslaskelman mukaisesta voitosta, joka voidaan jakaa osakkeenomistajille. Yksityinen pääomasijoittaja (kuten osakkeenomistaja) ei olisi käyttänyt pelkästään tätä suhdelukua (joka ei ilmaise pääoman tai sijoitettujen määrien tuottoa) arvioidessaan harkitsemansa investoinnin kannattavuutta.

| (173) | Näin ollen 36,6 miljoonaa euroa on etu, jonka ONDD myönsi SA Ducroirelle pääomana, jota se ei olisi voinut hankkia markkinoilta samoilla ehdoilla. |
| --- | --- |

(173)

Näin ollen 36,6 miljoonaa euroa on etu, jonka ONDD myönsi SA Ducroirelle pääomana, jota se ei olisi voinut hankkia markkinoilta samoilla ehdoilla.

V.1.2   Tuen johtuminen valtion toimista ja valtion varat

| (174) | Pääoman myöntäminen SA Ducroirelle on ONDD:n päätös, joka johtuu Belgian valtion toimista, koska ONDD on Belgian julkisoikeuden nojalla ”itsenäinen julkinen laitos”, joka perustettiin 31 päivänä elokuuta 1939 annetulla orgaanisella lailla. Sen hallituksen jäsenet nimittää (Belgian ministerineuvoston antamalla päätöksellä) Belgian kuningas, joka voi myös vapauttaa jäsenet tehtävistään (ja joka määrittää myös jäsenten palkkiot ja määrärahat) ehdotuksesta, jonka tekevät useimmiten Belgian kolmea aluetta edustavat johtavat liittovaltion ja aluehallinnon ministerit (85). Johtavien ministerien ehdotuksesta nimitetyt hallituksen jäsenet, joita kutsutaan ”ministerien edustajiksi”, voivat hallituksessa käytävien keskustelujen aikana pidättäytyä tekemästä päätöksiä, joita he pitävät valtion etujen vastaisina. Siinä tapauksessa päätöksen tekemisestä pidättäytyvän ministerin edustajan on ilmoitettava välittömästi asiasta ministerille, jolta hän sai valtuutuksen hallituksen jäseneksi. ONDD on saanut Belgian valtion takauksen ja voi toimia Belgian valtion puolesta. |
| --- | --- |

(174)

Pääoman myöntäminen SA Ducroirelle on ONDD:n päätös, joka johtuu Belgian valtion toimista, koska ONDD on Belgian julkisoikeuden nojalla ”itsenäinen julkinen laitos”, joka perustettiin 31 päivänä elokuuta 1939 annetulla orgaanisella lailla. Sen hallituksen jäsenet nimittää (Belgian ministerineuvoston antamalla päätöksellä) Belgian kuningas, joka voi myös vapauttaa jäsenet tehtävistään (ja joka määrittää myös jäsenten palkkiot ja määrärahat) ehdotuksesta, jonka tekevät useimmiten Belgian kolmea aluetta edustavat johtavat liittovaltion ja aluehallinnon ministerit (85). Johtavien ministerien ehdotuksesta nimitetyt hallituksen jäsenet, joita kutsutaan ”ministerien edustajiksi”, voivat hallituksessa käytävien keskustelujen aikana pidättäytyä tekemästä päätöksiä, joita he pitävät valtion etujen vastaisina. Siinä tapauksessa päätöksen tekemisestä pidättäytyvän ministerin edustajan on ilmoitettava välittömästi asiasta ministerille, jolta hän sai valtuutuksen hallituksen jäseneksi. ONDD on saanut Belgian valtion takauksen ja voi toimia Belgian valtion puolesta.

| (175) | Belgian valtio, joka on edustettuna ONDD:n hallituksessa ja joka saa tiedon sen tekemistä päätöksistä, oli siis suoraan osallinen siinä, kun ONDD myönsi pääomaa SA Ducroirelle. Belgian viranomaiset eivät ole kiistäneet sitä, että pääoman myöntäminen johtui Belgian valtion toimista. |
| --- | --- |

(175)

Belgian valtio, joka on edustettuna ONDD:n hallituksessa ja joka saa tiedon sen tekemistä päätöksistä, oli siis suoraan osallinen siinä, kun ONDD myönsi pääomaa SA Ducroirelle. Belgian viranomaiset eivät ole kiistäneet sitä, että pääoman myöntäminen johtui Belgian valtion toimista.

| (176) | Näin ollen ONDD:n — julkisen tahon, jonka toiminta johtuu Belgian valtiosta — SA Ducroirelle myöntämä pääoma on SEUT-sopimuksen 107 artiklassa tarkoitetulla tavalla peräisin valtion varoista. |
| --- | --- |

(176)

Näin ollen ONDD:n — julkisen tahon, jonka toiminta johtuu Belgian valtiosta — SA Ducroirelle myöntämä pääoma on SEUT-sopimuksen 107 artiklassa tarkoitetulla tavalla peräisin valtion varoista.

V.1.3   Valikoivuus

| (177) | Vuonna 2004 myönnetty pääoma on valikoivaa, koska sillä tuettiin suoraan ja yksinomaan SA Ducroirea. |
| --- | --- |

(177)

Vuonna 2004 myönnetty pääoma on valikoivaa, koska sillä tuettiin suoraan ja yksinomaan SA Ducroirea.

V.1.4   Kilpailun vääristyminen

| (178) | Kun ONDD myönsi kyseisen pääoman eikä odottanut riittävää kannattavuutta, SA Ducroire sai kilpailuetua verrattuna yksityisiin luottovakuutuslaitoksiin, joiden osakkeenomistajat odottavat sijoitukselleen samansuuruista tuottoa kuin se, jonka ne voisivat saada vertailukelpoisista sijoituksista. |
| --- | --- |

(178)

Kun ONDD myönsi kyseisen pääoman eikä odottanut riittävää kannattavuutta, SA Ducroire sai kilpailuetua verrattuna yksityisiin luottovakuutuslaitoksiin, joiden osakkeenomistajat odottavat sijoitukselleen samansuuruista tuottoa kuin se, jonka ne voisivat saada vertailukelpoisista sijoituksista.

| (179) | SA Ducroire ei olisi voinut hankkia tällaista pääomaa markkinoilta, koska investoinnin kannattavuus oli liian heikko. Tämä tarkoittaa sitä, että ilman pääomaa, jonka valtio myönsi ONDD:n kautta, SA Ducroire ei olisi voinut laajentaa toimintaansa markkinoilla, kuten se teki. |
| --- | --- |

(179)

SA Ducroire ei olisi voinut hankkia tällaista pääomaa markkinoilta, koska investoinnin kannattavuus oli liian heikko. Tämä tarkoittaa sitä, että ilman pääomaa, jonka valtio myönsi ONDD:n kautta, SA Ducroire ei olisi voinut laajentaa toimintaansa markkinoilla, kuten se teki.

| (180) | Tältä osin vientiluottovakuutuksia koskevan tiedonannon 3.2 kohdassa todetaan, että valtion tietyille yrityksille myöntämä pääoma, johon sisältyy valtiontukea, vääristää kilpailua, jos valtio ei toimi markkinatalouden ehdoin toimivaa sijoittajaa koskevan periaatteen mukaisesti. |
| --- | --- |

(180)

Tältä osin vientiluottovakuutuksia koskevan tiedonannon 3.2 kohdassa todetaan, että valtion tietyille yrityksille myöntämä pääoma, johon sisältyy valtiontukea, vääristää kilpailua, jos valtio ei toimi markkinatalouden ehdoin toimivaa sijoittajaa koskevan periaatteen mukaisesti.

| (181) | Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan se, että yrityksen kilpailuasema paranee valtiontuen johdosta, on yleisesti ottaen todiste kilpailun vääristymisestä niihin yrityksiin nähden, jotka eivät ole saaneet vastaavaa tukea (86). |
| --- | --- |

(181)

Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan se, että yrityksen kilpailuasema paranee valtiontuen johdosta, on yleisesti ottaen todiste kilpailun vääristymisestä niihin yrityksiin nähden, jotka eivät ole saaneet vastaavaa tukea (86).

| (182) | Tuki, jonka valtio antoi ONDD:lle markkinariskeihin liittyvään toimintaan tarkoitettuna pääomanlisäyksenä, vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua. |
| --- | --- |

(182)

Tuki, jonka valtio antoi ONDD:lle markkinariskeihin liittyvään toimintaan tarkoitettuna pääomanlisäyksenä, vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua.

V.1.5   Vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kauppaan

| (183) | SA Ducroire kilpailee muiden Euroopan unionin yritysten kanssa luottovakuutusmarkkinoilla. Tämä koski markkinariskien osalta myös ONDD:tä, ennen kuin se siirsi lyhytaikaisia riskejä koskevan luottovakuutustoimintansa, markkinariskit mukaan luettuina, SA Ducroirelle. |
| --- | --- |

(183)

SA Ducroire kilpailee muiden Euroopan unionin yritysten kanssa luottovakuutusmarkkinoilla. Tämä koski markkinariskien osalta myös ONDD:tä, ennen kuin se siirsi lyhytaikaisia riskejä koskevan luottovakuutustoimintansa, markkinariskit mukaan luettuina, SA Ducroirelle.

| (184) | Lisäksi ONDD ja SA Ducroire toimivat muissa jäsenvaltioissa pääasiassa KUP:n, Tšekin kansallisen vientiluottovakuutuksenantajan kaupallisen puolen ostamisen yhteydessä. |
| --- | --- |

(184)

Lisäksi ONDD ja SA Ducroire toimivat muissa jäsenvaltioissa pääasiassa KUP:n, Tšekin kansallisen vientiluottovakuutuksenantajan kaupallisen puolen ostamisen yhteydessä.

| (185) | Vientiluottovakuutuksia koskevan tiedonannon 3.2 kohdassa todetaan, että jos valtio myöntää vientiluottovakuutuksenantajalle sellaisen takauksen tai pääomaa, joka liittyy markkinariskeihin ja jota markkinaehdoin toimiva yksityinen sijoittaja ei myöntäisi, kyseinen takaus tai pääoma on valtiontukea, joka vääristää unionin sisäistä kauppaa. |
| --- | --- |

(185)

Vientiluottovakuutuksia koskevan tiedonannon 3.2 kohdassa todetaan, että jos valtio myöntää vientiluottovakuutuksenantajalle sellaisen takauksen tai pääomaa, joka liittyy markkinariskeihin ja jota markkinaehdoin toimiva yksityinen sijoittaja ei myöntäisi, kyseinen takaus tai pääoma on valtiontukea, joka vääristää unionin sisäistä kauppaa.

| (186) | Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan se, että tukea saanut yritys jatkaa toimintaansa alalla, joka on avoin kilpailulle ja jolla käydään jäsenvaltioiden välistä kauppaa, vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan (87). |
| --- | --- |

(186)

Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan se, että tukea saanut yritys jatkaa toimintaansa alalla, joka on avoin kilpailulle ja jolla käydään jäsenvaltioiden välistä kauppaa, vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan (87).

| (187) | Se, että tämän menettelyn alussa muussa jäsenvaltiossa kuin Belgiassa toimiva kilpailija kanteli kilpailun vääristymisestä, joka johtuu SA Ducroiren toimista kolmannessa jäsenvaltiossa (Tšekissä), yksinkertaisesti vahvistaa, että SA Ducroire toimii alalla, jossa käydään jäsenvaltioiden välistä kauppaa. |
| --- | --- |

(187)

Se, että tämän menettelyn alussa muussa jäsenvaltiossa kuin Belgiassa toimiva kilpailija kanteli kilpailun vääristymisestä, joka johtuu SA Ducroiren toimista kolmannessa jäsenvaltiossa (Tšekissä), yksinkertaisesti vahvistaa, että SA Ducroire toimii alalla, jossa käydään jäsenvaltioiden välistä kauppaa.

| (188) | Näin ollen toimenpide 3 vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan riittävästi. |
| --- | --- |

(188)

Näin ollen toimenpide 3 vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan riittävästi.

V.2   MAHDOLLISEN TUEN SÄÄNTÖJENVASTAISUUS

| (189) | Edellä esitetyn perusteella toimenpide 3 on valtiontukea. |
| --- | --- |

(189)

Edellä esitetyn perusteella toimenpide 3 on valtiontukea.

| (190) | Komissio katsoo, että tämä tuki on uutta tukea, josta sille ei ilmoitettu etukäteen, joten se on sääntöjenvastaista. |
| --- | --- |

(190)

Komissio katsoo, että tämä tuki on uutta tukea, josta sille ei ilmoitettu etukäteen, joten se on sääntöjenvastaista.

| (191) | ONDD merkitsi kyseessä olevan pääoman syyskuussa 2004, ja lyhytaikaisiin riskeihin liittyvä toiminta (markkinariskit mukaan luettuina) siirrettiin SA Ducroirelle 1 päivänä tammikuuta 2005. |
| --- | --- |

(191)

ONDD merkitsi kyseessä olevan pääoman syyskuussa 2004, ja lyhytaikaisiin riskeihin liittyvä toiminta (markkinariskit mukaan luettuina) siirrettiin SA Ducroirelle 1 päivänä tammikuuta 2005.

| (192) | Tämä toimenpide






  — | on näin ollen toteutettu myöhemmin kuin 17 päivänä syyskuuta 1998, jonka jälkeen Belgia ei saa myöntää uutta tukea, koska se on hyväksynyt vientiluottovakuutuksia koskevan tiedonannon |
| --- | --- | --- |

(192)

Tämä toimenpide

—

on näin ollen toteutettu myöhemmin kuin 17 päivänä syyskuuta 1998, jonka jälkeen Belgia ei saa myöntää uutta tukea, koska se on hyväksynyt vientiluottovakuutuksia koskevan tiedonannon

| — | ei täytä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 15 artiklassa säädetyn vanhentumisajan vaatimuksia, koska se hyväksyttiin alle kymmenen vuotta sitten. |
| --- | --- |

—

ei täytä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 15 artiklassa säädetyn vanhentumisajan vaatimuksia, koska se hyväksyttiin alle kymmenen vuotta sitten.

| (193) | Se osa ONDD:n SA Ducroirelle myöntämää pääomaa (36,6 miljoonaa euroa), josta ei ilmoitettu komissiolle etukäteen, on siis ollut sääntöjenvastaista uutta tukea alusta lähtien. |
| --- | --- |

(193)

Se osa ONDD:n SA Ducroirelle myöntämää pääomaa (36,6 miljoonaa euroa), josta ei ilmoitettu komissiolle etukäteen, on siis ollut sääntöjenvastaista uutta tukea alusta lähtien.

V.3.   MAHDOLLISEN TUEN SOVELTUVUUS SISÄMARKKINOILLE

| (194) | Komissio on selvittänyt toimenpiteen 3 soveltuvuuden kyseisenä ajankohtana sovelletussa vientiluottovakuutuksia koskevassa tiedonannossa olevien määräysten mukaisesti. Uutta jäsenvaltioille tarkoitettua tiedonantoa, joka koskee Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan soveltamista lyhytaikaisiin vientiluottovakuutuksiin (jäljempänä ’uusi vientiluottovakuutuksia koskeva tiedonanto’), joka julkaistiin 19 päivänä joulukuuta 2012, sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2013. |
| --- | --- |

(194)

Komissio on selvittänyt toimenpiteen 3 soveltuvuuden kyseisenä ajankohtana sovelletussa vientiluottovakuutuksia koskevassa tiedonannossa olevien määräysten mukaisesti. Uutta jäsenvaltioille tarkoitettua tiedonantoa, joka koskee Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan soveltamista lyhytaikaisiin vientiluottovakuutuksiin (jäljempänä ’uusi vientiluottovakuutuksia koskeva tiedonanto’), joka julkaistiin 19 päivänä joulukuuta 2012, sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2013.

| (195) | Vientiluottovakuutuksia koskevan tiedonannon 3.2 ja 4.1 kohdan nojalla SEUT-sopimuksen valtiontukea koskevien määräysten mukaisia poikkeuksia ei periaatteessa sovelleta tukeen, joka on myönnetty markkinariskien vakuuttamiseen. Tällainen tuki selvästi vääristää vakuutuksenantajien välistä kilpailua, mutta ennen muuta se johtaa siihen, että ”markkinariskeille saatavilla oleva vakuutusturva on erilainen jäsenvaltiosta riippuen, mikä vääristää jäsenvaltioiden yritysten välistä kilpailua ja vaikuttaa toissijaisesti myös yhteisön sisäiseen kauppaan riippumatta siitä, onko kyseessä vienti yhteisön jäsenvaltioon vai yhteisön ulkopuolelle. Perustamissopimuksen 92 artiklassa määrättyjä poikkeuksia ei sovelleta markkinariskien vakuuttamiseen myönnettävään tukeen. Tällaisen tuen vääristävät vaikutukset yhteisössä merkitsevät enemmän kuin se, että viennin tukeminen on kansallisen tai yhteisön edun mukaista” (88). Toisin sanoen tähän tukeen ei periaatteessa voida soveltaa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan mukaisia poikkeuksia, etenkään 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettua poikkeusta, koska tuki vääristää liikaa kilpailua sisämarkkinoilla. |
| --- | --- |

(195)

Vientiluottovakuutuksia koskevan tiedonannon 3.2 ja 4.1 kohdan nojalla SEUT-sopimuksen valtiontukea koskevien määräysten mukaisia poikkeuksia ei periaatteessa sovelleta tukeen, joka on myönnetty markkinariskien vakuuttamiseen. Tällainen tuki selvästi vääristää vakuutuksenantajien välistä kilpailua, mutta ennen muuta se johtaa siihen, että ”markkinariskeille saatavilla oleva vakuutusturva on erilainen jäsenvaltiosta riippuen, mikä vääristää jäsenvaltioiden yritysten välistä kilpailua ja vaikuttaa toissijaisesti myös yhteisön sisäiseen kauppaan riippumatta siitä, onko kyseessä vienti yhteisön jäsenvaltioon vai yhteisön ulkopuolelle. Perustamissopimuksen 92 artiklassa määrättyjä poikkeuksia ei sovelleta markkinariskien vakuuttamiseen myönnettävään tukeen. Tällaisen tuen vääristävät vaikutukset yhteisössä merkitsevät enemmän kuin se, että viennin tukeminen on kansallisen tai yhteisön edun mukaista” (88). Toisin sanoen tähän tukeen ei periaatteessa voida soveltaa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan mukaisia poikkeuksia, etenkään 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettua poikkeusta, koska tuki vääristää liikaa kilpailua sisämarkkinoilla.

| (196) | Lisäksi kyseessä oleva tuki ei täytä yhtä tai useampaa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun poikkeuksen kelpoisuusehtoa. Kuten menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä on todettu, tuki ei voi olla etenkään vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen myönnettävää tukea asiaa koskevien yhteisön suuntaviivojen (89) perusteella varsinkaan seuraavista syistä:






  1) | Belgian viranomaiset eivät ole osoittaneet, että SA Ducroire olisi ollut oikeutettu tällaiseen tukeen esimerkiksi sen vuoksi, että se olisi ollut vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen myönnettävää tukea koskevissa yhteisön suuntaviivoissa tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys. On myös todettava, että kyseisten suuntaviivojen 12 kohdan mukaan vasta perustetulle yritykselle ei voida myöntää pelastamiseen tai rakenneuudistukseen tarkoitettua tukea. |
| --- | --- | --- |

(196)

Lisäksi kyseessä oleva tuki ei täytä yhtä tai useampaa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun poikkeuksen kelpoisuusehtoa. Kuten menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä on todettu, tuki ei voi olla etenkään vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen myönnettävää tukea asiaa koskevien yhteisön suuntaviivojen (89) perusteella varsinkaan seuraavista syistä:

1)

Belgian viranomaiset eivät ole osoittaneet, että SA Ducroire olisi ollut oikeutettu tällaiseen tukeen esimerkiksi sen vuoksi, että se olisi ollut vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen myönnettävää tukea koskevissa yhteisön suuntaviivoissa tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys. On myös todettava, että kyseisten suuntaviivojen 12 kohdan mukaan vasta perustetulle yritykselle ei voida myöntää pelastamiseen tai rakenneuudistukseen tarkoitettua tukea.

| 2) | Tukea ei rajoitettu pienimpään tarvittavaan määrään. SA Ducroirelle myönnetyn pääoman määrä oli riittävän suuri etenkin siltä osin, että se saattoi tehdä yritysostoja. Vuonna 2004 sisäisinä muistioina esitetyssä liiketoimintasuunnitelmassa ei mainittu edunsaajan omaa maksuosuutta. |
| --- | --- |

2)

Tukea ei rajoitettu pienimpään tarvittavaan määrään. SA Ducroirelle myönnetyn pääoman määrä oli riittävän suuri etenkin siltä osin, että se saattoi tehdä yritysostoja. Vuonna 2004 sisäisinä muistioina esitetyssä liiketoimintasuunnitelmassa ei mainittu edunsaajan omaa maksuosuutta.

| 3) | SA Ducroiren liiketoimintasuunnitelmaan ei sisältynyt kilpailun vääristymistä rajoittavia toimia. |
| --- | --- |

3)

SA Ducroiren liiketoimintasuunnitelmaan ei sisältynyt kilpailun vääristymistä rajoittavia toimia.

| (197) | Uuden vientiluottovakuutuksia koskevan tiedonannon määräyksissä ei ole mitään sellaista, minkä vuoksi komission olisi syytä muuttaa arviointiaan. |
| --- | --- |

(197)

Uuden vientiluottovakuutuksia koskevan tiedonannon määräyksissä ei ole mitään sellaista, minkä vuoksi komission olisi syytä muuttaa arviointiaan.

| (198) | Näin ollen kyseistä toimenpidettä ei voida pitää sisämarkkinoille soveltuvana SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(198)

Näin ollen kyseistä toimenpidettä ei voida pitää sisämarkkinoille soveltuvana SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

V.4   VELVOLLISUUS PERUSTAA ERILLINEN HALLINTO JA ERILLISET KIRJANPIDOT JA YLLÄPITÄÄ NIITÄ

| (199) | Vientiluottovakuutuksia koskevan tiedonannon 4.3 kohdan mukaan silloin, kun muihin kuin markkinariskeihin liittyvään toimintaan on myönnetty valtiontukea, yhtiön on pidettävä markkinariskejä ja muita kuin markkinariskejä koskevan vakuutustoiminnan hallinto ja kirjanpito erillisinä osoittaakseen, että muihin kuin markkinariskeihin liittyvään toimintaan myönnetyllä pääomalla ei tueta markkinariskeihin liittyvää toimintaa ja siten vääristetä kilpailua. |
| --- | --- |

(199)

Vientiluottovakuutuksia koskevan tiedonannon 4.3 kohdan mukaan silloin, kun muihin kuin markkinariskeihin liittyvään toimintaan on myönnetty valtiontukea, yhtiön on pidettävä markkinariskejä ja muita kuin markkinariskejä koskevan vakuutustoiminnan hallinto ja kirjanpito erillisinä osoittaakseen, että muihin kuin markkinariskeihin liittyvään toimintaan myönnetyllä pääomalla ei tueta markkinariskeihin liittyvää toimintaa ja siten vääristetä kilpailua.

| (200) | Belgian viranomaisten mukaan SA Ducroire on toiminut lyhytaikaisten riskien vakuuttamisen alalla 1 päivästä tammikuuta 2005 alkaen sillä perusteella, että olemassa oleva liiketoiminta ja sen olemassa oleva pääoma (ilman myönnettyä lisäpääomaa) siirrettiin sille tuolloin. Lisäksi Belgia katsoo, että pääoma myönnettiin ehdoilla, jotka yksityinen sijoittaja olisi hyväksynyt. Koska SA Ducroire ei Belgian viranomaisten mukaan saa valtiontukea — edes harjoittamaansa, muihin kuin markkinariskeihin liittyvään toimintaan –, erillistä kirjanpitoa ei kyseisten viranomaisten mukaan tarvitse pitää. |
| --- | --- |

(200)

Belgian viranomaisten mukaan SA Ducroire on toiminut lyhytaikaisten riskien vakuuttamisen alalla 1 päivästä tammikuuta 2005 alkaen sillä perusteella, että olemassa oleva liiketoiminta ja sen olemassa oleva pääoma (ilman myönnettyä lisäpääomaa) siirrettiin sille tuolloin. Lisäksi Belgia katsoo, että pääoma myönnettiin ehdoilla, jotka yksityinen sijoittaja olisi hyväksynyt. Koska SA Ducroire ei Belgian viranomaisten mukaan saa valtiontukea — edes harjoittamaansa, muihin kuin markkinariskeihin liittyvään toimintaan –, erillistä kirjanpitoa ei kyseisten viranomaisten mukaan tarvitse pitää.

| (201) | Edellä V.1.1.2 kohdassa todettiin, että siirrettyyn toimintaan myönnetyn pääoman määrä oli [45–75] miljoonaa euroa ja että näin ollen lisäpääoman määrä oli [75–100] miljoonaa euroa, josta [35–65] miljoonalla eurolla tuettiin itse asiassa muihin kuin markkinariskeihin liittyvää toimintaa. Tästä syystä [35–65] miljoonan euron summa suljettiin pois tueksi luokittelusta. Belgian viranomaisten väite siitä, ettei muihin kuin markkinariskeihin liittyvä toiminta ole saanut valtiontukea, on näin ollen kumottava, koska lisäpääoman, jolla osittain tuettiin muihin kuin markkinariskeihin liittyvää toimintaa, olemassaolo on osoitettu. Lisäksi vuoden 2004 taloudellisissa ennusteissa, jotka koskivat SA Ducroiren koko liiketoimintaa, oletettu tuotto oli ennakoitu heikommaksi kuin tuolloiset riskittömät korot (90). Oletettu tuotto ei siis ollut riittävä siihen nähden, että markkinatalouden ehdoin toimivan yksityisen sijoittajan vaatimukset olisivat täyttyneet. Näin ollen voidaan todeta, että muihin kuin markkinariskeihin liittyvä toiminta on edelleen hyötynyt valtion tuesta. |
| --- | --- |

(201)

Edellä V.1.1.2 kohdassa todettiin, että siirrettyyn toimintaan myönnetyn pääoman määrä oli [45–75] miljoonaa euroa ja että näin ollen lisäpääoman määrä oli [75–100] miljoonaa euroa, josta [35–65] miljoonalla eurolla tuettiin itse asiassa muihin kuin markkinariskeihin liittyvää toimintaa. Tästä syystä [35–65] miljoonan euron summa suljettiin pois tueksi luokittelusta. Belgian viranomaisten väite siitä, ettei muihin kuin markkinariskeihin liittyvä toiminta ole saanut valtiontukea, on näin ollen kumottava, koska lisäpääoman, jolla osittain tuettiin muihin kuin markkinariskeihin liittyvää toimintaa, olemassaolo on osoitettu. Lisäksi vuoden 2004 taloudellisissa ennusteissa, jotka koskivat SA Ducroiren koko liiketoimintaa, oletettu tuotto oli ennakoitu heikommaksi kuin tuolloiset riskittömät korot (90). Oletettu tuotto ei siis ollut riittävä siihen nähden, että markkinatalouden ehdoin toimivan yksityisen sijoittajan vaatimukset olisivat täyttyneet. Näin ollen voidaan todeta, että muihin kuin markkinariskeihin liittyvä toiminta on edelleen hyötynyt valtion tuesta.

| (202) | Koska muihin kuin markkinariskeihin liittyvä toiminta on saanut ja saa edelleen valtiontukea, SA Ducroiren olisi pitänyt noudattaa perustamisestaan lähtien vientiluottovakuutuksia koskevan tiedonannon 4.3 kohtaa, jossa määrätään erillisen hallinnon ja kirjanpidon pitämisestä, jotta voidaan erotella muihin kuin markkinariskeihin liittyvä toiminta ja markkinariskeihin liittyvä toiminta, niin kauan kuin se harjoittaa markkinariskeihin liittyvää toimintaansa. Tämä velvollisuus on säilytetty uuden vientiluottovakuutuksia koskevan tiedonannon määräyksissä (katso uuden vientiluottovakuutuksia koskevan tiedonannon 15 kohta). |
| --- | --- |

(202)

Koska muihin kuin markkinariskeihin liittyvä toiminta on saanut ja saa edelleen valtiontukea, SA Ducroiren olisi pitänyt noudattaa perustamisestaan lähtien vientiluottovakuutuksia koskevan tiedonannon 4.3 kohtaa, jossa määrätään erillisen hallinnon ja kirjanpidon pitämisestä, jotta voidaan erotella muihin kuin markkinariskeihin liittyvä toiminta ja markkinariskeihin liittyvä toiminta, niin kauan kuin se harjoittaa markkinariskeihin liittyvää toimintaansa. Tämä velvollisuus on säilytetty uuden vientiluottovakuutuksia koskevan tiedonannon määräyksissä (katso uuden vientiluottovakuutuksia koskevan tiedonannon 15 kohta).

| (203) | Tämä velvollisuus sitoi ja sitoo SA Ducroirea yhä. Siksi erillinen hallinto ja erilliset kirjanpidot muihin kuin markkinariskeihin ja markkinariskeihin liittyville toiminnoille on otettava käyttöön välittömästi. Muussa tapauksessa muihin kuin markkinariskeihin liittyvään toimintaan myönnetty [35–65] miljoonan euron summa on luokiteltava valtiontueksi. Tässä päätöksessä oleva päätelmä siitä, että tällä [35–65] miljoonan euron summalla tuetaan muihin kuin markkinariskeihin liittyvää toimintaa, perustuu tiettyihin oletuksiin, joita on joissakin tapauksissa mahdoton vahvistaa rekonstruoimalla erilliset kirjanpidot takautuvasti (SA Ducroire ei ole erotellut kirjanpitoa virallisesti). Komissio ei hyväksy tämänkaltaista takautuvaa rekonstruointia enää, jos sen pitää tutkia SA Ducroiren pääoman käyttö tulevaisuudessa uudestaan. Erillisen hallinnon ja erillisten kirjanpitojen pitämistä koskevan velvollisuuden tarkoituksena on nimenomaan se, että vältetään tarve turvautua tällaiseen takautuvaan rekonstruointiin, kun se pakostakin perustuu lukuisiin oletuksiin, joita on osin mahdoton vahvistaa. |
| --- | --- |

(203)

Tämä velvollisuus sitoi ja sitoo SA Ducroirea yhä. Siksi erillinen hallinto ja erilliset kirjanpidot muihin kuin markkinariskeihin ja markkinariskeihin liittyville toiminnoille on otettava käyttöön välittömästi. Muussa tapauksessa muihin kuin markkinariskeihin liittyvään toimintaan myönnetty [35–65] miljoonan euron summa on luokiteltava valtiontueksi. Tässä päätöksessä oleva päätelmä siitä, että tällä [35–65] miljoonan euron summalla tuetaan muihin kuin markkinariskeihin liittyvää toimintaa, perustuu tiettyihin oletuksiin, joita on joissakin tapauksissa mahdoton vahvistaa rekonstruoimalla erilliset kirjanpidot takautuvasti (SA Ducroire ei ole erotellut kirjanpitoa virallisesti). Komissio ei hyväksy tämänkaltaista takautuvaa rekonstruointia enää, jos sen pitää tutkia SA Ducroiren pääoman käyttö tulevaisuudessa uudestaan. Erillisen hallinnon ja erillisten kirjanpitojen pitämistä koskevan velvollisuuden tarkoituksena on nimenomaan se, että vältetään tarve turvautua tällaiseen takautuvaan rekonstruointiin, kun se pakostakin perustuu lukuisiin oletuksiin, joita on osin mahdoton vahvistaa.

| (204) | Tämä päätös ja etenkin 36,6 miljoonan euron summaa koskeva laskelma perustuvat markkinariskeihin ja muihin kuin markkinariskeihin liittyvän toiminnan erillisiin kirjanpitoihin (tase- ja tuloslaskelmatilit, tilanne 31. joulukuuta 2011), jotka Belgian viranomaiset toimittivat toukokuussa 2012. Näin ollen ei olisi hyväksyttävää, jos erillisen hallinnon ja erillisten kirjanpitojen käyttöönotto perustuisivat muihin oletuksiin ja menetelmiin kuin niihin, joita käytettiin määritettäessä tämän menettelyn yhteydessä toimitettuja summia. Varsinkaan se ei olisi hyväksyttävää, että muihin kuin markkinariskeihin liittyvään toimintaan kohdennettaisiin vähemmän pääomaa (jolloin markkinariskeihin liittyvään toimintaan kohdennettaisiin enemmän pääomaa) kuin se määrä, joka on esitetty 31. joulukuuta 2011 päivätyssä erillisessä taseessa, jonka Belgian viranomaiset toimittivat toukokuussa 2012. |
| --- | --- |

(204)

Tämä päätös ja etenkin 36,6 miljoonan euron summaa koskeva laskelma perustuvat markkinariskeihin ja muihin kuin markkinariskeihin liittyvän toiminnan erillisiin kirjanpitoihin (tase- ja tuloslaskelmatilit, tilanne 31. joulukuuta 2011), jotka Belgian viranomaiset toimittivat toukokuussa 2012. Näin ollen ei olisi hyväksyttävää, jos erillisen hallinnon ja erillisten kirjanpitojen käyttöönotto perustuisivat muihin oletuksiin ja menetelmiin kuin niihin, joita käytettiin määritettäessä tämän menettelyn yhteydessä toimitettuja summia. Varsinkaan se ei olisi hyväksyttävää, että muihin kuin markkinariskeihin liittyvään toimintaan kohdennettaisiin vähemmän pääomaa (jolloin markkinariskeihin liittyvään toimintaan kohdennettaisiin enemmän pääomaa) kuin se määrä, joka on esitetty 31. joulukuuta 2011 päivätyssä erillisessä taseessa, jonka Belgian viranomaiset toimittivat toukokuussa 2012.

| (205) | Lisäksi komissio korostaa, että koska erilliset kirjanpidot ovat puuttuneet SA Ducroiren perustamisesta saakka, toimenpiteen 3 tutkiminen on ollut huomattavasti muita hankalampaa, ja komission on ollut pakko toteuttaa analyysinsa tiettyjen oletusten pohjalta. Koska erillisten kirjanpitojen pitäminen on SA Ducroiren velvollisuus, se ei voi moittia komissiota tiettyjen oletusten tekemisestä tai monimutkaisen lähestymistavan kehittämisestä osana analyysiaan. Jos tällaista monimutkaista lähestymistapaa ei olisi kehitetty, komissio olisi voinut yksinkertaisesti todeta, että [75–100] miljoonan euron summa on kokonaisuudessaan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua etua. |
| --- | --- |

(205)

Lisäksi komissio korostaa, että koska erilliset kirjanpidot ovat puuttuneet SA Ducroiren perustamisesta saakka, toimenpiteen 3 tutkiminen on ollut huomattavasti muita hankalampaa, ja komission on ollut pakko toteuttaa analyysinsa tiettyjen oletusten pohjalta. Koska erillisten kirjanpitojen pitäminen on SA Ducroiren velvollisuus, se ei voi moittia komissiota tiettyjen oletusten tekemisestä tai monimutkaisen lähestymistavan kehittämisestä osana analyysiaan. Jos tällaista monimutkaista lähestymistapaa ei olisi kehitetty, komissio olisi voinut yksinkertaisesti todeta, että [75–100] miljoonan euron summa on kokonaisuudessaan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua etua.

V.5   VELVOLLISUUS JÄTTÄÄ MUIHIN KUIN MARKKINARISKEIHIN LIITTYVÄ TOIMINTA HUOMIOTTA TUEN TAKAISINMAKSAMISEN YHTEYDESSÄ

| (206) | Tässä päätöksessä komissio on sulkenut tueksi luokittelusta pois sen osan pääomaa, jolla tosiasiassa tuetaan muihin kuin markkinariskeihin liittyvää toimintaa siitä huolimatta, että tämä osa pääomaa oli sellaista tukea, joka ei täyttänyt yksityisen sijoittajan vaatimuksia. Soveltumattoman tuen määrään ei näin ollen sisälly muihin kuin markkinariskeihin liittyvän toiminnan tukea. Tämän päätöksen logiikan mukaisesti soveltumattoman tuen takaisinmaksu on näin ollen rahoitettava tiukasti markkinariskeihin liittyvästä toiminnasta ja siihen liittyvästä pääomasta, sillä se on ainoa keino palauttaa markkinariskien markkinoiden kilpailutilanne sellaiseksi kuin se oli ennen soveltumattoman tuen myöntämistä. Kuten edellä on esitetty, takaisinperintä on tehtävä erillisten kirjanpitojen perusteella ja Belgian viranomaisten toukokuussa 2012 toimittamien huomautusten kanssa yhdenmukaisella tavalla. |
| --- | --- |

(206)

Tässä päätöksessä komissio on sulkenut tueksi luokittelusta pois sen osan pääomaa, jolla tosiasiassa tuetaan muihin kuin markkinariskeihin liittyvää toimintaa siitä huolimatta, että tämä osa pääomaa oli sellaista tukea, joka ei täyttänyt yksityisen sijoittajan vaatimuksia. Soveltumattoman tuen määrään ei näin ollen sisälly muihin kuin markkinariskeihin liittyvän toiminnan tukea. Tämän päätöksen logiikan mukaisesti soveltumattoman tuen takaisinmaksu on näin ollen rahoitettava tiukasti markkinariskeihin liittyvästä toiminnasta ja siihen liittyvästä pääomasta, sillä se on ainoa keino palauttaa markkinariskien markkinoiden kilpailutilanne sellaiseksi kuin se oli ennen soveltumattoman tuen myöntämistä. Kuten edellä on esitetty, takaisinperintä on tehtävä erillisten kirjanpitojen perusteella ja Belgian viranomaisten toukokuussa 2012 toimittamien huomautusten kanssa yhdenmukaisella tavalla.

VI   PÄÄTELMÄT

| (207) | Komissio katsoo, että niistä kolmesta toimenpiteestä, joihin muodollinen tutkintamenettely kohdistui, toimenpiteet 1 ja 2 (valtiontakaus ja mahdolliset sisäiset varojensiirrot markkinariskeihin liittyvään toimintaan ONDD:ssä) eivät ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Toimenpiteen 3 analyysin perusteella on kuitenkin mahdollista todeta SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun valtiontuen olemassaolo 36,6 miljoonan euron osalta. Koska ONDD toteutti (Belgian valtion lukuun) sääntöjenvastaisesti toimenpiteen 3 ja rikkoi täten SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa ja koska tämä tuki ei sovellu sisämarkkinoille, se on perittävä takaisin. Tämän tuen takaisinmaksu on rahoitettava SA Ducroiren markkinariskeihin liittyvästä toiminnasta, |
| --- | --- |

(207)

Komissio katsoo, että niistä kolmesta toimenpiteestä, joihin muodollinen tutkintamenettely kohdistui, toimenpiteet 1 ja 2 (valtiontakaus ja mahdolliset sisäiset varojensiirrot markkinariskeihin liittyvään toimintaan ONDD:ssä) eivät ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Toimenpiteen 3 analyysin perusteella on kuitenkin mahdollista todeta SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun valtiontuen olemassaolo 36,6 miljoonan euron osalta. Koska ONDD toteutti (Belgian valtion lukuun) sääntöjenvastaisesti toimenpiteen 3 ja rikkoi täten SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa ja koska tämä tuki ei sovellu sisämarkkinoille, se on perittävä takaisin. Tämän tuen takaisinmaksu on rahoitettava SA Ducroiren markkinariskeihin liittyvästä toiminnasta,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Koska Belgian ONDD:lle myöntämästä takauksesta ei koitunut etua ONDD:n markkinariskeihin liittyvälle toiminnalle, se ei ole valtiontukea.

2 artikla

Mahdolliset sisäiset varojensiirrot, joiden olemassaoloa ei ole osoitettu, markkinariskeihin liittyvään toimintaan ONDD:ssä eivät ole valtiontukea.

3 artikla

ONDD:n SA Ducroirelle myöntämä alkupääoma, jonka määrä oli 113,4 miljoonaa euroa, ei ole valtiontukea.

4 artikla

ONDD:n SA Ducroirelle Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti 23 päivänä syyskuuta 2004 myöntämä alkupääoma, jonka määrä oli 36,6 miljoonaa euroa, on sääntöjenvastaista tukea, joka ei sovellu sisämarkkinoille kyseisessä sopimuksessa tarkoitetulla tavalla.

5 artikla

1.   Belgian on perittävä 4 artiklassa tarkoitettu tuki takaisin SA Ducroirelta ONDD:n kautta. Belgian on toimitettava yksityiskohtaiset todisteet — ja kirjanpidon tarkastavan riippumattoman yrityksen antama todistus — siitä, että takaisinmaksu on rahoitettu yksinomaan SA Ducroiren markkinariskeihin liittyvästä toiminnasta.

2.   Takaisinperittävien summien on sisällettävä korko siitä päivämäärästä, jolloin varat saatettiin SA Ducroiren käyttöön (1 päivä tammikuuta 2005) niiden tosiasiallisen takaisinmaksupäivään.

3.   Korko on laskettava koronkoron perusteella komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (91) V luvunmukaisesti.

4.   Takaisinperintä on toteutettava välittömästi ja tehokkaasti.

6 artikla

Erillinen hallinto ja erilliset kirjanpidot on otettava viivytyksettä käyttöön muihin kuin markkinariskeihin ja markkinariskeihin liittyvän toiminnan osalta, ja niitä on pidettävä niin kauan kuin muihin kuin markkinariskeihin liittyvä toiminta saa valtiontukea. Kirjanpidon eriyttämisessä on otettava huomioon Belgian viranomaisten toukokuussa 2012 toimittamat taloudelliset tiedot. Etenkin pääoman jaottelu on tehtävä samalla tavalla kuin toukokuussa 2012.

7 artikla

1.   Belgian on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksi antamisesta seuraavat tiedot:

| a) | SA Ducroirelta takaisinperittävän tuen kokonaismäärä (pääoma ja korko) |
| --- | --- |

a)

SA Ducroirelta takaisinperittävän tuen kokonaismäärä (pääoma ja korko)

| b) | yksityiskohtainen kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu ja joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi |
| --- | --- |

b)

yksityiskohtainen kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu ja joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi

| c) | asiakirjat, jotka osoittavat, että SA Ducroirelle on toimitettu virallinen ilmoitus tuen takaisinperimisestä. |
| --- | --- |

c)

asiakirjat, jotka osoittavat, että SA Ducroirelle on toimitettu virallinen ilmoitus tuen takaisinperimisestä.

2.   Belgian on ilmoitettava komissiolle tämän päätöksen täytäntöön panemiseksi toteutettavien kansallisten toimenpiteiden edistymisestä siihen saakka, kunnes 4 artiklassa tarkoitetun tuen takaisinperintä on saatettu loppuun. Sen on annettava välittömästi komission pyynnöstä tiedot toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi. Sen on annettava myös tarkat tiedot SA Ducroirelta jo takaisinperittyjen tukien ja korkojen määristä.

8 artikla

Belgian on toteutettava tämän päätöksen täytäntöön panemiseksi tarvittavat toimenpiteet neljän kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksi antamisesta.

9 artikla

Tämä päätös on osoitettu Belgian kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 20 päivänä maaliskuuta 2013

Komission puolesta

Joaquín ALMUNIA

Varapuheenjohtaja

---

(1)  Joulukuun 1 päivänä 2009 EY:n perustamissopimuksen 87 artiklasta tuli Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (jäljempänä ’SEUT-sopimus’) 107 artikla ja perustamissopimuksen 88 artiklasta SEUT-sopimuksen 108 artikla. Kyseiset kaksi määräyskokonaisuutta ovat asiasisällöltään samanlaiset. Viittauksia SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklaan on tässä päätöksessä pidettävä soveltuvin osin viittauksina perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklaan. SEUT-sopimuksessa otettiin käyttöön myös muutamia terminologisia muutoksia; esimerkiksi sana ”yhteisö” korvattiin sanalla ”unioni”, ”yhteismarkkinat” sanalla ”sisämarkkinat” ja ”ensimmäisen asteen tuomioistuin” ilmauksella ”unionin yleinen tuomioistuin”. Tässä päätöksessä käytetään SEUT-sopimuksen mukaista terminologiaa.

1

(2)  EUVL C 163, 1.6.2011, s. 1.

2

(3)  Luottamuksellinen tieto.

3

(4)  EUVL C 163, 1.6.2011, s. 1.

4

(5)  EYVL C 281, 17.9.1997, s. 4. Komissio on soveltanut 1 päivästä tammikuuta 2013 alkaen uutta tiedonantoa jäsenvaltioille Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan soveltamisesta lyhytaikaisiin vientiluottovakuutuksiin. Tiedonanto julkaistiin 19 päivänä joulukuuta 2012 (EUVL C 392, 19.12.2012, s. 1).

5

(6)  Sekä julkiset että muut kuin julkiset.

6

(7)  Ks. vientiluottovakuutuksia koskevan tiedonannon 2.5 kohta.

7

(8)  Ks. Belgian viranomaisten 1 päivänä kesäkuuta 2011 esittämät huomautukset Euroopan komission 24 päivänä helmikuuta 2011 antamaan päätökseen, huomautusten liite 8, s. 60 ja 69.

8

(9)  Ks. menettelyn aloittamista koskevan päätöksen 4.1.2.2.1 kohta.

9

(10)  Tähän valtiontuen ulkopuolelle suljettuun, muihin kuin markkinariskeihin liittyvän vakuutustoiminnan pääomaan sisältyi SA Ducroiren pääoma, jolla — siinä vaiheessa kun lyhytaikaisten markkinariskien vakuuttaminen siirrettiin SA Ducroirelle — tuettiin Romaniaan ja Bulgariaan sijoittautuneisiin velallisiin liittyvien riskien vakuuttamista, koska nämä riskit olivat tuolloin muita kuin markkinariskejä, sillä maat liittyivät Euroopan unioniin 1. tammikuuta 2007, toisin sanoen sen jälkeen, kun vakuutustoiminta oli siirretty SA Ducroirelle.

10

(11)  Ks. komission 21 päivänä joulukuuta 2005 tekemä päätös asiassa N 531/2005 ”Postipankin (Banque Postale) perustamiseen ja toimintaan liittyvät toimenpiteet”, 54 kohta (EUVL C 21, 28.1.2006, s. 2), joka on saatavana osoitteessa http://ec.europa.eu/eu_law/state_aids/comp-2005/n531-05.pdf

11

(12)  Belgian viranomaisten mukaan ONDD kattoi alueella 1 sijaitseviin velallisiin liittyvät riskit vuoteen 1993 saakka ([...], ks. alaviite 2425), jonka jälkeen se on lopettanut tämän toiminnan. Markkinariskien osuus ONDD:n portfoliosta ei ollut suuri edes ennen vuotta 1993.

12

(13)  Ks. Belgian viranomaisten 1 päivänä kesäkuuta 2011 toimittamat näkemykset Euroopan komission 24 päivänä helmikuuta 2011 antamasta päätöksestä, sivuilla 13 ja 14 esitetty esimerkki.

13

(14)  Pankki-, rahoitus- ja vakuutuskomissio (Commission bancaire, financière et des assurances — CBFA) luotiin yhdistämällä vakuutusvalvontalaitos (Office de contrôle des assurances — OCA) pankki- ja rahoituskomissioon (Commission bancaire et financière — CBF) 1 päivänä tammikuuta 2004.

14

(15)  Komission selvennys: Belgian viranomaiset tarkoittavat vähämerkityksistä tukea koskevaa de minimis -sääntöä. SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdassa määrätään velvollisuudesta ilmoittaa valtiontuesta komissiolle, jotta se voi määrittää, soveltuuko tuki sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa esitettyjen kriteerien mukaisesti. De minimis -säännön nojalla sellaista tukea, joka on myönnetty enintään kolmeksi vuodeksi ja jonka määrä alittaa tietyn rajan, ei tarvitse ilmoittaa. Kun toimenpidettä 1 ja toimenpidettä 2 sovellettiin, rajaksi oli asetettu 100 000 euroa EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen 12 päivänä tammikuuta 2001 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 69/2001 (EYVL L 10, 13.1.2001, s. 30).

15

(16)  Ks. alaviite 14.

16

(17)  Ks. Belgian viranomaisten 12 päivänä helmikuuta 2008 esittämä vastaus Euroopan komission 7 päivänä joulukuuta 2007 päivättyyn kirjeeseen, s. 7 (Belgian viranomaiset viittaavat siihen 1 päivänä kesäkuuta 2011 toimittamansa asiakirjan sivulla 14).

17

(18)  Ks.. Belgian viranomaisten 1 päivänä kesäkuuta 2011 toimittamat näkemykset Euroopan komission 24 päivänä helmikuuta 2011 antamasta päätöksestä, s. 22–24.

18

(19)  Belgian viranomaiset toimittivat yksityiskohtaiset tiedot siirretyistä eristä 14 päivänä helmikuuta 2007 toimittamassaan vastauksessa komission asiassa CP 8/2007 (SA.22302) 17 päivänä tammikuuta 2007 lähettämään kirjeeseen (ks. vastauksen sivu 3). Tiedot on myös esitetty menettelyn aloittamista koskevan päätöksen 70 kohdassa.

19

(20)  EYVL L 77, 20.3.2002, s. 17.

20

(21)  Ks. Belgian viranomaisten 5 päivänä joulukuuta 2011 antama vastaus Euroopan komission 28 päivänä heinäkuuta 2011 esittämään kyselyyn (vastauksen s. 9–11). Yksityiskohtaiset laskelmat toimitettiin 14 päivänä marraskuuta 2011.

21

(22)  Belgian virallinen lehti, 4.10.1939.

22

(23)  Koskee ONDD:n liiketoimintaa, jota se harjoitti omaan lukuunsa valtion takaamana.

23

(24)  Ks. Belgian viranomaisten 5 päivänä joulukuuta 2011 toimittama vastaus Euroopan komission 28 päivänä heinäkuuta 2011 esittämään kyselyyn (vastauksen s. 16).

24

(25)  Ks. Belgian viranomaisten 5 päivänä joulukuuta 2011 toimittama vastaus Euroopan komission 28 päivänä heinäkuuta 2011 esittämään kyselyyn (vastauksen liite B14).

25

(26)  Ks. Belgian viranomaisten 1 päivänä kesäkuuta 2011 toimittamat huomautukset Euroopan komission 24 päivänä helmikuuta 2011 antamaan päätökseen, s. 10: ”Selon les catégories utilisées par l'ONDD, [...]”.

26

(27)  Ks. Belgian viranomaisten 1 päivänä kesäkuuta 2011 toimittamat huomautukset Euroopan komission 24 päivänä helmikuuta 2011 antamaan päätökseen, huomautusten liite 8 (s. 70) ja liite 13.

27

(28)  Ks. 28 päivänä syyskuuta 2004 päivätyn strategia-asiakirjan ”Lignes directrices stratégiques pour l'ONDD et sa SA” (ONDD:tä ja sen tytäryhtiötä koskevat strategiset suuntaviivat) sivu 28. Asiakirja esitettiin ONDD:n hallitukselle, ja lisäksi se oli liitteenä 10 Belgian viranomaisten 1 päivänä kesäkuuta 2011 toimittamissa huomautuksissa Euroopan komission 24 päivänä helmikuuta 2011 antamaan päätökseen.

28

(29)  EUVL L 335, 17.12.2009, s. 1. Solvenssi II -direktiivi tuli voimaan 6 päivänä tammikuuta 2010.

29

(30)  Solvenssi II -direktiivi on Euroopan vakuutusalan sääntelyuudistus. Basel II -sopimuksen tavoin sen tavoitteena on mukauttaa vakuutus- ja jälleenvakuutusyhtiöiltä vaaditut omat varat paremmin niihin liiketoiminnassa kohdistuviin riskeihin. Sen jälkeen, kun Solvenssi I -direktiivissä säädettiin solvenssimarginaali, joka määritettiin vakuutusmaksujen ja korvausvaatimusten prosenttiosuuksien mukaisesti, vakuutusalan sääntelyssä on otettu käyttöön monimutkaisempia sääntöjä, joissa otetaan huomioon myös riski joko soveltamalla vakiolaskukaavaa tai sisäistä mallia. Vakiolaskukaavaan perustuvaa lähestymistapaa kehitetään ja kalibroidaan parhaillaan kvantitatiivisen vaikutustutkimuksen (jäljempänä ’QIS’) avulla. Näiden kuulemisten perusteella Euroopan vakuutus- ja työeläkevalvontaviranomaisten komitea (CEIOPS) voi testata ehdotettuja kaavoja ja kalibrointeja. Yhtiöiden, jotka haluavat käyttää sisäistä mallia, on hankittava valvontaviranomaisen hyväksyntä sisäiselle mallille, ennen kuin vakavaraisuuspääomavaatimus voidaan määrittää yhtiön sisäisellä mallilla.

30

(31)  Ks. Belgian viranomaisten 5 päivänä joulukuuta 2011 toimittama vastaus Euroopan komission 28 päivänä heinäkuuta 2011 esittämään kyselyyn (vastauksen s. 22).

31

(32)  Ks. Belgian viranomaisten 5 päivänä joulukuuta 2011 toimittama vastaus Euroopan komission 28 päivänä heinäkuuta 2011 esittämään kyselyyn (vastauksen s. 32).

32

(33)  Suluissa: liiketoiminnan oletettu vuotuinen kasvu kyseisen skenaarion mukaan

33

(34)  Markkinariskeihin ja muihin kuin markkinariskeihin liittyvän toiminnan pääomavaatimuksia ei lasketa yhteen kokonaissumman saamiseksi, koska vuosia 2004–2006 koskee absoluuttinen vähimmäisraja, joka on kolme miljoonaa euroa. Vuosien 2007–2009 vähimmäisraja on 3,2 miljoonaa euroa.

34

(35)  Ks. Belgian viranomaisten 14 päivänä marraskuuta 2011 toimittamat asiakirjat (Excel-tiedostot, työkirja ”Capital”). QIS5-menetelmää ja sisäistä mallintamista käytettiin ainoastaan vuonna 2005 markkinariskeihin ja muihin kuin markkinariskeihin myönnetyn pääoman määrittämiseksi. Vuoden 2005 jälkeisinä vuosina pääoma määritettiin [...]. Todettakoon, että [...], minkä vuoksi vuotta 2005 koskevat tulokset ovat samat skenaarioiden 1A ja 1b osalta. Belgian viranomaiset ottivat huomioon 50 miljoonan euron maksamattoman pääoman vasta vuonna 2009. Seuraavassa kohdassa olevaa oman pääoman tuottoa laskettaessa käytettiin näitä lukuja.

35

(36)  Komissio on havainnut laskentavirheitä taloudellisissa ennusteissa. Etenkin vakuutustoiminnan tulosten summa eri liiketoiminta-alojen osalta eroaa SA Ducroiren vakuutustoiminnan kokonaistuloksesta. Summissa olevat virheet on tehty laskettaessa SA Ducroiren vakuutustoiminnan kokonaistulosta. Nämä erot eivät kuitenkaan vaikuta oman pääoman tuoton arviointiin kovin paljon.

36

(37)  Ks. Belgian viranomaisten 1 päivänä kesäkuuta 2011 toimittamat huomautukset Euroopan komission 24 päivänä helmikuuta 2011 antamaan päätökseen, huomautusten liite 10.

37

(38)  Ks. Belgian viranomaisten 5 päivänä joulukuuta 2011 antama vastaus Euroopan komission 28 päivänä heinäkuuta 2011 esittämään kyselyyn (vastauksen s. 33).

38

(39)  Markkinariskejä koskeva Belgian laskelma on tehty seuraavasti: 8 miljoonaa euroa + [(100 miljoonaa euroa – 82 miljoonaa euroa) × (8 miljoonaa euroa/82 miljoonaa euroa)]. Muita kuin markkinariskejä koskeva laskelma on tehty samalla tavalla.

39

(40)  Ks. Belgian viranomaisten 14 päivänä marraskuuta 2011 toimittamat huomautukset (Excel-tiedostot ”201105 P&L et Bilan Business Plan Scenario 1B”, työkirjat ”P & L_cessibles” ja ”PL_non_cessibles”).

40

(41)  QIS 2005 -kaavaa ja sisäistä mallintamismenetelmää käytettiin ainoastaan markkinariskeihin ja muihin kuin markkinariskeihin liittyvään vakuutustoimintaan vuonna 2005 kohdennetun pääoman määrittämiseksi. Vuosien 2006 ja 2007 pääoma määritettiin vuoden 2005 pääoman ja ajanjaksolla kertynyttä voittoa koskevan ennusteen perusteella.

41

(42)  Ks. Belgian viranomaisten 5 päivänä joulukuuta 2011 antama vastaus Euroopan komission 28 päivänä heinäkuuta 2011 esittämään kyselyyn (vastauksen s. 38 ja 39).

42

(43)  Ks. Belgian viranomaisten 1 päivänä kesäkuuta 2011 toimittamat huomautukset Euroopan komission 24 päivänä helmikuuta 2011 antamaan päätökseen, s. 38.

43

(44)  Capital asset pricing model (CAPM).

44

(45)  Vertailuun valittiin vain ne toimijat, joiden toiminnan katsotaan kohdistuvan pääasiassa markkinariskeihin (joiden osuus on yli 50 prosenttia vakuutusmaksuista tai kokonaisriskistä saatavilla olevien tietojen perusteella).

45

(46)  Mukautettu tasoitusvastuisiin nähden.

46

(47)  Ilmoitettujen maantieteellisten tietojen perusteella, esimerkiksi riski, vakuutusmaksut (vaihtelevat yhtiöittäin).

47

(48)  Luottovakuutuksenantajien kansainvälisiä liittoja.

48

(49)  Nettovakuutusmaksut.

49

(50)  Painottamaton keskiarvo.

50

(51)  Vuonna 2004 tai pian sen jälkeen.

51

(52)  Ks. alaviite 21.

52

(53)  Ks. Belgian viranomaisten 1 päivänä kesäkuuta 2011 toimittamat huomautukset Euroopan komission 24 päivänä helmikuuta 2011 antamaan päätökseen, s. 13 ja 14.

53

(54)  Neuvoston direktiivin 73/239/ETY (voimassa kyseisenä ajankohtana) 2 artiklan 2 kohdan d alakohdan perusteella ONDD ei tarvinnut OCA:n hyväksyntää niin kauan kuin sillä oli toiminnoilleen Belgian valtion takaus. Kun toimintaa jatkettiin ”yritystilin” kautta, niihin toimintoihin, joita Belgian valtio ei taannut, ei enää sovellettu 2 artiklan 2 kohdan d alakohdassa säädettyä poikkeusta, ja niille piti hankkia OCA:n hyväksyntä.

54

(55)  Ks. Belgian viranomaisten 1 päivänä kesäkuuta 2011 toimittaman asiakirjan sivu 15.

55

(56)  Ks. komission 21 päivänä joulukuuta 2005 tekemä päätös asiassa N 531/2005 ”Postipankin (Banque Postale) perustamiseen ja toimintaan liittyvät toimenpiteet” (EUVL C 21, 28.1.2006, s. 2), joka on saatavana osoitteessa http://ec.europa.eu/eu_law/state_aids/comp-2005/n531-05.pdf

56

(57)  Ks. alaviite 28.

57

(58)  Ks. alaviite 10.

58

(59)  Ks. Belgian viranomaisten 1 päivänä kesäkuuta 2011 toimittamien huomautusten liite 4.

59

(60)  Ks. kyseisen muistion (toimitettu Belgian viranomaisten 1 päivänä kesäkuuta 2011 antamien huomautusten liitteessä 8) s. 62 ja 70.

60

(61)  CBFA:n Solvency 2 QIS 5 -raportin (maaliskuu 2011) sivulla 17 todetaan, että vain muutamat osallistujat ovat voineet toimittaa tietoa sisäisten mallien käytöstä ja ominaisuuksista, koska nämä mallit ovat yhä kehitysvaiheessa. Lisäksi CBFA päätti olla tekemättä päätelmiä tässä vaiheessa. Tämä viittaa siihen, että jopa yksityisillä vakuutusyhtiöillä on edelleen vaikeuksia laatia sisäisiä malleja tiettyjen riskien vakuuttamiseen tarvittavan pääoman laskemiseen.

61

(62)  Ks. Belgian viranomaisten 1 päivänä kesäkuuta 2011 toimittamien huomautusten liite 4, s. 11 ja 13–16.

62

(63)  Laskettu vuonna 2004 käytetyn menetelmän mukaan vuoden 2004 lopulle ennakoitujen nettositoumusten perusteella. Laskelmissa käytetyt tiedot on esitetty Belgian viranomaisten 1 päivänä kesäkuuta 2011 toimittamien huomautusten liitteessä 13, s. 16.

63

(64)  Kuten johdanto-osan 140 kappaleessa on selitetty, vaihtoehtoinen lähestymistapa olisi sulkea pois [45–75] miljoonan euron määrä kokonaisuudessaan. Jotta voidaan kuitenkin laskea [75–100] miljoonan euron lisäpääomasta se pääoman osuus, jolla tuettiin markkinariskeihin liittyvää toimintaa, on tarpeen erotella olemassa ollut pääoma markkinariskeihin ja muihin kuin markkinariskeihin liittyvään toimintaan. Tämä johtuu siitä, että markkinariskeihin ja muihin kuin markkinariskeihin liittyvää toimintaa koskevan pääoman erottelu tehdään koko pääoman osalta (ks. taulukko 2 ja johdanto-osan 135 kappale).

64

(65)  Luvut saatiin kertomalla vuoden 2004 lopun sitoumukset pidätyskertoimella (tai kaavalla 100 prosenttia miinus menevien jälleenvakuutusten määrä). Nämä luvut ovat peräisin Belgian viranomaisten 1 päivänä kesäkuuta 2011 Euroopan komission 24 päivänä helmikuuta 2011 antamaan päätökseen esittämien huomautusten liitteestä 13 ”Plan financier 2005, 2006 et 2007 soumis à la CBFA” (CBFA:lle toimitettu vuosien 2005, 2006 ja 2007 taloussuunnitelma).

65

(66)  Kuten aiemmin on mainittu, ONDD:n vuonna 2004 käyttämä menetelmä SA Ducroiren pääomavaatimusten arvioimiseksi perustui nettositoumusten määrään tietyllä prosenttiosuudella kerrottuna (Cooken suhdeluku). Soveltaessaan tätä menetelmää ONDD ei erotellut niitä nettositoumuksia, jotka liittyivät unionin jäseniksi vuonna 2004 tulleisiin kymmeneen maahan sijoittautuneisiin velkojiin liittyviin riskeihin, ja niitä nettositoumuksia, jotka liittyivät toisiin, muihin kuin markkinariskeihin. Näin ollen nettositoumusten (siirron jälkeen) mukaisiin osuuksiin perustuva laskentamenetelmä on linjassa ONDD:n noudattaman lähestymistavan kanssa.

66

(67)  Kuten taulukosta 1 ja johdanto-osan 96–98 kappaleesta voidaan nähdä, tällä pääomalla tuettiin ainoastaan riskejä, jotka liittyivät Euroopan unioniin 1 päivänä toukokuuta 2004 liittyneeseen kymmeneen maahan sijoittautuneisiin velallisiin, ja muita riskejä, joiden katsotaan käytännössä olevan muita kuin markkinariskejä.

67

(68)  Asia C 261/89, Italia v. komissio, tuomio 3.10.1991 (Kok., s. I-4437, 8 kohta); yhdistetyt asiat C-278/92–C-280/92, Espanja v. komissio, tuomio 14.9.1994 (Kok., s. I-4103, 21 kohta); asia C-42/93, Espanja v. komissio, tuomio 14.9.1994 (Kok., s. I-4175, 13 kohta).

68

(69)  Pois luettuina tämän toiminnan päättämisestä johtuvat rajalliset kustannukset, kuten [...]. Tällaisten kustannusten mahdollinen suuruusluokka ei vaikuta komission päätelmiin.

69

(70)  Ks. komission päätös 2000/600/EY, tehty 10 päivänä marraskuuta 1999, Italian valtion sisilialaisille julkisille pankeille Banco di Sicilialle ja Sicilcassalle myöntämän tuen ehdollisesta hyväksymisestä (EYVL L 256, 10.10.2000, s. 21), johdanto-osan 58–61 kappale.

70

Ks. komission päätökset vuodelta 2005 Saksan Landesbank-pankkien pääomapohjan vahvistamisesta, esimerkiksi asia nro NN 71/2005, HSH Nordbank (EUVL C 241, 6.10.2006, s. 12) ja nro NN 72/2005, Bayern LB (EUVL C 242, 7.10.2006, s. 18).

Ks. myös Shetland Seafishiä koskeva päätös (komission päätös 2006/226/EY, EUVL L 81, 18.3.2006, s. 36), jossa komissio hylkäsi kaksi Shetlandinsaarten viranomaisten laatimaa raporttia, jotka koskivat investointia. Ne sisälsivät ennakoidun tuloslaskelman, ennakoidun taseen ja ennakoidun rahavirtalaskelman vuosille 2000, 2001 ja 2002. Yhdistynyt kuningaskunta totesi, että laskelmat oli tehty ennakolta ja että otaksumat, joihin ne perustuivat, olivat ”varovaisia ja luotettavia”. Komissio kuitenkin päätti, että markkinatalouden ehdoin toimiva sijoittaja olisi pitänyt niitä riittämättöminä siitä huolimatta, että kyseiset summat olivat suhteellisen pieniä.

(71)  Asia C-124/10 P, komissio v. EDF, tuomio 5.6.2012 (82–86 ja 105 kohta).

71

(72)  Ks. esimerkiksi yhdistetyt asiat T-228/99 ja T-223/99, Westdeutsche Landesbank Girozentrale v. komissio, tuomio 6.3.2003 (Kok., s. II-435, 255 kohta).

72

(73)  Ks. esimerkiksi Dexian rakenneuudistusta koskeva komission päätös (26 päivänä helmikuuta 2010 annettu päätös asiassa C 9/2009, EUVL L 274, 19.10.2010, s. 54, johdanto-osan 127 kappale), jossa komissio ei hyväksynyt asianosaisten jäsenvaltioiden esittämää argumenttia siitä, että markkinatalouden ehdoin toimivaa yksityistä sijoittajaa koskevaa periaatetta tulisi noudattaa joustavammin, koska viranomaiset, jotka olivat vahvistaneet Dexian pääomarakennetta, olivat pankin ”perinteisiä” osakkeenomistajia.

73

(74)  Ks. asia T-16/96, Cityflyer Express v. komissio, tuomio 30.4.1998 (Kok., s. II-757, 76 kohta).

74

(75)  Ks. 28 päivänä syyskuuta 2004 päivätyn strategia-asiakirjan ”Lignes directrices stratégiques pour l'ONDD et sa SA” (ONDD:tä ja sen tytäryhtiötä koskevat strategiset suuntaviivat) sivu 28. Asiakirja esitettiin ONDD:n hallitukselle, ja lisäksi se oli liitteenä 10 Belgian viranomaisten 1 päivänä kesäkuuta 2011 toimittamissa huomautuksissa Euroopan komission 24 päivänä helmikuuta 2011 antamaan päätökseen.

75

(76)  Lähde: Eurostat.

76

(77)  Unionin tuomioistuin totesi yhdistetyissä asioissa T-129/95, T-2/96 ja T-97/96, Neue Maxhütte Stahlwerke GmbH ja Lech-Stahlwerke GmbH v. komissio, 21 päivänä tammikuuta 1999 antamassaan tuomiossa (Kok., s. II-17, 116–121 kohta), että vaikka emoyhtiö voi yksityisellä sektorilla vastata tytäryhtiöidensä tappioista, tytäryhtiön kannattavuuden palautumisen on kuitenkin oltava riittävän todennäköistä. Jos tappiollisuus jatkuisi useita vuosia, yksityinen sijoittaja ei voisi kohtuudella päätyä antamaan lisäpääomaa, jos se tulisi kalliimmaksi kuin tytäryhtiön myyminen.

77

Ks. myös edellä mainittu Banco di Siciliaa ja Sicilcassaa koskeva päätös, johdanto-osan 63–66 kappale.

(78)  Ks. alaviite 25.

78

(79)  ONDD:n hallituksen 20 päivänä huhtikuuta 2004 pitämän kokouksen pöytäkirjasta käy ilmi, että hallitus oli vaatinut tällaisia ennusteita siitä, miten kukin toiminta-ala vaikuttaa kokonaistulokseen (ks. 1 päivänä kesäkuuta 2011 toimitettujen asiakirjojen liitteen 9 sivu 4).

79

(80)  Etenkin kymmeneen liittymisneuvotteluja käyvään maahan liittyvät riskit.

80

(81)  Markkinariskien osalta vakuutusmaksuja tarkistettiin ylöspäin (alun perin 0,2 prosentista 0,3 prosenttiin vakuutetuista summista), jolloin yhtiön vakuutustulot lisääntyivät kolmanneksella. Maksettujen korvausten määrää koskevia ennusteita tarkistettiin puolestaan alaspäin.

81

(82)  Vastaava erottelu korvauksen osalta on tehty myös muissa komission valtiontukipäätöksissä. Ks. esimerkiksi 11 päivänä helmikuuta 2009 tehty komission päätös asiassa NN 3/2009, ”Modifications to the Public support measures to JSC Parex Banka”, johdanto-osan 36–40 kappale, EUVL C 147, 27.6.2009, s. 2. Riskipreemio määräytyy sijoitusriskin perusteella.

82

(83)  Sen jälkeen, kun taloudellista tulosta oli tarkistettu ylöspäin, koska markkinariskeihin liittyvän toiminnan arvioitu maksettu pääoma oli hieman suurempi kuin Belgian viranomaisten arvioima ([10–25] miljoonaa euroa vs. 9,8 miljoonaa euroa).

83

(84)  Mikäli muuta ei näytetä toteen, on katsottava, että tuolloin riskittömien keskipitkän aikavälin likvidien investointien oletettu tuotto vastasi valtion joukkovelkakirjalainojen vuoden 2004 keskimääräisiä tuottoja (eli 3,5 %) toissijaisilla markkinoilla, kun niiden maturiteetti oli 4–6 vuotta. Ks.

84

http://www.nbb.be/belgostat/GlobalDispatcher?TARGET=/TreeviewLinker&rowID=2685&prop=treeview&action=open&Lang=F#2685

(85)  Brysselin pääkaupunkialue, Flanderi ja Vallonia.

85

(86)  Unionin tuomioistuimen 17 päivänä syyskuuta 1980 antama tuomio asiassa C-730/79, Philip Morris (Kok., s. 2671, 11 ja 12 kohta).

86

(87)  Unionin tuomioistuimen tuomio asiassa C-102/87, Ranska vastaan komissio, Kok. 1988, s. I-4067, 19 kohta.

87

(88)  Ks. vientiluottovakuutuksia koskevan tiedonannon 3.2 kohdan kolmannen kappaleen toinen ja kolmas lause. Ks. myös vientiluottovakuutuksia koskevan tiedonannon 4.1 kohta: ”Edellä 3.1 kohdassa luetellut valtion tuet – – eivätkä tämän vuoksi olisi oikeutettuja poikkeuksiin perustamissopimuksen valtiontukisäännöistä”.

88

(89)  EUVL C 244, 1.10.2004, s. 2.

89

(90)  Vaikka muihin kuin markkinariskeihin liittyvää toimintaa tarkasteltaisiin yksinään, tuotto olisi silti paljon pienempi kuin Belgian viranomaisten arvioimat pääomakustannukset.

90

(91)  EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1.

91

---

LIITE

TIEDOT SAADUISTA, TAKAISINPERITTÄVISTÄ JA JO TAKAISINPERITYISTÄ MÄÄRISTÄ

| Edunsaajan tiedot | Toimintaan saadun tuen kokonaismäärä (1) | Takaisinperittävän tuen kokonaismäärä (1)

  (Pääoma) | Jo takaisinmaksettu kokonaismäärä (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Pääoma | Korko |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |

Edunsaajan tiedot

Toimintaan saadun tuen kokonaismäärä (1)

Takaisinperittävän tuen kokonaismäärä (1)

(Pääoma)

Jo takaisinmaksettu kokonaismäärä (1)

Pääoma

Korko

---

(1)  Miljoonaa, kansallinen valuutta.

---

III Muut säädökset

EUROOPAN TALOUSALUE

| 15.5.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 144/70 |
| --- | --- | --- | --- |

15.5.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 144/70

---

Julkinen toisinto (1)

EFTAN VALVONTAVIRANOMAISEN PÄÄTÖS

N:o 244/12/KOL,

annettu 27 päivänä kesäkuuta 2012,

Íslandsbankille myönnettävästä rakenneuudistustuesta (Islanti)

EFTAn valvontaviranomainen, jäljempänä ’valvontaviranomainen’, joka

OTTAA HUOMIOON Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’ETA-sopimus’, ja erityisesti sen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja pöytäkirjan 26,

OTTAA HUOMIOON valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta tehdyn EFTA-valtioiden sopimuksen, jäljempänä ’valvonta- ja tuomioistuinsopimus’, ja erityisesti sen 24 artiklan,

OTTAA HUOMIOON valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjan 3, jäljempänä ’pöytäkirja 3’, ja erityisesti sen I osan 1 artiklan 3 kohdan sekä sen II osan 7 artiklan 3 kohdan ja 13 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

I.   TOSISEIKAT

1.   MENETTELY

| (1) | Lokakuussa 2008 käydyn epävirallisen kirjeenvaihdon perusteella ja Islannin parlamentin (Althingi) säädettyä 6 päivänä lokakuuta muun muassa rahoitusalan epätavallisista olosuhteista johtuvista valtionkassamaksuista vastaavasta viranomaisesta annetun lain nro 125/2008, jäljempänä ’valmiuslaki’, jossa Islannin valtiolle myönnettiin laajat toimivaltuudet puuttua pankkialan toimintaan, valvontaviranomaisen puheenjohtaja pyysi Islannin viranomaisia 10 päivänä lokakuuta 2008 päivätyssä kirjeessään ilmoittamaan valvontaviranomaiselle valmiuslain nojalla toteutettavista valtiontukitoimenpiteistä. Yhteydenpitoa ja kirjeenvaihtoa jatkettiin silloin tällöin. Siihen sisältyi erityisesti valvontaviranomaisen 18 päivänä kesäkuuta 2009 lähettämä kirje, jossa Islannin viranomaisia muistutettiin valtiontukitoimenpiteistä ilmoittamisen välttämättömyydestä ja pöytäkirjassa 3 olevaan 3 artiklaan sisältyvästä täytäntöönpanokieltoa koskevasta lausekkeesta (nk. standstill-lauseke). Lisäkirjeenvaihdon jälkeen Islannin viranomaiset ilmoittivat lopulta 15 päivänä syyskuuta 2010 taannehtivasti valtiontuesta, joka on myönnetty Glitnir Bankin tiettyjen toimintojen ennalleen palauttamiseen sekä New Glitnir Bankin (nykyiseltä nimeltään Íslandsbanki) perustamiseen ja pääomitukseen (2). |
| --- | --- |

(1)

Lokakuussa 2008 käydyn epävirallisen kirjeenvaihdon perusteella ja Islannin parlamentin (Althingi) säädettyä 6 päivänä lokakuuta muun muassa rahoitusalan epätavallisista olosuhteista johtuvista valtionkassamaksuista vastaavasta viranomaisesta annetun lain nro 125/2008, jäljempänä ’valmiuslaki’, jossa Islannin valtiolle myönnettiin laajat toimivaltuudet puuttua pankkialan toimintaan, valvontaviranomaisen puheenjohtaja pyysi Islannin viranomaisia 10 päivänä lokakuuta 2008 päivätyssä kirjeessään ilmoittamaan valvontaviranomaiselle valmiuslain nojalla toteutettavista valtiontukitoimenpiteistä. Yhteydenpitoa ja kirjeenvaihtoa jatkettiin silloin tällöin. Siihen sisältyi erityisesti valvontaviranomaisen 18 päivänä kesäkuuta 2009 lähettämä kirje, jossa Islannin viranomaisia muistutettiin valtiontukitoimenpiteistä ilmoittamisen välttämättömyydestä ja pöytäkirjassa 3 olevaan 3 artiklaan sisältyvästä täytäntöönpanokieltoa koskevasta lausekkeesta (nk. standstill-lauseke). Lisäkirjeenvaihdon jälkeen Islannin viranomaiset ilmoittivat lopulta 15 päivänä syyskuuta 2010 taannehtivasti valtiontuesta, joka on myönnetty Glitnir Bankin tiettyjen toimintojen ennalleen palauttamiseen sekä New Glitnir Bankin (nykyiseltä nimeltään Íslandsbanki) perustamiseen ja pääomitukseen (2).

| (2) | Valvontaviranomainen ilmoitti Islannin viranomaisille 15 päivänä joulukuuta 2010 päivätyllä kirjeellä (3), että se oli päättänyt aloittaa pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn, joka liittyy Islannin valtion toteuttamiin toimenpiteisiin, jotka koskevat (entisen) Glitnir Bank hf:n tiettyjen toimintojen ennalleen palauttamista sekä New Glitnir Bank hf:n (nykyiseltä nimeltään Íslandsbanki) perustamista ja pääomittamista, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’ (4). Valvontaviranomainen pyysi toimittamaan myös yksityiskohtaisen suunnitelman Íslandsbankin rakenneuudistuksesta kuuden kuukauden kuluessa. |
| --- | --- |

(2)

Valvontaviranomainen ilmoitti Islannin viranomaisille 15 päivänä joulukuuta 2010 päivätyllä kirjeellä (3), että se oli päättänyt aloittaa pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn, joka liittyy Islannin valtion toteuttamiin toimenpiteisiin, jotka koskevat (entisen) Glitnir Bank hf:n tiettyjen toimintojen ennalleen palauttamista sekä New Glitnir Bank hf:n (nykyiseltä nimeltään Íslandsbanki) perustamista ja pääomittamista, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’ (4). Valvontaviranomainen pyysi toimittamaan myös yksityiskohtaisen suunnitelman Íslandsbankin rakenneuudistuksesta kuuden kuukauden kuluessa.

| (3) | Asianomaiset osapuolet toimittivat 24 päivänä maaliskuuta 2011 sähköpostitse (5) valvontaviranomaiselle yhden huomautuksen, joka toimitettiin edelleen Islannin viranomaisille 25 päivänä toukokuuta 2011. Islannin viranomaiset eivät vastanneet kyseiseen huomautukseen. |
| --- | --- |

(3)

Asianomaiset osapuolet toimittivat 24 päivänä maaliskuuta 2011 sähköpostitse (5) valvontaviranomaiselle yhden huomautuksen, joka toimitettiin edelleen Islannin viranomaisille 25 päivänä toukokuuta 2011. Islannin viranomaiset eivät vastanneet kyseiseen huomautukseen.

| (4) | Islannin viranomaiset toimittivat Íslandsbankin rakenneuudistussuunnitelman 31 päivänä maaliskuuta 2011 päivätyllä kirjeellä. Marraskuussa 2011 tapahtuneen Byrin hankinnan jälkeen Islannin viranomaiset toimittivat Íslandsbankin uuden rakenneuudistussuunnitelman 22 päivänä helmikuuta 2012 (6). |
| --- | --- |

(4)

Islannin viranomaiset toimittivat Íslandsbankin rakenneuudistussuunnitelman 31 päivänä maaliskuuta 2011 päivätyllä kirjeellä. Marraskuussa 2011 tapahtuneen Byrin hankinnan jälkeen Islannin viranomaiset toimittivat Íslandsbankin uuden rakenneuudistussuunnitelman 22 päivänä helmikuuta 2012 (6).

| (5) | Valvontaviranomainen pyysi tietoja rakenneuudistussuunnitelmasta 11 päivänä heinäkuuta 2011 ja 13 päivänä helmikuuta 2012. Islannin viranomaiset vastasivat tietopyyntöön 17 päivänä lokakuuta 2011 ja 13 päivänä maaliskuuta 2012. Sitoumusten lopulliset versiot toimitettiin 16 päivänä toukokuuta 2012 ja 6 päivänä kesäkuuta 2012 (7). |
| --- | --- |

(5)

Valvontaviranomainen pyysi tietoja rakenneuudistussuunnitelmasta 11 päivänä heinäkuuta 2011 ja 13 päivänä helmikuuta 2012. Islannin viranomaiset vastasivat tietopyyntöön 17 päivänä lokakuuta 2011 ja 13 päivänä maaliskuuta 2012. Sitoumusten lopulliset versiot toimitettiin 16 päivänä toukokuuta 2012 ja 6 päivänä kesäkuuta 2012 (7).

| (6) | Lisäksi valvontaviranomainen tapasi Islannin viranomaiset 7 päivänä kesäkuuta 2011 sekä 27 ja 28 päivänä helmikuuta 2012. |
| --- | --- |

(6)

Lisäksi valvontaviranomainen tapasi Islannin viranomaiset 7 päivänä kesäkuuta 2011 sekä 27 ja 28 päivänä helmikuuta 2012.

2.   TAUSTA

| (7) | Valvontaviranomainen kuvailee tässä jaksossa lokakuusta 2008 alkaen Islannin rahoitusjärjestelmän romahdukseen ja uudelleen rakentamiseen liittyviä tapahtumia, tosiseikkoja sekä taloudellista, poliittista ja lainsäädännöllistä kehitystä, joita on tarpeen käsitellä kyseessä olevien tukitoimenpiteiden arvioinnin yhteydessä. Ensin esitetään Glitnir Bankin romahdukseen johtaneet tapahtumat. |
| --- | --- |

(7)

Valvontaviranomainen kuvailee tässä jaksossa lokakuusta 2008 alkaen Islannin rahoitusjärjestelmän romahdukseen ja uudelleen rakentamiseen liittyviä tapahtumia, tosiseikkoja sekä taloudellista, poliittista ja lainsäädännöllistä kehitystä, joita on tarpeen käsitellä kyseessä olevien tukitoimenpiteiden arvioinnin yhteydessä. Ensin esitetään Glitnir Bankin romahdukseen johtaneet tapahtumat.

2.1   Glitnir Bankin romahtaminen

| (8) | Syyskuussa 2008 joillakin suurilla maailmanlaajuisilla rahoituslaitoksilla alkoi olla vakavia vaikeuksia. Maailmanlaajuisten rahoitusmarkkinoiden myllerryksessä ja Lehman Brothers -yhtiön kaaduttua syyskuussa 2008 Islannin kolmella suurimmalla liikepankilla, jotka olivat kasvaneet poikkeuksellisen nopeasti edellisinä vuosina, oli vaikeuksia jälleenrahoittaa lyhytaikaisia lainojaan, ja talletusten määrä vähentyi. Lehman Brothers haki konkurssisuojaa 15 päivänä syyskuuta, ja samana päivänä ilmoitettiin, että Bank of America ostaa Merrill Lynchin. |
| --- | --- |

(8)

Syyskuussa 2008 joillakin suurilla maailmanlaajuisilla rahoituslaitoksilla alkoi olla vakavia vaikeuksia. Maailmanlaajuisten rahoitusmarkkinoiden myllerryksessä ja Lehman Brothers -yhtiön kaaduttua syyskuussa 2008 Islannin kolmella suurimmalla liikepankilla, jotka olivat kasvaneet poikkeuksellisen nopeasti edellisinä vuosina, oli vaikeuksia jälleenrahoittaa lyhytaikaisia lainojaan, ja talletusten määrä vähentyi. Lehman Brothers haki konkurssisuojaa 15 päivänä syyskuuta, ja samana päivänä ilmoitettiin, että Bank of America ostaa Merrill Lynchin.

| (9) | Myös HBOS, joka oli Yhdistyneen kuningaskunnan suurimpia pankkeja, oli myytävä Lloyds TSB:lle. Myös Glitnirillä oli suuria vaikeuksia rahoittaa toimintansa. Joukkovelkakirjan liikkeeseenlasku oli peruutettava kiinnostuksen puutteen vuoksi, omaisuuserien myyntiä ei suoritettu loppuun ja saksalainen pankki kieltäytyi myöntämästä kahta lainaa, joiden määräksi arvioitiin 150 miljoonaa euroa. Myös markkinaolosuhteet huonontuivat merkittävästi Lehman Brothers -yhtiön kaatumisen jälkeen. |
| --- | --- |

(9)

Myös HBOS, joka oli Yhdistyneen kuningaskunnan suurimpia pankkeja, oli myytävä Lloyds TSB:lle. Myös Glitnirillä oli suuria vaikeuksia rahoittaa toimintansa. Joukkovelkakirjan liikkeeseenlasku oli peruutettava kiinnostuksen puutteen vuoksi, omaisuuserien myyntiä ei suoritettu loppuun ja saksalainen pankki kieltäytyi myöntämästä kahta lainaa, joiden määräksi arvioitiin 150 miljoonaa euroa. Myös markkinaolosuhteet huonontuivat merkittävästi Lehman Brothers -yhtiön kaatumisen jälkeen.

| (10) | Glitnirin hallituksen puheenjohtaja otti 25 päivänä syyskuuta 2008 yhteyttä Islannin keskuspankkiin ja ilmoitti, että lokakuussa erääntyvien lainojen vuoksi pankin välitön vajaus oli 600 miljoonaa euroa. Syyskuun 29 päivänä ilmoitettiin, että Islannin hallitus tarjoaa Glitnirille 600 miljoonaa euroa ja saa vastineeksi 75 prosenttia sen pääomasta. Ehdotus ei kuitenkaan ollut realistinen, koska 600 miljoonaa euroa oli lähes neljännes Islannin valuuttavarannoista ja koska Glitnirillä oli jo jonkin aikaa ollut jälleenrahoitusongelmia ja seuraavien kuuden kuukauden aikana maksettavaksi erääntyvää velkaa oli julkisesti saatavilla olevien tietojen mukaan noin 1,4 miljardia euroa (8). Kuten ilmeni, liikkeeseen laskettujen Glitnirin osakkeiden arvo romahti yli 200 miljardista Islannin kruunusta 26 miljardiin Islannin kruunuun yhdessä päivässä. |
| --- | --- |

(10)

Glitnirin hallituksen puheenjohtaja otti 25 päivänä syyskuuta 2008 yhteyttä Islannin keskuspankkiin ja ilmoitti, että lokakuussa erääntyvien lainojen vuoksi pankin välitön vajaus oli 600 miljoonaa euroa. Syyskuun 29 päivänä ilmoitettiin, että Islannin hallitus tarjoaa Glitnirille 600 miljoonaa euroa ja saa vastineeksi 75 prosenttia sen pääomasta. Ehdotus ei kuitenkaan ollut realistinen, koska 600 miljoonaa euroa oli lähes neljännes Islannin valuuttavarannoista ja koska Glitnirillä oli jo jonkin aikaa ollut jälleenrahoitusongelmia ja seuraavien kuuden kuukauden aikana maksettavaksi erääntyvää velkaa oli julkisesti saatavilla olevien tietojen mukaan noin 1,4 miljardia euroa (8). Kuten ilmeni, liikkeeseen laskettujen Glitnirin osakkeiden arvo romahti yli 200 miljardista Islannin kruunusta 26 miljardiin Islannin kruunuun yhdessä päivässä.

| (11) | Islannin pankeista nostettiin valtavasti pois talletuksia sekä ulkomailla että Islannissa. Kotimaassa talletuksia nostettiin pois niin runsaasti, että Islannin pankeista ja Islannin keskuspankista oli yhdessä vaiheessa vähällä loppua käteinen. Luottoluokituslaitos Moody's alensi 30 päivänä syyskuuta 2008 Glitnirin luottoluokitusta, mistä aiheutui myös muiden lainojen takaisinmaksuvelvoitteita. Seurauksena olivat myös yli miljardin euron vakuusvaatimukset. Glitnirin oli 7 päivänä lokakuuta 2008 pyydettävä Islannin rahoitusvalvontaviranomaista, jäljempänä ’FME’, ottamaan se hallintaansa (9). |
| --- | --- |

(11)

Islannin pankeista nostettiin valtavasti pois talletuksia sekä ulkomailla että Islannissa. Kotimaassa talletuksia nostettiin pois niin runsaasti, että Islannin pankeista ja Islannin keskuspankista oli yhdessä vaiheessa vähällä loppua käteinen. Luottoluokituslaitos Moody's alensi 30 päivänä syyskuuta 2008 Glitnirin luottoluokitusta, mistä aiheutui myös muiden lainojen takaisinmaksuvelvoitteita. Seurauksena olivat myös yli miljardin euron vakuusvaatimukset. Glitnirin oli 7 päivänä lokakuuta 2008 pyydettävä Islannin rahoitusvalvontaviranomaista, jäljempänä ’FME’, ottamaan se hallintaansa (9).

2.2   Finanssikriisi ja Islannin pankkien romahduksen keskeiset syyt

| (12) | New Glitnir Bankille (josta tuli myöhemmin Íslandsbanki) myönnettyä tukea koskevassa ilmoituksessaan Islannin viranomaiset totesivat, että Islannin pankkialan romahduksen syyt ja viranomaisten toimintatarve selvitetään varsin yksityiskohtaisesti Islannin parlamentin perustaman erityisen tutkintakomitean (jäljempänä ’tutkintakomitea’) (10) laatimassa raportissa. Kyseisen komitean tehtävänä oli tutkia ja analysoida kolmen suurimman pankin romahdukseen johtaneita prosesseja. Valvontaviranomainen esittää jäljempänä lyhyesti tutkintakomitean päätelmät Glitnir Bankin romahduksen tärkeimmistä syistä. Tiedot ovat peräisin tutkintakomitean raportin luvuista 2 (Tiivistelmä) ja 21 (Islannin pankkien romahduksen syyt — vastuu, virheet ja huolimattomuus). |
| --- | --- |

(12)

New Glitnir Bankille (josta tuli myöhemmin Íslandsbanki) myönnettyä tukea koskevassa ilmoituksessaan Islannin viranomaiset totesivat, että Islannin pankkialan romahduksen syyt ja viranomaisten toimintatarve selvitetään varsin yksityiskohtaisesti Islannin parlamentin perustaman erityisen tutkintakomitean (jäljempänä ’tutkintakomitea’) (10) laatimassa raportissa. Kyseisen komitean tehtävänä oli tutkia ja analysoida kolmen suurimman pankin romahdukseen johtaneita prosesseja. Valvontaviranomainen esittää jäljempänä lyhyesti tutkintakomitean päätelmät Glitnir Bankin romahduksen tärkeimmistä syistä. Tiedot ovat peräisin tutkintakomitean raportin luvuista 2 (Tiivistelmä) ja 21 (Islannin pankkien romahduksen syyt — vastuu, virheet ja huolimattomuus).

| (13) | Vuonna 2007 alkanut rahoitusmarkkinoiden maksuvalmiuden yleinen heikentyminen johti lopulta Islannin kolmen suurimman pankin romahdukseen, sillä niiden liiketoiminta riippui yhä enemmän rahoituksen saamisesta kansainvälisten markkinoiden kautta. Islannin pankkien romahdus johtui kuitenkin lukuisista monimutkaisista seikoista. Tutkintakomitea tutki suurimpien pankkien romahduksen syitä, ja on pantava merkille, että valtaosa päätelmistä koskee kaikkia kolmea pankkia ja että monet päätelmät liittyvät toisiinsa. Jäljempänä käsitellään lyhyesti pankkien toimintaan liittyviä epäonnistumisen syitä. |
| --- | --- |

(13)

Vuonna 2007 alkanut rahoitusmarkkinoiden maksuvalmiuden yleinen heikentyminen johti lopulta Islannin kolmen suurimman pankin romahdukseen, sillä niiden liiketoiminta riippui yhä enemmän rahoituksen saamisesta kansainvälisten markkinoiden kautta. Islannin pankkien romahdus johtui kuitenkin lukuisista monimutkaisista seikoista. Tutkintakomitea tutki suurimpien pankkien romahduksen syitä, ja on pantava merkille, että valtaosa päätelmistä koskee kaikkia kolmea pankkia ja että monet päätelmät liittyvät toisiinsa. Jäljempänä käsitellään lyhyesti pankkien toimintaan liittyviä epäonnistumisen syitä.

Liiallinen ja kestämätön laajentuminen

| (14) | Tutkintakomitea totesi, että romahdusta edeltäneinä vuosina pankit olivat kasvattaneet taseitaan ja luottosalkkujaan niin voimakkaasti, ettei niiden toiminta- ja hallintokapasiteetti enää riittänyt. Kyseisten kolmen pankin yhdistetyt varat olivat lisääntyneet eksponentiaalisesti siten, että ne olivat 1,4 biljoonaa Islannin kruunua (11) vuonna 2003 ja 14,4 biljoonaa Islannin kruunua vuoden 2008 toisella neljänneksellä. Merkityksellistä on se, että suuri osa näiden kolmen pankin kasvusta oli tapahtunut ulkomaisille osapuolille lainaamisessa, joka lisääntyi huomattavasti vuonna 2007 (12) erityisesti kansainvälisen maksuvalmiuskriisin puhjettua. Tutkintakomitea katsoi tämän perusteella, että lainaustoiminnan lisääntyminen johtui pitkälti sellaisille yrityksille myönnetyistä lainoista, joille muut olivat kieltäytyneet myöntämistä lainaa. Raportissa todettiin lisäksi, että riskialttiimmasta sijoituspankkitoiminnasta oli tullut yhä suurempi osa pankkien toimintaa ja että kasvu myötävaikutti ongelmien syntymiseen. |
| --- | --- |

(14)

Tutkintakomitea totesi, että romahdusta edeltäneinä vuosina pankit olivat kasvattaneet taseitaan ja luottosalkkujaan niin voimakkaasti, ettei niiden toiminta- ja hallintokapasiteetti enää riittänyt. Kyseisten kolmen pankin yhdistetyt varat olivat lisääntyneet eksponentiaalisesti siten, että ne olivat 1,4 biljoonaa Islannin kruunua (11) vuonna 2003 ja 14,4 biljoonaa Islannin kruunua vuoden 2008 toisella neljänneksellä. Merkityksellistä on se, että suuri osa näiden kolmen pankin kasvusta oli tapahtunut ulkomaisille osapuolille lainaamisessa, joka lisääntyi huomattavasti vuonna 2007 (12) erityisesti kansainvälisen maksuvalmiuskriisin puhjettua. Tutkintakomitea katsoi tämän perusteella, että lainaustoiminnan lisääntyminen johtui pitkälti sellaisille yrityksille myönnetyistä lainoista, joille muut olivat kieltäytyneet myöntämistä lainaa. Raportissa todettiin lisäksi, että riskialttiimmasta sijoituspankkitoiminnasta oli tullut yhä suurempi osa pankkien toimintaa ja että kasvu myötävaikutti ongelmien syntymiseen.

Kansainvälisillä markkinoilla saatavilla olevan rahoituksen vähentyminen

| (15) | Pankkien kasvua helpottivat huomattavasti pääsy kansainvälisille rahoitusmarkkinoille, hyvät luottoluokitukset ja pääsy Euroopan markkinoille ETA-sopimuksen perusteella. Islannin pankit ottivat vuonna 2005 14 miljardia euroa lainaa ulkomaisilla vieraan pääoman ehtoisten arvopaperien markkinoilla varsin suotuisin ehdoin. Kun Euroopan vieraan pääoman ehtoisten arvopaperien markkinoille pääsy vaikeutui, pankit rahoittivat toimintansa Yhdysvaltojen markkinoilla, ja islantilaiset vieraan pääoman ehtoiset arvopaperit liitettiin vakuudellisiin velkasitoumuksiin. Romahdusta edeltäneenä aikana pankit olivat yhä riippuvaisempia lyhytaikaisista lainoista, mikä johti suuriin ja tutkintakomitean mukaan ennakoitavissa olleisiin jälleenrahoitusriskeihin. |
| --- | --- |

(15)

Pankkien kasvua helpottivat huomattavasti pääsy kansainvälisille rahoitusmarkkinoille, hyvät luottoluokitukset ja pääsy Euroopan markkinoille ETA-sopimuksen perusteella. Islannin pankit ottivat vuonna 2005 14 miljardia euroa lainaa ulkomaisilla vieraan pääoman ehtoisten arvopaperien markkinoilla varsin suotuisin ehdoin. Kun Euroopan vieraan pääoman ehtoisten arvopaperien markkinoille pääsy vaikeutui, pankit rahoittivat toimintansa Yhdysvaltojen markkinoilla, ja islantilaiset vieraan pääoman ehtoiset arvopaperit liitettiin vakuudellisiin velkasitoumuksiin. Romahdusta edeltäneenä aikana pankit olivat yhä riippuvaisempia lyhytaikaisista lainoista, mikä johti suuriin ja tutkintakomitean mukaan ennakoitavissa olleisiin jälleenrahoitusriskeihin.

Pankkien omistajien velkaantumisaste

| (16) | Kaikkien Islannin suurimpien pankkien pääasialliset omistajat olivat suurimpien velallisten joukossa (13). Glitnir oli myöntänyt huomattavia määriä lainaa Baugur Groupin suurimmille osakkeenomistajille ja siihen etuyhteydessä olleille osapuolille, erityisesti FL Groupille. Keväällä 2007 nimitettiin uusi Glitnirin hallitus sen jälkeen, kun Baugur Group ja FL Group olivat hankkineet merkittävästi lisää sen osakkeita. Vuoden 2007 loppupuoliskolla ja vuoden 2008 alussa Baugurille ja siihen etuyhteydessä olleille yrityksille myönnettyjen lainojen määrä lähes kaksinkertaistui, ja Glitnirin kyseiselle ryhmälle myöntämät lainat olivat enimmillään 80 prosenttia pankin pääomasta (14). Suurimmille osakkeenomistajille myönnetyn lainan määrä lisääntyi, vaikka Glitnirillä alkoi olla maksuvalmius- ja jälleenrahoitusongelmia. Tutkintakomitea katsoi, että tiettyjen osakkeenomistajien oli poikkeuksellisen helppo saada omistajina lainaa pankeilta. Se totesi lisäksi, että oli selkeitä viitteitä siitä, että Baugur ja FL Group olivat pyrkineet vaikuttamaan epäasianmukaisesti pankkien johtoon ja että suurimpien osakkeenomistajien etujen ja pankin etujen väliset rajat olivat hämärtyneet. Suurten osakkeenomistajien painottamisesta aiheutui näin ollen haittaa muille osakkeenomistajille ja velkojille. Pankin romahtaessa sen Baugur Groupille ja siihen yhteydessä olleille yrityksille myöntämät maksamattomat lainat olivat noin 2 miljardia euroa eli noin 70 prosenttia sen pääomasta. Tutkintakomitea myös kyseenalaisti pankkien tytäryhtiöiden ylläpitämien rahamarkkinarahastojen toiminnan, sillä ne investoivat voimakkaasti pankkien omistajiin liittyviin arvopapereihin. Glitnirin tytäryhtiö Glitnir Funds lainasi noin 300 miljoonaa euroa Baugurille ja FL Groupille sijoittamalla niiden arvopapereihin 20 prosenttia kokonaispääomastaan. |
| --- | --- |

(16)

Kaikkien Islannin suurimpien pankkien pääasialliset omistajat olivat suurimpien velallisten joukossa (13). Glitnir oli myöntänyt huomattavia määriä lainaa Baugur Groupin suurimmille osakkeenomistajille ja siihen etuyhteydessä olleille osapuolille, erityisesti FL Groupille. Keväällä 2007 nimitettiin uusi Glitnirin hallitus sen jälkeen, kun Baugur Group ja FL Group olivat hankkineet merkittävästi lisää sen osakkeita. Vuoden 2007 loppupuoliskolla ja vuoden 2008 alussa Baugurille ja siihen etuyhteydessä olleille yrityksille myönnettyjen lainojen määrä lähes kaksinkertaistui, ja Glitnirin kyseiselle ryhmälle myöntämät lainat olivat enimmillään 80 prosenttia pankin pääomasta (14). Suurimmille osakkeenomistajille myönnetyn lainan määrä lisääntyi, vaikka Glitnirillä alkoi olla maksuvalmius- ja jälleenrahoitusongelmia. Tutkintakomitea katsoi, että tiettyjen osakkeenomistajien oli poikkeuksellisen helppo saada omistajina lainaa pankeilta. Se totesi lisäksi, että oli selkeitä viitteitä siitä, että Baugur ja FL Group olivat pyrkineet vaikuttamaan epäasianmukaisesti pankkien johtoon ja että suurimpien osakkeenomistajien etujen ja pankin etujen väliset rajat olivat hämärtyneet. Suurten osakkeenomistajien painottamisesta aiheutui näin ollen haittaa muille osakkeenomistajille ja velkojille. Pankin romahtaessa sen Baugur Groupille ja siihen yhteydessä olleille yrityksille myöntämät maksamattomat lainat olivat noin 2 miljardia euroa eli noin 70 prosenttia sen pääomasta. Tutkintakomitea myös kyseenalaisti pankkien tytäryhtiöiden ylläpitämien rahamarkkinarahastojen toiminnan, sillä ne investoivat voimakkaasti pankkien omistajiin liittyviin arvopapereihin. Glitnirin tytäryhtiö Glitnir Funds lainasi noin 300 miljoonaa euroa Baugurille ja FL Groupille sijoittamalla niiden arvopapereihin 20 prosenttia kokonaispääomastaan.

Riskin keskittyminen

| (17) | Riskien epänormaalista keskittymisestä suurimpiin osakkeenomistajiin tutkintakomitea totesi, etteivät pankin arvopaperisalkut olleet riittävän monipuolisia. Tutkintakomitea katsoi, että suuria riskikeskittymiä koskevia eurooppalaisia sääntöjä tulkittiin suppeasti erityisesti osakkeenomistajien tapauksessa ja että pankit olivat pyrkineet kiertämään sääntöjä. |
| --- | --- |

(17)

Riskien epänormaalista keskittymisestä suurimpiin osakkeenomistajiin tutkintakomitea totesi, etteivät pankin arvopaperisalkut olleet riittävän monipuolisia. Tutkintakomitea katsoi, että suuria riskikeskittymiä koskevia eurooppalaisia sääntöjä tulkittiin suppeasti erityisesti osakkeenomistajien tapauksessa ja että pankit olivat pyrkineet kiertämään sääntöjä.

Heikko oma pääoma

| (18) | Glitnirin ja kahden muun Islannin suurimman pankin vakavaraisuussuhde oli raporttien mukaan aina hieman lakisääteistä vähimmäismäärää suurempi, mutta tutkintakomitea totesi, etteivät vakavaraisuussuhteet vastanneet tarkalleen pankkien rahoituksellista vahvuutta. Tämä johtui pankkien omien osakkeiden altistumisesta riskeille ensisijaisten vakuuksien ja osakkeita koskevien termiinisopimusten kautta. Yritysten itsensä rahoittaman osakepääoman, josta tutkintakomitea käyttää nimitystä ”heikko oma pääoma” (15), osuus oli yli 25 prosenttia pankkien pääomapohjista (tai yli 50 prosenttia, jos sitä verrataan ydinpääomaan eli osakkeenomistajien pääomaan, josta on vähennetty aineeton omaisuus). Tämän lisäksi ongelmia aiheutti riski, jolle pankit altistuivat toistensa osakkeiden hallussapidon vuoksi. Vuoden 2008 puoliväliin mennessä pankkien omien osakkeiden suora rahoitus ja kahden muun pankin osakkeiden ristikkäisrahoitus olivat noin 400 miljardia Islannin kruunua ja noin 70 prosenttia ydinpääomasta. Tutkintakomitean mielestä osakkeenomistajien omaa pääomaa rahoitettiin lainaamalla itse järjestelmästä siinä määrin, että järjestelmän vakaus vaarantui. Pankit pitivät huomattavan määrän omista osakkeistaan lainojensa vakuutena, minkä vuoksi niiden lainasalkkujen laatu heikkeni osakkeiden hintojen laskettua. Tämä vaikutti pankkien suorituskykyyn ja aiheutti lisäpainetta niiden osakkeiden hintojen laskemiseen, minkä vuoksi (tutkintakomitea päätteli käytettävissä olleista tiedoista) pankit pyrkivät keinotekoisesti luomaan epänormaalia kysyntää omille osakkeilleen. |
| --- | --- |

(18)

Glitnirin ja kahden muun Islannin suurimman pankin vakavaraisuussuhde oli raporttien mukaan aina hieman lakisääteistä vähimmäismäärää suurempi, mutta tutkintakomitea totesi, etteivät vakavaraisuussuhteet vastanneet tarkalleen pankkien rahoituksellista vahvuutta. Tämä johtui pankkien omien osakkeiden altistumisesta riskeille ensisijaisten vakuuksien ja osakkeita koskevien termiinisopimusten kautta. Yritysten itsensä rahoittaman osakepääoman, josta tutkintakomitea käyttää nimitystä ”heikko oma pääoma” (15), osuus oli yli 25 prosenttia pankkien pääomapohjista (tai yli 50 prosenttia, jos sitä verrataan ydinpääomaan eli osakkeenomistajien pääomaan, josta on vähennetty aineeton omaisuus). Tämän lisäksi ongelmia aiheutti riski, jolle pankit altistuivat toistensa osakkeiden hallussapidon vuoksi. Vuoden 2008 puoliväliin mennessä pankkien omien osakkeiden suora rahoitus ja kahden muun pankin osakkeiden ristikkäisrahoitus olivat noin 400 miljardia Islannin kruunua ja noin 70 prosenttia ydinpääomasta. Tutkintakomitean mielestä osakkeenomistajien omaa pääomaa rahoitettiin lainaamalla itse järjestelmästä siinä määrin, että järjestelmän vakaus vaarantui. Pankit pitivät huomattavan määrän omista osakkeistaan lainojensa vakuutena, minkä vuoksi niiden lainasalkkujen laatu heikkeni osakkeiden hintojen laskettua. Tämä vaikutti pankkien suorituskykyyn ja aiheutti lisäpainetta niiden osakkeiden hintojen laskemiseen, minkä vuoksi (tutkintakomitea päätteli käytettävissä olleista tiedoista) pankit pyrkivät keinotekoisesti luomaan epänormaalia kysyntää omille osakkeilleen.

Pankkien koko

| (19) | Vuonna 2001 kolmen suurimman pankin taseet olivat (yhdessä) hieman Islannin vuotuista bruttokansantuotetta (BKT) suuremmat. Vuoden 2007 loppuun mennessä pankeista oli tullut kansainvälisiä, ja niiden varat olivat yhdeksänkertaiset Islannin BKT:hen nähden. Tutkintakomitean raportin mukaan vuoteen 2006 mennessä tarkkailijat totesivat, että pankkijärjestelmä oli laajentunut Islannin keskuspankin kapasiteetin ulkopuolelle, ja epäilivät, pystyykö se täyttämään tehtävänsä viimesijaisena lainaajana. Vuoden 2007 loppuun mennessä Islannin lyhytaikaiset lainat (jotka johtuivat lähinnä pankkien rahoituksesta) olivat 15 kertaa suuremmat kuin valuuttavarannot, ja myös kyseisiin kolmeen pankkiin tehtyjen ulkomaisten talletusten määrä oli 8 kertaa valuuttavarantoja suurempi. Tallettajien ja sijoittajien takuurahaston varat olivat erittäin vähäiset verrattuna pankkitalletuksiin, jotka sillä oli tarkoitus taata. Tutkintakomitean mukaan nämä tekijät altistivat Islannin pankit talletuspaolle. |
| --- | --- |

(19)

Vuonna 2001 kolmen suurimman pankin taseet olivat (yhdessä) hieman Islannin vuotuista bruttokansantuotetta (BKT) suuremmat. Vuoden 2007 loppuun mennessä pankeista oli tullut kansainvälisiä, ja niiden varat olivat yhdeksänkertaiset Islannin BKT:hen nähden. Tutkintakomitean raportin mukaan vuoteen 2006 mennessä tarkkailijat totesivat, että pankkijärjestelmä oli laajentunut Islannin keskuspankin kapasiteetin ulkopuolelle, ja epäilivät, pystyykö se täyttämään tehtävänsä viimesijaisena lainaajana. Vuoden 2007 loppuun mennessä Islannin lyhytaikaiset lainat (jotka johtuivat lähinnä pankkien rahoituksesta) olivat 15 kertaa suuremmat kuin valuuttavarannot, ja myös kyseisiin kolmeen pankkiin tehtyjen ulkomaisten talletusten määrä oli 8 kertaa valuuttavarantoja suurempi. Tallettajien ja sijoittajien takuurahaston varat olivat erittäin vähäiset verrattuna pankkitalletuksiin, jotka sillä oli tarkoitus taata. Tutkintakomitean mukaan nämä tekijät altistivat Islannin pankit talletuspaolle.

Pankkien äkillinen kasvu verrattuna sääntely- ja rahoitusrakenteisiin

| (20) | Tutkintakomitea totesi, ettei asiasta vastaavilla Islannin valvontaelimillä ollut uskottavuutta, jota olisi tarvittu, kun viimesijaisella lainaajalla ei ollut riittävästi varoja. Raportin mukaan FME:llä ja Islannin keskuspankilla ei ollut asiantuntemusta eikä kokemusta pankkien sääntelystä vaikeina taloudellisina aikoina, mutta ne olisivat voineet toteuttaa toimia pankkien riskitason alentamiseksi. Esimerkiksi FME ei kasvanut samassa suhteessa kuin pankit, eivätkä lainsäätäjän käytännöt pysyneet pankkitoiminnan nopean kehityksen tahdissa. Raportissa suhtaudutaan kriittisesti myös hallitukseen ja todetaan, että viranomaisten olisi pitänyt toteuttaa toimia pankeista talouteen aiheutuvan mahdollisen vaikutuksen vähentämiseksi pienentämällä niiden kokoa tai velvoittamalla yksi tai useampi pankki siirtämään pääkonttorinsa ulkomaille (16). |
| --- | --- |

(20)

Tutkintakomitea totesi, ettei asiasta vastaavilla Islannin valvontaelimillä ollut uskottavuutta, jota olisi tarvittu, kun viimesijaisella lainaajalla ei ollut riittävästi varoja. Raportin mukaan FME:llä ja Islannin keskuspankilla ei ollut asiantuntemusta eikä kokemusta pankkien sääntelystä vaikeina taloudellisina aikoina, mutta ne olisivat voineet toteuttaa toimia pankkien riskitason alentamiseksi. Esimerkiksi FME ei kasvanut samassa suhteessa kuin pankit, eivätkä lainsäätäjän käytännöt pysyneet pankkitoiminnan nopean kehityksen tahdissa. Raportissa suhtaudutaan kriittisesti myös hallitukseen ja todetaan, että viranomaisten olisi pitänyt toteuttaa toimia pankeista talouteen aiheutuvan mahdollisen vaikutuksen vähentämiseksi pienentämällä niiden kokoa tai velvoittamalla yksi tai useampi pankki siirtämään pääkonttorinsa ulkomaille (16).

Koko Islannin talouden epätasapaino ja liiallinen laajentuminen

| (21) | Tutkintakomitean raportissa viitataan laajemmin taloutta koskeviin tapahtumiin, jotka vaikuttivat myös pankkien nopeaan kasvuun ja saattoivat osaltaan rahoituspalvelualan ja muun talouden koon ja vaikutuksen epätasapainoon. Raportissa todettiin, että hallituksen politiikka (erityisesti finanssipolitiikka) erittäin todennäköisesti myötävaikutti liialliseen laajentumiseen ja epätasapainoon ja ettei Islannin keskuspankin rahapolitiikka ollut riittävän rajoittavaa. Raportissa myös todetaan, että Islannin asuntorahoitusrahaston lainanantosääntöjen höllentäminen oli ”suurimpia virheitä, joita raha- ja finanssipolitiikan hoidossa tehtiin pankkien romahdusta edeltävällä kaudella” (17). Raportissa arvostellaan myös sitä, miten helposti pankit pystyivät ottamaan lainaa Islannin keskuspankilta, minkä vuoksi Islannin keskuspankin lyhytaikaisten vakuuslainojen määrä lisääntyi siten, että se oli 30 miljardia Islannin kruunua syksyllä 2005 ja 500 miljardia Islannin kruunua lokakuun 2008 alkuun mennessä. |
| --- | --- |

(21)

Tutkintakomitean raportissa viitataan laajemmin taloutta koskeviin tapahtumiin, jotka vaikuttivat myös pankkien nopeaan kasvuun ja saattoivat osaltaan rahoituspalvelualan ja muun talouden koon ja vaikutuksen epätasapainoon. Raportissa todettiin, että hallituksen politiikka (erityisesti finanssipolitiikka) erittäin todennäköisesti myötävaikutti liialliseen laajentumiseen ja epätasapainoon ja ettei Islannin keskuspankin rahapolitiikka ollut riittävän rajoittavaa. Raportissa myös todetaan, että Islannin asuntorahoitusrahaston lainanantosääntöjen höllentäminen oli ”suurimpia virheitä, joita raha- ja finanssipolitiikan hoidossa tehtiin pankkien romahdusta edeltävällä kaudella” (17). Raportissa arvostellaan myös sitä, miten helposti pankit pystyivät ottamaan lainaa Islannin keskuspankilta, minkä vuoksi Islannin keskuspankin lyhytaikaisten vakuuslainojen määrä lisääntyi siten, että se oli 30 miljardia Islannin kruunua syksyllä 2005 ja 500 miljardia Islannin kruunua lokakuun 2008 alkuun mennessä.

Islannin kruunu, ulkoinen epätasapaino ja luottoriskinvaihtosopimusten hintaerot

| (22) | Raportissa todetaan, että vuonna 2006 Islannin kruunun arvo oli kestämättömän korkea, että Islannin vaihtotaseen alijäämä oli yli 16 prosenttia suhteessa BKT:hen ja että ulkomaanrahan määräiset velat, joista on vähennetty varat, olivat lähellä vuotuisen BKT:n kokonaismäärää. Finanssikriisille oli kaikki edellytykset. Vuoden 2007 loppuun mennessä kruunun arvo alentui, ja Islannin ja pankkien luottoriskinvaihtosopimusten hintaerot lisääntyivät eksponentiaalisesti. |
| --- | --- |

(22)

Raportissa todetaan, että vuonna 2006 Islannin kruunun arvo oli kestämättömän korkea, että Islannin vaihtotaseen alijäämä oli yli 16 prosenttia suhteessa BKT:hen ja että ulkomaanrahan määräiset velat, joista on vähennetty varat, olivat lähellä vuotuisen BKT:n kokonaismäärää. Finanssikriisille oli kaikki edellytykset. Vuoden 2007 loppuun mennessä kruunun arvo alentui, ja Islannin ja pankkien luottoriskinvaihtosopimusten hintaerot lisääntyivät eksponentiaalisesti.

2.3   Pankkialan jälleenrakentamiseksi toteutetut toimet

| (23) | Kolmen suurimman liikepankin (myös Glitnirin) romahdettua lokakuussa 2008 Islannin viranomaisilla oli ennennäkemätön haaste taata pankkitoiminnan jatkuminen Islannissa (18). Islannin hallituksen noudattamasta menettelytavasta säädetään pääasiassa valmiuslaissa (19), jonka Islannin parlamentti hyväksyi 6 päivänä lokakuuta 2008. Kyseisessä laissa myönnetään FME:lle poikkeuksellinen toimivalta valvoa rahoitusalan yrityksiä sekä tarvittaessa määrätä niiden varoista ja veloista. Valtiovarainministeri valtuutettiin jakamaan valtionkassan puolesta varoja, jotta voitaisiin perustaa uusia rahoitusalan yrityksiä. Lisäksi rahoitusalan yritysten konkurssimenettelyissä talletuksille annetaan etusija muihin vaateisiin nähden. Hallitus ilmoitti, että Islannissa sijaitseviin kotimaisiin liike- ja säästöpankkeihin sekä niiden sivukonttoreihin tehdyt talletukset suojataan täysin. |
| --- | --- |

(23)

Kolmen suurimman liikepankin (myös Glitnirin) romahdettua lokakuussa 2008 Islannin viranomaisilla oli ennennäkemätön haaste taata pankkitoiminnan jatkuminen Islannissa (18). Islannin hallituksen noudattamasta menettelytavasta säädetään pääasiassa valmiuslaissa (19), jonka Islannin parlamentti hyväksyi 6 päivänä lokakuuta 2008. Kyseisessä laissa myönnetään FME:lle poikkeuksellinen toimivalta valvoa rahoitusalan yrityksiä sekä tarvittaessa määrätä niiden varoista ja veloista. Valtiovarainministeri valtuutettiin jakamaan valtionkassan puolesta varoja, jotta voitaisiin perustaa uusia rahoitusalan yrityksiä. Lisäksi rahoitusalan yritysten konkurssimenettelyissä talletuksille annetaan etusija muihin vaateisiin nähden. Hallitus ilmoitti, että Islannissa sijaitseviin kotimaisiin liike- ja säästöpankkeihin sekä niiden sivukonttoreihin tehdyt talletukset suojataan täysin.

| (24) | Politiikan painopisteissä keskityttiin aluksi kotimaisten pankki-, maksu- ja selvitysjärjestelmien perustoimintojen turvaamiseen. Ensimmäisinä romahduksen jälkeisinä viikkoina Islannin hallitus laati myös talousohjelman yhteistyössä Kansainvälisen valuuttarahaston, jäljempänä ’IMF’, kanssa. Sen seurauksena 20 päivänä marraskuuta 2008 hyväksyttiin Islannin pyytämä rahaston kaksivuotinen valmiusluottojärjestely, johon sisältyi rahastosta Islannin valuuttavarantojen vahvistamiseksi myönnetty 2,1 miljardin Yhdysvaltain dollarin laina. Lisäksi Pohjoismaat ja jotkin muut kauppakumppanit myönsivät lainoja jopa 3 miljardin Yhdysvaltain dollarin arvosta. IMF:n myöntämästä lainasta 827 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria asetettiin saataville heti, ja loppusumma maksettiin kahdeksassa yhtä suuressa erässä, jotka edellyttivät ohjelman arviointia neljännesvuosittain. |
| --- | --- |

(24)

Politiikan painopisteissä keskityttiin aluksi kotimaisten pankki-, maksu- ja selvitysjärjestelmien perustoimintojen turvaamiseen. Ensimmäisinä romahduksen jälkeisinä viikkoina Islannin hallitus laati myös talousohjelman yhteistyössä Kansainvälisen valuuttarahaston, jäljempänä ’IMF’, kanssa. Sen seurauksena 20 päivänä marraskuuta 2008 hyväksyttiin Islannin pyytämä rahaston kaksivuotinen valmiusluottojärjestely, johon sisältyi rahastosta Islannin valuuttavarantojen vahvistamiseksi myönnetty 2,1 miljardin Yhdysvaltain dollarin laina. Lisäksi Pohjoismaat ja jotkin muut kauppakumppanit myönsivät lainoja jopa 3 miljardin Yhdysvaltain dollarin arvosta. IMF:n myöntämästä lainasta 827 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria asetettiin saataville heti, ja loppusumma maksettiin kahdeksassa yhtä suuressa erässä, jotka edellyttivät ohjelman arviointia neljännesvuosittain.

| (25) | IMF:n ohjelma oli laajapohjainen vakautusohjelma, jossa keskityttiin kolmeen päätavoitteeseen. Tavoitteena oli ensinnäkin vakauttaa ja palauttaa luottamus kruunuun, jotta voitiin hillitä kriisin kielteistä vaikutusta talouteen. Toimenpiteisiin sisältyi pääomaliikkeiden rajoitusten käyttöönotto pääomapaon estämiseksi. Toiseksi ohjelmaan sisältyi kattava pankkien rakenneuudistusstrategia, jonka tavoitteena oli viime kädessä rakentaa Islantiin jälleen elinvoimainen rahoitusjärjestelmä sekä turvata valtion kasainväliset rahoitussuhteet. Toissijaisina tavoitteina oli muun muassa varmistaa pankkien varojen oikeudenmukainen arviointi, maksimoida varallisuuden takaisin saaminen ja tehostaa valvontakäytäntöjä. Kolmanneksi ohjelmalla pyrittiin varmistamaan julkisen talouden kestävyys rajoittamalla romahtaneiden pankkien tappioiden sosialisointia ja toteuttamalla julkisen talouden vakauttamista koskeva keskipitkän aikavälin ohjelma. |
| --- | --- |

(25)

IMF:n ohjelma oli laajapohjainen vakautusohjelma, jossa keskityttiin kolmeen päätavoitteeseen. Tavoitteena oli ensinnäkin vakauttaa ja palauttaa luottamus kruunuun, jotta voitiin hillitä kriisin kielteistä vaikutusta talouteen. Toimenpiteisiin sisältyi pääomaliikkeiden rajoitusten käyttöönotto pääomapaon estämiseksi. Toiseksi ohjelmaan sisältyi kattava pankkien rakenneuudistusstrategia, jonka tavoitteena oli viime kädessä rakentaa Islantiin jälleen elinvoimainen rahoitusjärjestelmä sekä turvata valtion kasainväliset rahoitussuhteet. Toissijaisina tavoitteina oli muun muassa varmistaa pankkien varojen oikeudenmukainen arviointi, maksimoida varallisuuden takaisin saaminen ja tehostaa valvontakäytäntöjä. Kolmanneksi ohjelmalla pyrittiin varmistamaan julkisen talouden kestävyys rajoittamalla romahtaneiden pankkien tappioiden sosialisointia ja toteuttamalla julkisen talouden vakauttamista koskeva keskipitkän aikavälin ohjelma.

| (26) | Islannin viranomaiset ovat korostaneet, että niillä oli käytettävissään vähän poliittisia vaihtoehtoja, kun otetaan huomioon poikkeukselliset olosuhteet, jotka liittyivät pankkijärjestelmän suureen kokoon verrattuna valtionkassan rahoitusvalmiuksiin. Käytetyt ratkaisut poikkesivat näin ollen monin tavoin muiden sellaisten valtioiden hallitusten toteuttamista toimista, joiden rahoitusjärjestelmän vakaus oli uhattuna. |
| --- | --- |

(26)

Islannin viranomaiset ovat korostaneet, että niillä oli käytettävissään vähän poliittisia vaihtoehtoja, kun otetaan huomioon poikkeukselliset olosuhteet, jotka liittyivät pankkijärjestelmän suureen kokoon verrattuna valtionkassan rahoitusvalmiuksiin. Käytetyt ratkaisut poikkesivat näin ollen monin tavoin muiden sellaisten valtioiden hallitusten toteuttamista toimista, joiden rahoitusjärjestelmän vakaus oli uhattuna.

| (27) | Valmiuslain perusteella kolme suurta liikepankkia — Glitnir Bank, Landsbanki Íslands ja Kaupthing Bank — jaettiin ”vanhoihin” ja ”uusiin” pankkeihin. Valtiovarainministeri perusti kolme osakeyhtiötä, jotka ottivat vastuulleen vanhojen pankkien kotimaiset toiminnot, ja nimitti niiden johtokunnat. FME otti vanhat pankit valvontaansa ja osoitti niiden kotimaiset varat ja velat (talletukset) pääosin uusille pankeille, jotka jatkoivat pankkitoimintaa Islannissa, kun vanhat pankit asetettiin väliaikaisten hallintoneuvostojensa valvontaan (20). Ulkomaiset varat ja velat osoitettiin pääasiallisesti vanhoille pankeille, jotka asetettiin myöhemmin likvidaatiomenettelyyn ja joiden kaikki ulkomaiset toiminnot lopulta lopetettiin (21). |
| --- | --- |

(27)

Valmiuslain perusteella kolme suurta liikepankkia — Glitnir Bank, Landsbanki Íslands ja Kaupthing Bank — jaettiin ”vanhoihin” ja ”uusiin” pankkeihin. Valtiovarainministeri perusti kolme osakeyhtiötä, jotka ottivat vastuulleen vanhojen pankkien kotimaiset toiminnot, ja nimitti niiden johtokunnat. FME otti vanhat pankit valvontaansa ja osoitti niiden kotimaiset varat ja velat (talletukset) pääosin uusille pankeille, jotka jatkoivat pankkitoimintaa Islannissa, kun vanhat pankit asetettiin väliaikaisten hallintoneuvostojensa valvontaan (20). Ulkomaiset varat ja velat osoitettiin pääasiallisesti vanhoille pankeille, jotka asetettiin myöhemmin likvidaatiomenettelyyn ja joiden kaikki ulkomaiset toiminnot lopulta lopetettiin (21).

| (28) | Kolmen uuden pankin 14 päivänä marraskuuta 2008 laadituissa alustavissa avaavissa taseissa arvioitiin, että pankkien yhdistetyt kokonaisvarat ovat 2 886 miljardia Islannin kruunua ja että valtio myöntää 385 miljardin Islannin kruunun pääoman. Uudet pankit laskivat liikkeeseen joukkovelkakirjoja vanhojen pankkien hyväksi maksuna velat ylittävien siirrettyjen varojen arvosta. Niiden kokonaismääräksi arvioitiin 1 153 miljardia Islannin kruunua. FME nimitti Deloitte LLP:n arvioimaan siirrettyjen varojen ja velkojen arvon. Tässä prosessissa ilmeni, ettei riippumattoman arvioinnin tuloksena saada siirretyn nettovarallisuuden vahvistettuja arvoja vaan tietyn vaihteluvälin kattavia arvioita. Lisäksi kävi ilmi, etteivät pankkien velkojat hyväksyneet arviointiprosessia, koska se ei ollut niiden mielestä puolueeton, ja ne valittivat, etteivät ne voineet suojella etujaan. Näiden valitusten vuoksi vanhojen ja uusien pankkien välistä tilien selvittelymenettelyä muutettiin siten, että riippumattoman asiantuntijan arviointien sijaan osapuolet pyrkivät neuvottelemalla sopimaan siirretyn nettovarallisuuden arvosta. |
| --- | --- |

(28)

Kolmen uuden pankin 14 päivänä marraskuuta 2008 laadituissa alustavissa avaavissa taseissa arvioitiin, että pankkien yhdistetyt kokonaisvarat ovat 2 886 miljardia Islannin kruunua ja että valtio myöntää 385 miljardin Islannin kruunun pääoman. Uudet pankit laskivat liikkeeseen joukkovelkakirjoja vanhojen pankkien hyväksi maksuna velat ylittävien siirrettyjen varojen arvosta. Niiden kokonaismääräksi arvioitiin 1 153 miljardia Islannin kruunua. FME nimitti Deloitte LLP:n arvioimaan siirrettyjen varojen ja velkojen arvon. Tässä prosessissa ilmeni, ettei riippumattoman arvioinnin tuloksena saada siirretyn nettovarallisuuden vahvistettuja arvoja vaan tietyn vaihteluvälin kattavia arvioita. Lisäksi kävi ilmi, etteivät pankkien velkojat hyväksyneet arviointiprosessia, koska se ei ollut niiden mielestä puolueeton, ja ne valittivat, etteivät ne voineet suojella etujaan. Näiden valitusten vuoksi vanhojen ja uusien pankkien välistä tilien selvittelymenettelyä muutettiin siten, että riippumattoman asiantuntijan arviointien sijaan osapuolet pyrkivät neuvottelemalla sopimaan siirretyn nettovarallisuuden arvosta.

| (29) | Oli selvää, että osapuolten oli vaikea päästä sopimukseen arvioista, koska ne perustuivat epäilemättä lukuisiin oletuksiin, joista osapuolet olivat todennäköisesti eri mieltä. Valtio pyrki tekemään sopimuksia perusarvioista, jotka tarjosivat vankan perustan uusien pankkien alkupääoman muodostukseen. Perusarvion ylittävä varojen hintataso voidaan lukea velkojien hyväksi ehdollisten joukkovelkakirjojen tai pankkien osakepääoman arvon lisääntymisen muodossa, sillä neuvotteluissa oli käynyt ilmi, että Glitnirin ja Kaupthingin hallintoneuvostot sekä valtaosa niiden velkojista voisivat olla kiinnostuneita hankkimaan arvopapereita uusista pankeista, jolloin ne voisivat hyötyä siirretyn varallisuuden mahdollisesta arvonnoususta. |
| --- | --- |

(29)

Oli selvää, että osapuolten oli vaikea päästä sopimukseen arvioista, koska ne perustuivat epäilemättä lukuisiin oletuksiin, joista osapuolet olivat todennäköisesti eri mieltä. Valtio pyrki tekemään sopimuksia perusarvioista, jotka tarjosivat vankan perustan uusien pankkien alkupääoman muodostukseen. Perusarvion ylittävä varojen hintataso voidaan lukea velkojien hyväksi ehdollisten joukkovelkakirjojen tai pankkien osakepääoman arvon lisääntymisen muodossa, sillä neuvotteluissa oli käynyt ilmi, että Glitnirin ja Kaupthingin hallintoneuvostot sekä valtaosa niiden velkojista voisivat olla kiinnostuneita hankkimaan arvopapereita uusista pankeista, jolloin ne voisivat hyötyä siirretyn varallisuuden mahdollisesta arvonnoususta.

| (30) | Kolmen uuden pankin täysimääräinen pääomittaminen ja vanhojen pankkien velkojien kanssa tehtyjen sopimusten perusta ilmoitettiin 20 päivänä heinäkuuta 2009. Hallitus oli kolmen uuden pankin ainoana omistaja, ja se sai sovittua vanhojen pankkien hallintoneuvostojen kanssa pääkohdittain siitä, miten nettovarallisuuden siirtäminen uusille pankeille voitaisiin hyvittää ja miten hyvitys voitaisiin maksaa. Kahden uuden pankin — Íslandsbankin ja New Kaupthingin (josta tuli myöhemmin Arion Bank) — osalta tähän sisältyi ehdollisia sopimuksia, joiden mukaan vanhat pankit voivat merkitä oman pääoman ehtoisia enemmistöosuuksia uusista pankeista. |
| --- | --- |

(30)

Kolmen uuden pankin täysimääräinen pääomittaminen ja vanhojen pankkien velkojien kanssa tehtyjen sopimusten perusta ilmoitettiin 20 päivänä heinäkuuta 2009. Hallitus oli kolmen uuden pankin ainoana omistaja, ja se sai sovittua vanhojen pankkien hallintoneuvostojen kanssa pääkohdittain siitä, miten nettovarallisuuden siirtäminen uusille pankeille voitaisiin hyvittää ja miten hyvitys voitaisiin maksaa. Kahden uuden pankin — Íslandsbankin ja New Kaupthingin (josta tuli myöhemmin Arion Bank) — osalta tähän sisältyi ehdollisia sopimuksia, joiden mukaan vanhat pankit voivat merkitä oman pääoman ehtoisia enemmistöosuuksia uusista pankeista.

| (31) | Edellä mainittujen alustavien sopimusten perusteella vanhojen pankkien hallintoneuvostot päättivät lokakuussa 2009 (Glitnir) ja joulukuussa 2009 (Kaupthing Bank ja Landsbanki Íslands) käyttää neuvoteltuja optioita ja merkitä uusien pankkien osakkeita. Hallitus ilmoitti 18 päivänä joulukuuta 2009, että pankkien uudelleen rakentaminen oli saatettu päätökseen ja että Islannin viranomaiset ja uudet pankit sekä Glitnir Bankin, Landsbanki Íslandsin ja Kaupthing Bankin hallintoneuvostot velkojiensa puolesta olivat tehneet sopimuksia vanhoista pankeista uusille pankeille siirrettyjen varojen selvityksestä ja että uudet pankit oli siten rahoitettu kokonaan. |
| --- | --- |

(31)

Edellä mainittujen alustavien sopimusten perusteella vanhojen pankkien hallintoneuvostot päättivät lokakuussa 2009 (Glitnir) ja joulukuussa 2009 (Kaupthing Bank ja Landsbanki Íslands) käyttää neuvoteltuja optioita ja merkitä uusien pankkien osakkeita. Hallitus ilmoitti 18 päivänä joulukuuta 2009, että pankkien uudelleen rakentaminen oli saatettu päätökseen ja että Islannin viranomaiset ja uudet pankit sekä Glitnir Bankin, Landsbanki Íslandsin ja Kaupthing Bankin hallintoneuvostot velkojiensa puolesta olivat tehneet sopimuksia vanhoista pankeista uusille pankeille siirrettyjen varojen selvityksestä ja että uudet pankit oli siten rahoitettu kokonaan.

| (32) | Kävi ilmi, että valtionkassan maksuosuus uusien pankkien pääomasta oli vähentynyt huomattavasti alun perin suunnitelluista 385 miljardista Islannin kruunusta. Se oli 135 miljardia Islannin kruunua osakepääoman muodossa ja kolmesta pankista kahden — Íslandsbankin ja Arion Bankin — tapauksessa noin 55 miljardia Islannin kruunua toissijaisia omia varoja (tier 2 -pääoma) pääomalainojen muodossa eli yhteensä 190 miljardia Islannin kruunua. Valtionkassa tarjosi Íslandsbankille ja Arion Bankille myös likviditeettisopimuksia. Vanhojen pankkien uusille pankeille tarjoama osakepääoma oli yhteensä noin 156 miljardia Islannin kruunua. Uusien pankkien kokonaispääoma oli näin ollen noin 346 miljardia Islannin kruunua. Kyseisten kolmen pankin täyden omistusoikeuden sijaan valtion omistusosuudet pienentyivät sopimusten perusteella näin ollen noin 5 prosenttiin Íslandsbankin tapauksessa, 13 prosenttiin Arion Bankin tapauksessa ja 81 prosenttiin Landsbankinnin tapauksessa. |
| --- | --- |

(32)

Kävi ilmi, että valtionkassan maksuosuus uusien pankkien pääomasta oli vähentynyt huomattavasti alun perin suunnitelluista 385 miljardista Islannin kruunusta. Se oli 135 miljardia Islannin kruunua osakepääoman muodossa ja kolmesta pankista kahden — Íslandsbankin ja Arion Bankin — tapauksessa noin 55 miljardia Islannin kruunua toissijaisia omia varoja (tier 2 -pääoma) pääomalainojen muodossa eli yhteensä 190 miljardia Islannin kruunua. Valtionkassa tarjosi Íslandsbankille ja Arion Bankille myös likviditeettisopimuksia. Vanhojen pankkien uusille pankeille tarjoama osakepääoma oli yhteensä noin 156 miljardia Islannin kruunua. Uusien pankkien kokonaispääoma oli näin ollen noin 346 miljardia Islannin kruunua. Kyseisten kolmen pankin täyden omistusoikeuden sijaan valtion omistusosuudet pienentyivät sopimusten perusteella näin ollen noin 5 prosenttiin Íslandsbankin tapauksessa, 13 prosenttiin Arion Bankin tapauksessa ja 81 prosenttiin Landsbankinnin tapauksessa.

| (33) | Kun vanhojen pankkien velkojat ottivat hallintaansa kaksi kyseisistä kolmesta pankista, rahoitusalan uudelleenjärjestelyllä onnistuttiin ratkaisemaan merkittäviä ongelmia ja uudet pankit saivat vankemman pääomapohjan, mutta edelleen oli paljon heikkouksia, joihin oli puututtava. Syksystä 2009 lähtien pankit ovat keskittyneet pääasiassa sisäisiin asioihin, toimintansa kokonaisstrategian määrittämiseen ja erityisesti sellaisten lainasalkkujensa rakenneuudistukseen, jotka ovat suurin uhka niiden toiminnalle ja pitkän aikavälin elinkelpoisuudelle. Rakenneuudistusprosessia ovat monimutkaistaneet erilaiset hankaloittavat tekijät, muun muassa korkeimman oikeuden tuomiot Islannin kruunuissa myönnettyjen mutta ulkomaisiksi valuutoiksi indeksoitujen lainojen lainvastaisuudesta. Íslandsbankin osalta näitä asioita käsitellään tarkemmin jäljempänä siltä osin kuin ne ovat merkityksellisiä sen rakenneuudistuksen kannalta. |
| --- | --- |

(33)

Kun vanhojen pankkien velkojat ottivat hallintaansa kaksi kyseisistä kolmesta pankista, rahoitusalan uudelleenjärjestelyllä onnistuttiin ratkaisemaan merkittäviä ongelmia ja uudet pankit saivat vankemman pääomapohjan, mutta edelleen oli paljon heikkouksia, joihin oli puututtava. Syksystä 2009 lähtien pankit ovat keskittyneet pääasiassa sisäisiin asioihin, toimintansa kokonaisstrategian määrittämiseen ja erityisesti sellaisten lainasalkkujensa rakenneuudistukseen, jotka ovat suurin uhka niiden toiminnalle ja pitkän aikavälin elinkelpoisuudelle. Rakenneuudistusprosessia ovat monimutkaistaneet erilaiset hankaloittavat tekijät, muun muassa korkeimman oikeuden tuomiot Islannin kruunuissa myönnettyjen mutta ulkomaisiksi valuutoiksi indeksoitujen lainojen lainvastaisuudesta. Íslandsbankin osalta näitä asioita käsitellään tarkemmin jäljempänä siltä osin kuin ne ovat merkityksellisiä sen rakenneuudistuksen kannalta.

Makrotaloudellinen ympäristö

| (34) | Talous oli suuressa myllerryksessä pankkijärjestelmän romahdettua lokakuussa 2008. Islannin rahoitusjärjestelmän vaikeuksien lisäksi luottamus sen valuuttaan romahti. Kruunun arvo laski jyrkästi vuoden 2008 ensimmäisellä neljänneksellä sekä jälleen syksyllä ennen kolmen liikepankin romahdusta ja sen jälkeen. Syksyllä 2008 määrätyistä pääomaliikkeiden rajoituksista huolimatta valuutan arvo heilahteli edelleen vuonna 2009 (22). Tämä myllerrys aiheutti vakavan taantuman Islannin taloudessa, ja BKT pienentyi 6,8 prosenttia vuonna 2009 ja 4 prosenttia vuonna 2010. |
| --- | --- |

(34)

Talous oli suuressa myllerryksessä pankkijärjestelmän romahdettua lokakuussa 2008. Islannin rahoitusjärjestelmän vaikeuksien lisäksi luottamus sen valuuttaan romahti. Kruunun arvo laski jyrkästi vuoden 2008 ensimmäisellä neljänneksellä sekä jälleen syksyllä ennen kolmen liikepankin romahdusta ja sen jälkeen. Syksyllä 2008 määrätyistä pääomaliikkeiden rajoituksista huolimatta valuutan arvo heilahteli edelleen vuonna 2009 (22). Tämä myllerrys aiheutti vakavan taantuman Islannin taloudessa, ja BKT pienentyi 6,8 prosenttia vuonna 2009 ja 4 prosenttia vuonna 2010.

| (35) | Talouskriisin seurauksena muun muassa työttömyys lisääntyi vuosien 2008 ja 2009 välisenä aikana yhtäkkiä 1,6 prosentista 8 prosenttiin, inflaatio kiihtyi ja reaalipalkat pienentyivät. Myös yritysten ja kotitalouksien velat sekä järjestämättömien lainojen osuus pankkien lainasalkuissa lisääntyivät voimakkaasti, ja uudet pankit ottivat taloudellisissa vaikeuksissa olleet yritykset laajalti hallintaansa. Koska pankkijärjestelmän rakenneuudistuksesta aiheutui julkiselle taloudelle suuret kustannukset, talouden vaje lisääntyi samaan aikaan jyrkästi ja julkisella sektorilla syntyi velka-aalto. |
| --- | --- |

(35)

Talouskriisin seurauksena muun muassa työttömyys lisääntyi vuosien 2008 ja 2009 välisenä aikana yhtäkkiä 1,6 prosentista 8 prosenttiin, inflaatio kiihtyi ja reaalipalkat pienentyivät. Myös yritysten ja kotitalouksien velat sekä järjestämättömien lainojen osuus pankkien lainasalkuissa lisääntyivät voimakkaasti, ja uudet pankit ottivat taloudellisissa vaikeuksissa olleet yritykset laajalti hallintaansa. Koska pankkijärjestelmän rakenneuudistuksesta aiheutui julkiselle taloudelle suuret kustannukset, talouden vaje lisääntyi samaan aikaan jyrkästi ja julkisella sektorilla syntyi velka-aalto.

| (36) | Syvän taantuman jälkeen Islannin tilastolaitoksen alustavien tietojen mukaan vuoden 2011 jälkimmäisellä puoliskolla tapahtui suunnanmuutos ja BKT kasvoi koko vuonna 3,1 prosenttia edellisvuoteen verrattuna. |
| --- | --- |

(36)

Syvän taantuman jälkeen Islannin tilastolaitoksen alustavien tietojen mukaan vuoden 2011 jälkimmäisellä puoliskolla tapahtui suunnanmuutos ja BKT kasvoi koko vuonna 3,1 prosenttia edellisvuoteen verrattuna.

| (37) | Vuoden 2011 talouskasvu johtui pääasiassa kotimaisen kysynnän lisääntymisestä, erityisesti siitä, että kotitalouksien kulutus lisääntyi 4 prosenttia. Tätä kehitystä tukivat palkkojen ja sosiaalietuuksien parantuminen sekä tietyt poliittiset aloitteet, joilla pyrittiin helpottamaan kotitalouksien velkojen maksutaakkaa, muun muassa tilapäinen korkotuki, lainamaksujen jäädyttäminen ja yksityisten eläkesäästöjen takaisinmaksun aikaistaminen. Vuotta 2011 koskevien alustavien tietojen perusteella myös sijoitukset lisääntyivät hitaasti, mutta lähtötaso oli erityisen alhainen (23). Julkinen kulutus on pysynyt vähäisenä viimeisten kolmen vuoden aikana. |
| --- | --- |

(37)

Vuoden 2011 talouskasvu johtui pääasiassa kotimaisen kysynnän lisääntymisestä, erityisesti siitä, että kotitalouksien kulutus lisääntyi 4 prosenttia. Tätä kehitystä tukivat palkkojen ja sosiaalietuuksien parantuminen sekä tietyt poliittiset aloitteet, joilla pyrittiin helpottamaan kotitalouksien velkojen maksutaakkaa, muun muassa tilapäinen korkotuki, lainamaksujen jäädyttäminen ja yksityisten eläkesäästöjen takaisinmaksun aikaistaminen. Vuotta 2011 koskevien alustavien tietojen perusteella myös sijoitukset lisääntyivät hitaasti, mutta lähtötaso oli erityisen alhainen (23). Julkinen kulutus on pysynyt vähäisenä viimeisten kolmen vuoden aikana.

| (38) | Yleiset makrotaloutta koskevat tiedot kätkevät sisälleen selkeämpiä alakohtaisia eroja. Rahoitusalan romahduksen lisäksi rakentaminen sekä monet muut kotimaiset tuotanto- ja palvelutoiminnot ovat vähentyneet huomattavasti. Kasvua on toisaalta tapahtunut joillakin vientisektoreilla. Koska kruunun vaihtokurssi oli heikko ja koska sekä meri- että alumiinituotteiden ulkomaan valuutassa lasketut hinnat olivat melko vakaat, vientitulot lisääntyivät talouskriisin puhjettua, myös matkailun ja muiden palvelujen viennin osalta. Samaan aikaan tuonti vähentyi voimakkaasti siten, että kauppataseen (24) ylijäämä oli vuonna 2010 väliaikaisesti noin 10 prosenttia BKT:stä. Kotimaisen kysynnän vilkastuttua vuonna 2011 tuonti on kuitenkin jälleen lisääntynyt, minkä vuoksi kaupan ylijäämä on yleisesti pienentynyt 8,2 prosenttiin BKT:stä. |
| --- | --- |

(38)

Yleiset makrotaloutta koskevat tiedot kätkevät sisälleen selkeämpiä alakohtaisia eroja. Rahoitusalan romahduksen lisäksi rakentaminen sekä monet muut kotimaiset tuotanto- ja palvelutoiminnot ovat vähentyneet huomattavasti. Kasvua on toisaalta tapahtunut joillakin vientisektoreilla. Koska kruunun vaihtokurssi oli heikko ja koska sekä meri- että alumiinituotteiden ulkomaan valuutassa lasketut hinnat olivat melko vakaat, vientitulot lisääntyivät talouskriisin puhjettua, myös matkailun ja muiden palvelujen viennin osalta. Samaan aikaan tuonti vähentyi voimakkaasti siten, että kauppataseen (24) ylijäämä oli vuonna 2010 väliaikaisesti noin 10 prosenttia BKT:stä. Kotimaisen kysynnän vilkastuttua vuonna 2011 tuonti on kuitenkin jälleen lisääntynyt, minkä vuoksi kaupan ylijäämä on yleisesti pienentynyt 8,2 prosenttiin BKT:stä.

| (39) | Vuosia 2012–2017 koskevan Islannin tilastolaitoksen ennusteen mukaan talouden vähittäinen elpyminen jatkuu 2,6 prosentin kasvuvauhdilla vuonna 2012. Samanlaisen kasvuasteen odotetaan jatkuvan koko ennusteen kattaman kauden ajan. Kyseiseen ennusteeseen liittyy kuitenkin useita epävarmuustekijöitä. Suunnitellut laajat teollisuusinvestoinnit saattavat viivästyä edelleen. Pitkittynyt taantuma tärkeimmissä kauppakumppanivaltioissa vaikuttaisi kielteisesti Islannin kauppaan ja hidastaisi kasvua. Odotettua hitaampi edistyminen kotitalouksien ja yritysten velkataakan käsittelyssä heikentäisi myös kotimaista kysyntää ja talouden kasvunäkymiä. Kasvua voi uhata myös valuutan arvon heilahteluun liittyvä jatkuva hintojen epävakaus pääomaliikkeiden rajoitusten poistamisen yhteydessä. |
| --- | --- |

(39)

Vuosia 2012–2017 koskevan Islannin tilastolaitoksen ennusteen mukaan talouden vähittäinen elpyminen jatkuu 2,6 prosentin kasvuvauhdilla vuonna 2012. Samanlaisen kasvuasteen odotetaan jatkuvan koko ennusteen kattaman kauden ajan. Kyseiseen ennusteeseen liittyy kuitenkin useita epävarmuustekijöitä. Suunnitellut laajat teollisuusinvestoinnit saattavat viivästyä edelleen. Pitkittynyt taantuma tärkeimmissä kauppakumppanivaltioissa vaikuttaisi kielteisesti Islannin kauppaan ja hidastaisi kasvua. Odotettua hitaampi edistyminen kotitalouksien ja yritysten velkataakan käsittelyssä heikentäisi myös kotimaista kysyntää ja talouden kasvunäkymiä. Kasvua voi uhata myös valuutan arvon heilahteluun liittyvä jatkuva hintojen epävakaus pääomaliikkeiden rajoitusten poistamisen yhteydessä.

2.4   Rahoitusvalvonta ja sääntelyjärjestelmän parannukset

| (40) | Kun FME oli tehnyt ensimmäisen työnsä, joka liittyi uusien pankkien perustamiseen ja vanhoista pankeista siirretyn nettovarallisuuden arvon arviointiin, se tarkasti keväällä 2009 uudet pankit ja niiden liiketoimintasuunnitelmat, taloudellisen vahvuuden ja pääomavaatimukset niin sanotussa hyväksyntähankkeessa. Tässä oli apuna kansainvälinen johdon konsultointiyritys Oliver Wyman. |
| --- | --- |

(40)

Kun FME oli tehnyt ensimmäisen työnsä, joka liittyi uusien pankkien perustamiseen ja vanhoista pankeista siirretyn nettovarallisuuden arvon arviointiin, se tarkasti keväällä 2009 uudet pankit ja niiden liiketoimintasuunnitelmat, taloudellisen vahvuuden ja pääomavaatimukset niin sanotussa hyväksyntähankkeessa. Tässä oli apuna kansainvälinen johdon konsultointiyritys Oliver Wyman.

| (41) | Saatettuaan päätökseen edellä mainitun prosessin FME myönsi pankeille toimilupia erilaisin edellytyksin. Omaisuuserien laadun ja ennakoidun taloudellisen epävarmuuden yhteydessä kyseisille kolmelle pankille katsottiin tarpeelliseksi asettaa lakisääteisiä vähimmäisvaatimuksia tiukempia pääomavaatimuksia. FME asetti näin ollen kyseisten kolmen pankin vähimmäisvakavaraisuussuhteeksi 16 prosenttia ja ensisijaisten omien varojen (tier 1 -pääoma) vähimmäissuhdeluvuksi 12 prosenttia. Näitä vaatimuksia oli tarkoitus soveltaa vähintään kolme vuotta, ellei FME muuta niitä. Myös maksuvalmiusehdot määritettiin tarkasti, ja niissä edellytettiin, että saatavilla olevan rahoitusomaisuuden on oltava aina vähintään 20 prosenttia talletuksista ja että käteistä tai sitä vastaavia varoja on oltava vähintään 5 prosenttia talletuksista. Lisäksi asetettiin muita vaatimuksia, jotka koskivat esimerkiksi lainasalkkujen rakenneuudistusta, riskien arviointia, yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää sekä omistajuutta. FME asetti muille rahoitusalan yrityksille vastaavanlaisia pääomavaatimuksia. |
| --- | --- |

(41)

Saatettuaan päätökseen edellä mainitun prosessin FME myönsi pankeille toimilupia erilaisin edellytyksin. Omaisuuserien laadun ja ennakoidun taloudellisen epävarmuuden yhteydessä kyseisille kolmelle pankille katsottiin tarpeelliseksi asettaa lakisääteisiä vähimmäisvaatimuksia tiukempia pääomavaatimuksia. FME asetti näin ollen kyseisten kolmen pankin vähimmäisvakavaraisuussuhteeksi 16 prosenttia ja ensisijaisten omien varojen (tier 1 -pääoma) vähimmäissuhdeluvuksi 12 prosenttia. Näitä vaatimuksia oli tarkoitus soveltaa vähintään kolme vuotta, ellei FME muuta niitä. Myös maksuvalmiusehdot määritettiin tarkasti, ja niissä edellytettiin, että saatavilla olevan rahoitusomaisuuden on oltava aina vähintään 20 prosenttia talletuksista ja että käteistä tai sitä vastaavia varoja on oltava vähintään 5 prosenttia talletuksista. Lisäksi asetettiin muita vaatimuksia, jotka koskivat esimerkiksi lainasalkkujen rakenneuudistusta, riskien arviointia, yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää sekä omistajuutta. FME asetti muille rahoitusalan yrityksille vastaavanlaisia pääomavaatimuksia.

| (42) | IMF:ää kuullen laaditussa talouden vakautusohjelmassa edellytettiin koko rahoituspalvelujen ja -valvonnan sääntelyjärjestelmän uudelleentarkastelua, jotta voidaan tehostaa tulevien finanssikriisien torjuntaa. Hallitus pyysi Suomen rahoitustarkastusviranomaisen entistä johtajaa Kaarlo Jännäriä arvioimaan voimassa ollutta sääntelyjärjestelmää ja valvontakäytäntöjä. Jännärin ehdottamia parannuksia oli muun muassa kansallisen luottorekisterin perustaminen FME:hen luottoriskien pienentämiseksi järjestelmässä. Hänen raportissaan ehdotettiin lisäksi, että tiukennetaan suuria riskikeskittymiä ja niihin liittyvää luotonantoa koskevia sääntöjä ja käytäntöjä ja että lisätään paikalla tehtäviä tarkastuksia, jotta voidaan varmentaa ulkopuolella toteutettava valvonta ja raportointi erityisesti luotto-, maksuvalmius- ja valuuttariskien yhteydessä. Lisäksi suositeltiin talletussuojajärjestelmän uudelleentarkastelua ja parantamista seuraten tarkasti EU:n tapahtumia. |
| --- | --- |

(42)

IMF:ää kuullen laaditussa talouden vakautusohjelmassa edellytettiin koko rahoituspalvelujen ja -valvonnan sääntelyjärjestelmän uudelleentarkastelua, jotta voidaan tehostaa tulevien finanssikriisien torjuntaa. Hallitus pyysi Suomen rahoitustarkastusviranomaisen entistä johtajaa Kaarlo Jännäriä arvioimaan voimassa ollutta sääntelyjärjestelmää ja valvontakäytäntöjä. Jännärin ehdottamia parannuksia oli muun muassa kansallisen luottorekisterin perustaminen FME:hen luottoriskien pienentämiseksi järjestelmässä. Hänen raportissaan ehdotettiin lisäksi, että tiukennetaan suuria riskikeskittymiä ja niihin liittyvää luotonantoa koskevia sääntöjä ja käytäntöjä ja että lisätään paikalla tehtäviä tarkastuksia, jotta voidaan varmentaa ulkopuolella toteutettava valvonta ja raportointi erityisesti luotto-, maksuvalmius- ja valuuttariskien yhteydessä. Lisäksi suositeltiin talletussuojajärjestelmän uudelleentarkastelua ja parantamista seuraten tarkasti EU:n tapahtumia.

| (43) | Hallitus esitti sittemmin Althingille lakiehdotuksen, joka perustui muun muassa Jännärin ehdotuksiin sekä rahoitustoimintaa koskevaan ETA:n oikeuteen vuodesta 2009 lähtien tehtyihin muutoksiin. Ehdotus hyväksyttiin, ja se tuli voimaan 1 päivänä heinäkuuta 2010 lakina nro 75/2010. Uudella lailla tehtiin laajoja muutoksia rahoitusalan yrityksistä annettuun lakiin. Myöhemmin tehtiin useita muita muutoksia rahoitusalan yrityksiä koskevaan lainsäädäntöön sekä rahoituspalvelujen sääntelyyn ja valvontaan. Kyseisiä lainsäädännöllisiä muutoksia käsitellään tarkemmin liitteessä. |
| --- | --- |

(43)

Hallitus esitti sittemmin Althingille lakiehdotuksen, joka perustui muun muassa Jännärin ehdotuksiin sekä rahoitustoimintaa koskevaan ETA:n oikeuteen vuodesta 2009 lähtien tehtyihin muutoksiin. Ehdotus hyväksyttiin, ja se tuli voimaan 1 päivänä heinäkuuta 2010 lakina nro 75/2010. Uudella lailla tehtiin laajoja muutoksia rahoitusalan yrityksistä annettuun lakiin. Myöhemmin tehtiin useita muita muutoksia rahoitusalan yrityksiä koskevaan lainsäädäntöön sekä rahoituspalvelujen sääntelyyn ja valvontaan. Kyseisiä lainsäädännöllisiä muutoksia käsitellään tarkemmin liitteessä.

2.5   Suurimmat tulevat haasteet (25)

| (44) | Rahoitusalan uudelleen rakentamisessa tapahtuneista suurista saavutuksista huolimatta Islanti kamppailee edelleen syksyn 2008 finanssi- ja valuuttakriisin seurausten kanssa. Finanssikriisi paljasti rahoitusjärjestelmän erilaisia vikoja ja puutteita, joita on käsiteltävä, jotta yleinen luottamus voidaan palauttaa. Islanti kohtaa — monien muiden finanssikriisistä pahoin kärsineiden valtioiden tavoin — epäilemättä useita haasteita mukauttaessaan rahoituspalvelujen oikeudellista ja toimintaympäristöä, jotta se voi tukea elinkelpoista ja tehokasta rahoitusjärjestelmää tulevaisuudessa sekä minimoida uusien järjestelmähäiriöiden riskin. |
| --- | --- |

(44)

Rahoitusalan uudelleen rakentamisessa tapahtuneista suurista saavutuksista huolimatta Islanti kamppailee edelleen syksyn 2008 finanssi- ja valuuttakriisin seurausten kanssa. Finanssikriisi paljasti rahoitusjärjestelmän erilaisia vikoja ja puutteita, joita on käsiteltävä, jotta yleinen luottamus voidaan palauttaa. Islanti kohtaa — monien muiden finanssikriisistä pahoin kärsineiden valtioiden tavoin — epäilemättä useita haasteita mukauttaessaan rahoituspalvelujen oikeudellista ja toimintaympäristöä, jotta se voi tukea elinkelpoista ja tehokasta rahoitusjärjestelmää tulevaisuudessa sekä minimoida uusien järjestelmähäiriöiden riskin.

| (45) | Islannin rahoitusalan yritysten tämänhetkiset tärkeimmät haasteet liittyvät siihen, että pankit toimivat suojatussa ympäristössä, jossa rajoitetaan pääomaliikkeitä ja suojataan talletukset yleisesti. Pankkien on nyt valmistauduttava toimimaan riskialttiimmassa ympäristössä, kun pääomaliikkeiden rajoitukset poistetaan ja talletussuojassa palataan asiaa koskevissa EU:n/ETA:n direktiiveissä säädettyihin järjestelyihin (26). Islannin viranomaiset ovat korostaneet, että tätä asiaa koskevien uusien sääntöjen käyttöönoton on tapahduttava äärimmäisen varovaisesti. |
| --- | --- |

(45)

Islannin rahoitusalan yritysten tämänhetkiset tärkeimmät haasteet liittyvät siihen, että pankit toimivat suojatussa ympäristössä, jossa rajoitetaan pääomaliikkeitä ja suojataan talletukset yleisesti. Pankkien on nyt valmistauduttava toimimaan riskialttiimmassa ympäristössä, kun pääomaliikkeiden rajoitukset poistetaan ja talletussuojassa palataan asiaa koskevissa EU:n/ETA:n direktiiveissä säädettyihin järjestelyihin (26). Islannin viranomaiset ovat korostaneet, että tätä asiaa koskevien uusien sääntöjen käyttöönoton on tapahduttava äärimmäisen varovaisesti.

| (46) | Toinen suuri haaste on tarve mukauttaa edelleen lainsäädäntö- ja sääntelyjärjestelmää, jotta se tukee vankkaa ja tehokasta rahoitusjärjestelmää, joka on myös ETA:n ja kansainvälisen oikeuden kehityksen mukainen (27). |
| --- | --- |

(46)

Toinen suuri haaste on tarve mukauttaa edelleen lainsäädäntö- ja sääntelyjärjestelmää, jotta se tukee vankkaa ja tehokasta rahoitusjärjestelmää, joka on myös ETA:n ja kansainvälisen oikeuden kehityksen mukainen (27).

2.6   Kilpailutilanne Islannin rahoitusalalla

| (47) | Islannin viranomaisilta saatujen tuoreiden tietojen mukaan (28) rahoitusmarkkinoilla käytävä kilpailu on muuttunut valtavasti pankkien romahduksen jälkeen. Rahoitusalan yritysten määrä on vähentynyt, koska useita säästöpankkeja, liikepankkeja ja erityisluottolaitoksia ollaan joko likvidoimassa tai ne ovat sulautuneet toisten yritysten kanssa (29). Rahoitusalan yritysten määrä vähentyy edelleen, mikä on johtunut viimeksi Landsbankinnin ja SpKefin sulautumisesta maaliskuussa 2011, Íslandsbankin ja Byrin sulautumisesta joulukuussa 2011 sekä Landsbankinnin ja Svarfdaelir-säästöpankin sulautumisesta, jonka valvontaviranomainen hyväksyi 20 päivänä kesäkuuta 2012 päätöksessä N:o 226/12/KOL. Keskittyminen on lisääntynyt kotimaan markkinoilla, koska rahoitusalan yritysten määrä on vähentynyt ja suuret pankit ovat ottaneet hallintaansa toimintansa lopettaviin pankkeihin tehtyjä talletuksia. Uudet pankit ovat toisaalta huomattavasti vähemmän läsnä ETA:n rahoitusmarkkinoilla kuin edeltäjänsä, koska kansainvälisiä pankkitoimintoja on lopetettu. |
| --- | --- |

(47)

Islannin viranomaisilta saatujen tuoreiden tietojen mukaan (28) rahoitusmarkkinoilla käytävä kilpailu on muuttunut valtavasti pankkien romahduksen jälkeen. Rahoitusalan yritysten määrä on vähentynyt, koska useita säästöpankkeja, liikepankkeja ja erityisluottolaitoksia ollaan joko likvidoimassa tai ne ovat sulautuneet toisten yritysten kanssa (29). Rahoitusalan yritysten määrä vähentyy edelleen, mikä on johtunut viimeksi Landsbankinnin ja SpKefin sulautumisesta maaliskuussa 2011, Íslandsbankin ja Byrin sulautumisesta joulukuussa 2011 sekä Landsbankinnin ja Svarfdaelir-säästöpankin sulautumisesta, jonka valvontaviranomainen hyväksyi 20 päivänä kesäkuuta 2012 päätöksessä N:o 226/12/KOL. Keskittyminen on lisääntynyt kotimaan markkinoilla, koska rahoitusalan yritysten määrä on vähentynyt ja suuret pankit ovat ottaneet hallintaansa toimintansa lopettaviin pankkeihin tehtyjä talletuksia. Uudet pankit ovat toisaalta huomattavasti vähemmän läsnä ETA:n rahoitusmarkkinoilla kuin edeltäjänsä, koska kansainvälisiä pankkitoimintoja on lopetettu.

| (48) | Lisäksi kotimaan markkinat ovat supistuneet tuntuvasti, koska tietyt markkinasegmentit ovat kadonneet tai hiljentyneet laajalti. Koska osakemarkkinat ovat lähestulkoon kadonneet ja pääomaliikkeitä on rajoitettu, osake- ja valuuttamarkkinoiden toiminnot ovat vähentyneet ja sijoitusmahdollisuudet ovat vähäiset. Lainojen kysyntä on vähäistä, koska talouden alan investoinnit ovat ennätyksellisen alhaisella tasolla ja kotitaloudet ja yritykset ovat yleisesti erittäin velkaantuneita. Romahduksen jälkeen pankit ovat keskittyneet kansainvälisiin asioihin sekä omien lainasalkkujensa ja joidenkin suurten yritysasiakkaidensa rakenneuudistukseen. |
| --- | --- |

(48)

Lisäksi kotimaan markkinat ovat supistuneet tuntuvasti, koska tietyt markkinasegmentit ovat kadonneet tai hiljentyneet laajalti. Koska osakemarkkinat ovat lähestulkoon kadonneet ja pääomaliikkeitä on rajoitettu, osake- ja valuuttamarkkinoiden toiminnot ovat vähentyneet ja sijoitusmahdollisuudet ovat vähäiset. Lainojen kysyntä on vähäistä, koska talouden alan investoinnit ovat ennätyksellisen alhaisella tasolla ja kotitaloudet ja yritykset ovat yleisesti erittäin velkaantuneita. Romahduksen jälkeen pankit ovat keskittyneet kansainvälisiin asioihin sekä omien lainasalkkujensa ja joidenkin suurten yritysasiakkaidensa rakenneuudistukseen.

| (49) | Ennen finanssikriisiä säästöpankeilla oli yhdessä noin 20–25 prosentin markkinaosuus talletuksista. Se on romahtanut nyt noin 2–4 prosenttiin. Kolme suurta liikepankkia — Arion Bank, Íslandsbanki ja Landsbanki — ovat saaneet markkinoilta poistuneiden säästö- ja liikepankkien menettämät markkinaosuudet. Kyseisten kolmen suuren pankin yhteinen markkinaosuus on nyt noin 90–95 prosenttia, kun se oli aiemmin 60–75 prosenttia, ja Landsbankinnin osuus on hieman suurempi kuin muiden. Lukuun ottamatta kymmentä alueellista säästöpankkia, joilla on nykyään noin 2–4 prosentin osuus markkinoista, ainoa muu markkinatoimija on rakenneuudistuksen läpi käynyt MP Bank (30), jonka markkinaosuus on noin 1–5 prosenttia. |
| --- | --- |

(49)

Ennen finanssikriisiä säästöpankeilla oli yhdessä noin 20–25 prosentin markkinaosuus talletuksista. Se on romahtanut nyt noin 2–4 prosenttiin. Kolme suurta liikepankkia — Arion Bank, Íslandsbanki ja Landsbanki — ovat saaneet markkinoilta poistuneiden säästö- ja liikepankkien menettämät markkinaosuudet. Kyseisten kolmen suuren pankin yhteinen markkinaosuus on nyt noin 90–95 prosenttia, kun se oli aiemmin 60–75 prosenttia, ja Landsbankinnin osuus on hieman suurempi kuin muiden. Lukuun ottamatta kymmentä alueellista säästöpankkia, joilla on nykyään noin 2–4 prosentin osuus markkinoista, ainoa muu markkinatoimija on rakenneuudistuksen läpi käynyt MP Bank (30), jonka markkinaosuus on noin 1–5 prosenttia.

| (50) | Islannin rahoitusmarkkinat ovat siis selvästi oligopolistiset, ja kolme suurinta yritystä voivat yhdessä saada määräävän markkina-aseman. Islannin kilpailuviranomainen, jota valvontaviranomainen oli pyytänyt esittämään näkemyksensä Islannin kilpailutilanteesta ja mahdollisista korjaavista toimista, totesi, että Islannin pankkimarkkinoille pääsylle on huomattavia esteitä. Tämä vaikuttaa haitallisesti kilpailuun. Kuluttajilla on myös tiettyjä esteitä pankin vaihtamiselle. Islannin viranomaiset myönsivät lisäksi, että Islannin pieneen ja vähän vaihdettuun valuuttaan, Islannin kruunuun, liittyvät vaihtokurssiriskit ovat rajoittaneet kilpailua sekä hankaloittaneet ulkomaisten pankkien ja yritysten pääsyä Islannin markkinoille. |
| --- | --- |

(50)

Islannin rahoitusmarkkinat ovat siis selvästi oligopolistiset, ja kolme suurinta yritystä voivat yhdessä saada määräävän markkina-aseman. Islannin kilpailuviranomainen, jota valvontaviranomainen oli pyytänyt esittämään näkemyksensä Islannin kilpailutilanteesta ja mahdollisista korjaavista toimista, totesi, että Islannin pankkimarkkinoille pääsylle on huomattavia esteitä. Tämä vaikuttaa haitallisesti kilpailuun. Kuluttajilla on myös tiettyjä esteitä pankin vaihtamiselle. Islannin viranomaiset myönsivät lisäksi, että Islannin pieneen ja vähän vaihdettuun valuuttaan, Islannin kruunuun, liittyvät vaihtokurssiriskit ovat rajoittaneet kilpailua sekä hankaloittaneet ulkomaisten pankkien ja yritysten pääsyä Islannin markkinoille.

| (51) | Islannin kilpailuviranomainen on viime aikoina keskittynyt erityisesti pankkien toiminnan tietotekniikkainfrastruktuuriin ja pankkien tämän alan yhteistyöhön. Tämä liittyy rahoituslaitosten yhdessä omistamaan tietotekniikkapalvelun tarjoajaan Reiknistofa bankannaan (Islannin pankkien datakeskus, jäljempänä ’RB’). Tämä seikka on merkityksellinen arvioitaessa käsiteltävänä olevaa tapausta, ja valvontaviranomainen keskusteli siitä myös Islannin viranomaisten ja pankkien kanssa. |
| --- | --- |

(51)

Islannin kilpailuviranomainen on viime aikoina keskittynyt erityisesti pankkien toiminnan tietotekniikkainfrastruktuuriin ja pankkien tämän alan yhteistyöhön. Tämä liittyy rahoituslaitosten yhdessä omistamaan tietotekniikkapalvelun tarjoajaan Reiknistofa bankannaan (Islannin pankkien datakeskus, jäljempänä ’RB’). Tämä seikka on merkityksellinen arvioitaessa käsiteltävänä olevaa tapausta, ja valvontaviranomainen keskusteli siitä myös Islannin viranomaisten ja pankkien kanssa.

| (52) | Islannin kolme suurinta pankkia, kaksi säästöpankkia, Islannin säästöpankkiyhdistys ja kolme pääasiallista maksukorttikäsittelijää omistavat RB:n yhdessä. Landsbankinn omistaa 36,84 prosenttia RB:n osakkeista, Íslandsbanki 29,48 prosenttia ja Arion Bank 18,7 prosenttia. Kolme liikepankkia omistaa näin ollen yhdessä 85,02 prosenttia RB:n osakkeista. RB:n asiakkaina ovat sen omistajat, Islannin keskuspankki ja muut rahoituslaitokset sekä hallitus ja julkiset elimet. Pankit tekevät tällä alalla laajaa yhteistyötä, koska RB on kehittänyt Islannissa käytössä olevan selvitysjärjestelmän. Se tarjoaa myös joitakin keskeisiä usean asiakkaan pankkiratkaisuja, joita useimmat Islannin pankit käyttävät. RB ylläpitää myös sähköistä laskutus- ja maksujärjestelmää yrityksille ja kuluttajille. |
| --- | --- |

(52)

Islannin kolme suurinta pankkia, kaksi säästöpankkia, Islannin säästöpankkiyhdistys ja kolme pääasiallista maksukorttikäsittelijää omistavat RB:n yhdessä. Landsbankinn omistaa 36,84 prosenttia RB:n osakkeista, Íslandsbanki 29,48 prosenttia ja Arion Bank 18,7 prosenttia. Kolme liikepankkia omistaa näin ollen yhdessä 85,02 prosenttia RB:n osakkeista. RB:n asiakkaina ovat sen omistajat, Islannin keskuspankki ja muut rahoituslaitokset sekä hallitus ja julkiset elimet. Pankit tekevät tällä alalla laajaa yhteistyötä, koska RB on kehittänyt Islannissa käytössä olevan selvitysjärjestelmän. Se tarjoaa myös joitakin keskeisiä usean asiakkaan pankkiratkaisuja, joita useimmat Islannin pankit käyttävät. RB ylläpitää myös sähköistä laskutus- ja maksujärjestelmää yrityksille ja kuluttajille.

| (53) | Islannin kilpailuviranomaisen mukaan pienet pankit ja säästöpankit ovat joutuneet vuonna 2008 tapahtuneen romahduksen vuoksi erityisen heikkoon asemaan. Vaadittavilla tietotekniikkapalveluilla oli ratkaiseva merkitys pienille rahoitusalan yrityksille, koska tällaisia palveluja voidaan pitää yhtenä tekijänä, joka estää uusien markkinatoimijoiden pääsyn markkinoille. RB on tarjonnut tietotekniikkapalveluympäristön valtaosalle suurista rahoitusalan yrityksistä ja Teris puolestaan säästöpankeille ja pienemmille markkinatoimijoille. Koska viime vuosina useat pienet rahoitusalan yritykset ovat lopettaneet toimintansa, Teris on menettänyt huomattavan osan tuloistaan, minkä vuoksi se joutui myymään tammikuussa 2012 joitakin tietotekniikkaratkaisujaan RB:lle. RB:n ja Terisin mukaan kyseisellä liiketoimella oli muun muassa tarkoitus varmistaa, että pienille rahoitusalan yrityksille tarjotaan vastedeskin tietotekniikkapalveluja. |
| --- | --- |

(53)

Islannin kilpailuviranomaisen mukaan pienet pankit ja säästöpankit ovat joutuneet vuonna 2008 tapahtuneen romahduksen vuoksi erityisen heikkoon asemaan. Vaadittavilla tietotekniikkapalveluilla oli ratkaiseva merkitys pienille rahoitusalan yrityksille, koska tällaisia palveluja voidaan pitää yhtenä tekijänä, joka estää uusien markkinatoimijoiden pääsyn markkinoille. RB on tarjonnut tietotekniikkapalveluympäristön valtaosalle suurista rahoitusalan yrityksistä ja Teris puolestaan säästöpankeille ja pienemmille markkinatoimijoille. Koska viime vuosina useat pienet rahoitusalan yritykset ovat lopettaneet toimintansa, Teris on menettänyt huomattavan osan tuloistaan, minkä vuoksi se joutui myymään tammikuussa 2012 joitakin tietotekniikkaratkaisujaan RB:lle. RB:n ja Terisin mukaan kyseisellä liiketoimella oli muun muassa tarkoitus varmistaa, että pienille rahoitusalan yrityksille tarjotaan vastedeskin tietotekniikkapalveluja.

| (54) | Islannin kilpailuviranomainen on tutkinut kahta RB:hen liittyvää tapausta. Se on ensinnäkin tutkinut, onko pankkien ja muiden rahoitusalan yritysten yhteisomistajuuden ja RB:n yhteydessä tekemän yhteistyön katsottava rikkovan kilpailunvastaisia menettelytapoja koskevaa kieltoa, josta säädetään Islannin kilpailulain 10 §:ssä. Toiseksi se arvioi, onko se, että RB osti Terisin pääasiallisen varallisuuden, samaan lakiin sisältyvien sulautumista koskevien säännösten mukaista. Toukokuussa 2012 kyseiset kaksi tapausta kuitenkin saatettiin päätökseen RB:n ja sen omistajien sekä Islannin kilpailuviranomaisen välillä tehdyllä järjestelyllä (31). |
| --- | --- |

(54)

Islannin kilpailuviranomainen on tutkinut kahta RB:hen liittyvää tapausta. Se on ensinnäkin tutkinut, onko pankkien ja muiden rahoitusalan yritysten yhteisomistajuuden ja RB:n yhteydessä tekemän yhteistyön katsottava rikkovan kilpailunvastaisia menettelytapoja koskevaa kieltoa, josta säädetään Islannin kilpailulain 10 §:ssä. Toiseksi se arvioi, onko se, että RB osti Terisin pääasiallisen varallisuuden, samaan lakiin sisältyvien sulautumista koskevien säännösten mukaista. Toukokuussa 2012 kyseiset kaksi tapausta kuitenkin saatettiin päätökseen RB:n ja sen omistajien sekä Islannin kilpailuviranomaisen välillä tehdyllä järjestelyllä (31).

| (55) | Edellä mainittujen Islannin rahoitusmarkkinoihin suoraan liittyvien huolenaiheiden lisäksi Islannin kilpailuviranomainen on todennut erityisesti, että toimintayhtiöitä (32) on myytävä ja niiden rakenneuudistus on toteutettava viipymättä. Monet toimintayhtiöt ovat joutuneet pankkien hallintaan (pankit ovat niiden velkojia) vuoden 2008 talousromahduksesta johtuneen liiallisen velkaantuneisuuden vuoksi. Islannin kilpailuviranomaisen mukaan voi syntyä eturistiriita, kun pankit tarjoavat rahoituspalveluja omistamilleen yrityksille. Islannin kilpailuviranomainen katsoo, että pankkien suora ja välillinen omistus (33) on kaikkein laajin ja vaarallisin kilpailuongelma finanssikriisin jälkeisessä tilanteessa, koska se vaikuttaa lähes kaikkiin Islannin yrityksiin ja teollisuudenaloihin. Islannin kilpailuviranomaisen mukaan yritysten rakenneuudistusta nopeuttamalla voitaisiin parantaa kilpailua rahoitusmarkkinoilla. Kun pankkien osallistumiseen yritysasiakkaidensa rakenneuudistukseen on sovellettu ilmoittamista koskevia vaatimuksia kansallisessa yrityssulautumien valvonnassa, Islannin kilpailuviranomainen on tässä yhteydessä usein asettanut pankkien omistajuutta koskevia ehtoja. Ongelman kokonaisvaltainen ratkaiseminen on kuitenkin vaikeaa, koska se liittyy lähinnä Islannin yrityssektorin korkeaan velkaantumisasteeseen. |
| --- | --- |

(55)

Edellä mainittujen Islannin rahoitusmarkkinoihin suoraan liittyvien huolenaiheiden lisäksi Islannin kilpailuviranomainen on todennut erityisesti, että toimintayhtiöitä (32) on myytävä ja niiden rakenneuudistus on toteutettava viipymättä. Monet toimintayhtiöt ovat joutuneet pankkien hallintaan (pankit ovat niiden velkojia) vuoden 2008 talousromahduksesta johtuneen liiallisen velkaantuneisuuden vuoksi. Islannin kilpailuviranomaisen mukaan voi syntyä eturistiriita, kun pankit tarjoavat rahoituspalveluja omistamilleen yrityksille. Islannin kilpailuviranomainen katsoo, että pankkien suora ja välillinen omistus (33) on kaikkein laajin ja vaarallisin kilpailuongelma finanssikriisin jälkeisessä tilanteessa, koska se vaikuttaa lähes kaikkiin Islannin yrityksiin ja teollisuudenaloihin. Islannin kilpailuviranomaisen mukaan yritysten rakenneuudistusta nopeuttamalla voitaisiin parantaa kilpailua rahoitusmarkkinoilla. Kun pankkien osallistumiseen yritysasiakkaidensa rakenneuudistukseen on sovellettu ilmoittamista koskevia vaatimuksia kansallisessa yrityssulautumien valvonnassa, Islannin kilpailuviranomainen on tässä yhteydessä usein asettanut pankkien omistajuutta koskevia ehtoja. Ongelman kokonaisvaltainen ratkaiseminen on kuitenkin vaikeaa, koska se liittyy lähinnä Islannin yrityssektorin korkeaan velkaantumisasteeseen.

| (56) | Valvontaviranomaiselle esittämissään huomautuksissa kaikki kolme liikepankkia — Arion Bank, Íslandsbanki ja Landsbankinn — totesivat, ettei Islannin rahoitusmarkkinoiden kilpailuolosuhteissa ole tapahtunut suuria muutoksia syksyn 2008 jälkeen, mikä on huolestuttavaa. Markkinoilla on ollut tehokasta kilpailua, eikä kolmen suurimman toimijan ole todettu menetelleen vilpillisesti. Tarkastellessaan markkinoiden kilpailuolosuhteita Islannin kilpailuviranomainen ei ollut ottanut huomioon kaikkia keskeisiä tekijöitä, esimerkiksi sitä, että ulkomaiset pankit ovat jo pitkään kilpailleet ja kilpailevat edelleen aktiivisesti islantilaisten pankkien kanssa rahoituspalvelujen tarjoamisesta suurimmille asiakkaille, kuten vientiin perustuvaa toimintaa harjoittaville (esim. kalastuksen ja energiavaltaisen teollisuuden alojen) yrityksille sekä valtiollista ja kunnallista toimintaa harjoittaville yrityksille. |
| --- | --- |

(56)

Valvontaviranomaiselle esittämissään huomautuksissa kaikki kolme liikepankkia — Arion Bank, Íslandsbanki ja Landsbankinn — totesivat, ettei Islannin rahoitusmarkkinoiden kilpailuolosuhteissa ole tapahtunut suuria muutoksia syksyn 2008 jälkeen, mikä on huolestuttavaa. Markkinoilla on ollut tehokasta kilpailua, eikä kolmen suurimman toimijan ole todettu menetelleen vilpillisesti. Tarkastellessaan markkinoiden kilpailuolosuhteita Islannin kilpailuviranomainen ei ollut ottanut huomioon kaikkia keskeisiä tekijöitä, esimerkiksi sitä, että ulkomaiset pankit ovat jo pitkään kilpailleet ja kilpailevat edelleen aktiivisesti islantilaisten pankkien kanssa rahoituspalvelujen tarjoamisesta suurimmille asiakkaille, kuten vientiin perustuvaa toimintaa harjoittaville (esim. kalastuksen ja energiavaltaisen teollisuuden alojen) yrityksille sekä valtiollista ja kunnallista toimintaa harjoittaville yrityksille.

| (57) | Tämä näkemys on kuitenkin ristiriidassa Islannin viranomaisten näkemyksen kanssa, joka esitetään edellä mainitussa talousasiain ministerin kertomuksessa Althingille, ja Islannin kilpailuviranomaisen näkemysten kanssa. Kuten jäljempänä todetaan, Íslandsbanki on myös päättänyt tietyistä kilpailuolosuhteiden analysointia koskevista varaumista huolimatta tehdä tiettyjä sitoumuksia, joilla pyritään rajoittamaan kyseessä oleviin tukitoimenpiteisiin liittyvää kilpailun vääristymistä. Nämä sitoumukset esitetään liitteessä. |
| --- | --- |

(57)

Tämä näkemys on kuitenkin ristiriidassa Islannin viranomaisten näkemyksen kanssa, joka esitetään edellä mainitussa talousasiain ministerin kertomuksessa Althingille, ja Islannin kilpailuviranomaisen näkemysten kanssa. Kuten jäljempänä todetaan, Íslandsbanki on myös päättänyt tietyistä kilpailuolosuhteiden analysointia koskevista varaumista huolimatta tehdä tiettyjä sitoumuksia, joilla pyritään rajoittamaan kyseessä oleviin tukitoimenpiteisiin liittyvää kilpailun vääristymistä. Nämä sitoumukset esitetään liitteessä.

3.   TOIMENPITEIDEN KUVAUS

3.1   Edunsaaja

| (58) | Kuten edellä todettiin, Glitnir romahti vuonna 2008 samoin kuin kaksi muuta Islannin suurta liikepankkia. Varmistaakseen kotimaan pankkialan toiminnan jatkumisen Islannin viranomaiset toteuttivat toimia (entisen) Glitnir Bank hf:n tiettyjen toimintojen ennalleen palauttamiseksi sekä New Glitnir Bank hf:n (nykyiseltä nimeltään Íslandsbanki) perustamiseksi ja pääomittamiseksi. |
| --- | --- |

(58)

Kuten edellä todettiin, Glitnir romahti vuonna 2008 samoin kuin kaksi muuta Islannin suurta liikepankkia. Varmistaakseen kotimaan pankkialan toiminnan jatkumisen Islannin viranomaiset toteuttivat toimia (entisen) Glitnir Bank hf:n tiettyjen toimintojen ennalleen palauttamiseksi sekä New Glitnir Bank hf:n (nykyiseltä nimeltään Íslandsbanki) perustamiseksi ja pääomittamiseksi.

3.1.1   Glitnir Bank

| (59) | Ennen vuoden 2008 finanssikriisiä Glitnir Bank oli Islannin kolmanneksi suurin pankki. Juuri ennen romahtamistaan, kesäkuun 2008 lopussa, sen tase oli 3 862 miljardia Islannin kruunua. Pankin pääasialliset markkinat olivat Islannissa ja Norjassa, joissa se tarjosi erilaisia rahoitusalan palveluja, muun muassa yrityspankkitoimintaa, sijoituspankkitoimintaa, pääomamarkkinatoimintaa, sijoitusten hoitoa ja vähittäispankkitoimintaa. Glitnir harjoitti toimintaa myös Suomessa, Ruotsissa, Tanskassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Luxemburgissa, Yhdysvalloissa, Kanadassa, Kiinassa ja Venäjällä. Sillä oli useita tytäryhtiöitä, joista merkittävimmät olivat Glitnir AB (Ruotsi), Glitnir Bank Oyj (Suomi), Glitnir Bank ASA (Norja), Glitnir Bank Luxembourg SA ja Glitnir Asset Management Luxembourg. Pankin kansainvälinen laajentuminen perustui kahteen erikoisteollisuudenalaan, jotka olivat kala- ja äyriäisruoat ja kestävä energia (34). Pankin osakkeet oli listattu Islannin OMX-pörssissä. |
| --- | --- |

(59)

Ennen vuoden 2008 finanssikriisiä Glitnir Bank oli Islannin kolmanneksi suurin pankki. Juuri ennen romahtamistaan, kesäkuun 2008 lopussa, sen tase oli 3 862 miljardia Islannin kruunua. Pankin pääasialliset markkinat olivat Islannissa ja Norjassa, joissa se tarjosi erilaisia rahoitusalan palveluja, muun muassa yrityspankkitoimintaa, sijoituspankkitoimintaa, pääomamarkkinatoimintaa, sijoitusten hoitoa ja vähittäispankkitoimintaa. Glitnir harjoitti toimintaa myös Suomessa, Ruotsissa, Tanskassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Luxemburgissa, Yhdysvalloissa, Kanadassa, Kiinassa ja Venäjällä. Sillä oli useita tytäryhtiöitä, joista merkittävimmät olivat Glitnir AB (Ruotsi), Glitnir Bank Oyj (Suomi), Glitnir Bank ASA (Norja), Glitnir Bank Luxembourg SA ja Glitnir Asset Management Luxembourg. Pankin kansainvälinen laajentuminen perustui kahteen erikoisteollisuudenalaan, jotka olivat kala- ja äyriäisruoat ja kestävä energia (34). Pankin osakkeet oli listattu Islannin OMX-pörssissä.

3.1.2   Íslandsbanki

| (60) | Glitnirin seuraaja Íslandsbanki on yleispankki, joka tarjoaa Islannissa kattavan valikoiman rahoitusalan palveluja yksityishenkilöille, kotitalouksille, yrityksille ja ammattisijoittajille ja joka on erikoistunut kahteen teollisuudenalaan — kala- ja äyriäisruokiin ja geotermiseen energiaan. Byrin kanssa sulautumisen jälkeen pankin varat ovat nykyään noin 800 miljardia Islannin kruunua. Pankilla on noin 1 100 työntekijää, ja se on kokonaisvarojen perusteella Islannin kolmanneksi suurin pankki. Pankkituotteet ja -palvelut jakautuvat neljään osastoon, jotka ovat vähittäispankkitoiminta, yrityspankkitoiminta, markkinat ja omaisuudenhoito. Íslandsbankin mukaan sen markkinaosuus on [20]–[40] prosenttia kaikilla näillä liiketoiminnan aloilla. |
| --- | --- |

(60)

Glitnirin seuraaja Íslandsbanki on yleispankki, joka tarjoaa Islannissa kattavan valikoiman rahoitusalan palveluja yksityishenkilöille, kotitalouksille, yrityksille ja ammattisijoittajille ja joka on erikoistunut kahteen teollisuudenalaan — kala- ja äyriäisruokiin ja geotermiseen energiaan. Byrin kanssa sulautumisen jälkeen pankin varat ovat nykyään noin 800 miljardia Islannin kruunua. Pankilla on noin 1 100 työntekijää, ja se on kokonaisvarojen perusteella Islannin kolmanneksi suurin pankki. Pankkituotteet ja -palvelut jakautuvat neljään osastoon, jotka ovat vähittäispankkitoiminta, yrityspankkitoiminta, markkinat ja omaisuudenhoito. Íslandsbankin mukaan sen markkinaosuus on [20]–[40] prosenttia kaikilla näillä liiketoiminnan aloilla.

3.1.2.1   Vähittäispankkitoiminta — Islanti

| (61) | Vähittäispankkitoiminnassa tarjotaan pankkipalveluja yksityishenkilöille, kotitalouksille sekä pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yritykset). Osastoon kuuluvat Íslandsbankin konttoriverkosto, pankin reaalivakuudellisesta rahoituksesta vastaava osasto ja itsenäisesti toimiva tytäryhtiö Kreditkort, joka on Islannin johtava luottokorttien liikkeeseenlaskija. |
| --- | --- |

(61)

Vähittäispankkitoiminnassa tarjotaan pankkipalveluja yksityishenkilöille, kotitalouksille sekä pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yritykset). Osastoon kuuluvat Íslandsbankin konttoriverkosto, pankin reaalivakuudellisesta rahoituksesta vastaava osasto ja itsenäisesti toimiva tytäryhtiö Kreditkort, joka on Islannin johtava luottokorttien liikkeeseenlaskija.

| (62) | Tuoreimpien saatavilla olevien lukujen mukaan Íslandsbankilla on [> 30] prosentin markkinaosuus vähittäissektorilla. |
| --- | --- |

(62)

Tuoreimpien saatavilla olevien lukujen mukaan Íslandsbankilla on [> 30] prosentin markkinaosuus vähittäissektorilla.

3.1.2.2   Yrityspankkitoiminta — Islanti

| (63) | Yrityspankkitoiminnassa tarjotaan lainapalveluja ja muita luottopalveluja Islannin keskisuurille ja suurille yrityksille, joista käytetään yleensä nimitystä ”300 suurinta”. Lisäksi yrityspankkitoimintaan kuuluva yritysratkaisuosasto hallinnoi ja johtaa ongelmallisen suuren yrityssalkun uudelleenjärjestelyä. |
| --- | --- |

(63)

Yrityspankkitoiminnassa tarjotaan lainapalveluja ja muita luottopalveluja Islannin keskisuurille ja suurille yrityksille, joista käytetään yleensä nimitystä ”300 suurinta”. Lisäksi yrityspankkitoimintaan kuuluva yritysratkaisuosasto hallinnoi ja johtaa ongelmallisen suuren yrityssalkun uudelleenjärjestelyä.

| (64) | Tuoreimpien saatavilla olevien lukujen mukaan Íslandsbankilla on [> 30] prosentin markkinaosuus yrityspankkitoiminnan markkinoilla. |
| --- | --- |

(64)

Tuoreimpien saatavilla olevien lukujen mukaan Íslandsbankilla on [> 30] prosentin markkinaosuus yrityspankkitoiminnan markkinoilla.

3.1.2.3   Markkinat

| (65) | Markkinaosasto tarjoaa monipuolisia yritysten rahoitukseen ja arvopapereihin liittyviä palveluja sekä valuutta- ja rahamarkkinatuotteita Islannissa sekä yritysrahoitusneuvontaa geotermisen energian ja kala- ja äyriäisruokien aloilla Yhdysvalloissa. |
| --- | --- |

(65)

Markkinaosasto tarjoaa monipuolisia yritysten rahoitukseen ja arvopapereihin liittyviä palveluja sekä valuutta- ja rahamarkkinatuotteita Islannissa sekä yritysrahoitusneuvontaa geotermisen energian ja kala- ja äyriäisruokien aloilla Yhdysvalloissa.

| (66) | Tuoreimpien saatavilla olevien lukujen mukaan Íslandsbankin markkinaosuus on [> 5] prosenttia osakemarkkinoilla (35), [> 20] prosenttia joukkovelkakirjamarkkinoilla, [> 30] prosenttia valuuttamarkkinoilla ja noin [35–45] prosenttia yritysrahoitusmarkkinoilla (36). |
| --- | --- |

(66)

Tuoreimpien saatavilla olevien lukujen mukaan Íslandsbankin markkinaosuus on [> 5] prosenttia osakemarkkinoilla (35), [> 20] prosenttia joukkovelkakirjamarkkinoilla, [> 30] prosenttia valuuttamarkkinoilla ja noin [35–45] prosenttia yritysrahoitusmarkkinoilla (36).

3.1.2.4   Omaisuudenhoito — VÍB

| (67) | Omaisuudenhoito-osasto tarjoaa kaiken kokoisille asiakkaille institutionaalisia myyntejä, yksityisiä pankkipalveluja (varakkaille) ja yksityisiä sijoituspalveluja (vähittäissektori) sekä kolmansien osapuolten varoja. VÍB-osasto tarjoaa myös varojen hoitoa ja hallinnointia itsenäisesti johdetun ja toimivan tytäryhtiönsä Íslandssjóðir hf:n kautta. |
| --- | --- |

(67)

Omaisuudenhoito-osasto tarjoaa kaiken kokoisille asiakkaille institutionaalisia myyntejä, yksityisiä pankkipalveluja (varakkaille) ja yksityisiä sijoituspalveluja (vähittäissektori) sekä kolmansien osapuolten varoja. VÍB-osasto tarjoaa myös varojen hoitoa ja hallinnointia itsenäisesti johdetun ja toimivan tytäryhtiönsä Íslandssjóðir hf:n kautta.

| (68) | Tuoreimpien saatavilla olevien lukujen mukaan Íslandsbankin markkinaosuus on [> 30] prosenttia yritys- ja institutionaalisissa myynneissä, [> 30] prosenttia vähittäismarkkinoille tarkoitetuissa sijoituspalveluissa, [> 25] prosenttia yksityisten pankkipalvelujen markkinoilla, [> 35] prosenttia sijoitusrahastojen hoitopalvelujen markkinoilla ja [> 15] prosenttia yksityisten eläkepalvelujen markkinoilla (37). |
| --- | --- |

(68)

Tuoreimpien saatavilla olevien lukujen mukaan Íslandsbankin markkinaosuus on [> 30] prosenttia yritys- ja institutionaalisissa myynneissä, [> 30] prosenttia vähittäismarkkinoille tarkoitetuissa sijoituspalveluissa, [> 25] prosenttia yksityisten pankkipalvelujen markkinoilla, [> 35] prosenttia sijoitusrahastojen hoitopalvelujen markkinoilla ja [> 15] prosenttia yksityisten eläkepalvelujen markkinoilla (37).

3.2   Vanhan ja uuden pankin vertailu

3.2.1   Glitnirin ja Íslandsbankin vertailu (2008)

| | |
| --- | --- |

(69)

| (69) | Uuden ja vanhan pankin välillä on suuria eroja sekä toiminnassa että laajuudessa. Íslandsbanki on pääasiassa kotimainen pankki, joka ei harjoita toimiluvanvaraista pankkitoimintaa ulkomailla, kun Glitnir oli 11 valtiossa toiminut kansainvälinen pankki. Íslandsbankilla on neljä liiketoimintayksikköä — liike-/vähittäispankkitoiminta, varainhoito, yritys- ja investointipankkitoiminta sekä Treasury- ja pääomamarkkinayksikkö — joista kaikki ovat keskittäneet toimintansa kotimaan markkinoille. Etenkin Íslandsbankin toiminta on oleellisesti suppeampaa kuin Glitnirin; vanhan pankin 3 862 miljardin Islannin kruunun tase verrattuna uuden pankin 631 miljardin Islannin kruunun taseeseen merkitsee 84 prosentin vähennystä. Vanhan pankin kesäkuun 2008 tasetta ja uuden pankin avaavaa tasetta vertaillaan edellä olevassa taulukossa 1. |
| --- | --- |

Uuden ja vanhan pankin välillä on suuria eroja sekä toiminnassa että laajuudessa. Íslandsbanki on pääasiassa kotimainen pankki, joka ei harjoita toimiluvanvaraista pankkitoimintaa ulkomailla, kun Glitnir oli 11 valtiossa toiminut kansainvälinen pankki. Íslandsbankilla on neljä liiketoimintayksikköä — liike-/vähittäispankkitoiminta, varainhoito, yritys- ja investointipankkitoiminta sekä Treasury- ja pääomamarkkinayksikkö — joista kaikki ovat keskittäneet toimintansa kotimaan markkinoille. Etenkin Íslandsbankin toiminta on oleellisesti suppeampaa kuin Glitnirin; vanhan pankin 3 862 miljardin Islannin kruunun tase verrattuna uuden pankin 631 miljardin Islannin kruunun taseeseen merkitsee 84 prosentin vähennystä. Vanhan pankin kesäkuun 2008 tasetta ja uuden pankin avaavaa tasetta vertaillaan edellä olevassa taulukossa 1.

| (70) | Glitnirillä oli monipuolisempi rahoitusrakenne, ja se laski enemmän liikkeeseen maailmanlaajuisesti myytäviä joukkovelkakirjoja. Íslandsbankin rahoitus on lähinnä talletusten varassa. Tämä seikka ja se, ettei pankki todennäköisesti voi (ainakaan lyhyellä aikavälillä) saada samanlaisia rahoituslähteitä kuin edeltäjänsä, rajoittavat pankin kasvumahdollisuuksia. Kaaviossa 1 esitetyssä näiden kahden pankin keskeisten indikaattorien vertailussa tulee esiin huomattavia eroja (38):

  Kaavio 1


  Íslandsbanki perustamishetkellä verrattuna Glitniriin vuonna 2008 (Q2), valikoidut luvut |
| --- | --- |

(70)

Glitnirillä oli monipuolisempi rahoitusrakenne, ja se laski enemmän liikkeeseen maailmanlaajuisesti myytäviä joukkovelkakirjoja. Íslandsbankin rahoitus on lähinnä talletusten varassa. Tämä seikka ja se, ettei pankki todennäköisesti voi (ainakaan lyhyellä aikavälillä) saada samanlaisia rahoituslähteitä kuin edeltäjänsä, rajoittavat pankin kasvumahdollisuuksia. Kaaviossa 1 esitetyssä näiden kahden pankin keskeisten indikaattorien vertailussa tulee esiin huomattavia eroja (38):

Kaavio 1

Íslandsbanki perustamishetkellä verrattuna Glitniriin vuonna 2008 (Q2), valikoidut luvut

| (71) | Uudella pankilla on myös huomattavasti vähemmän henkilöstöä. Glitnirillä oli vuoden 2008 alkupuoliskolla keskimäärin 2 174 kokoaikaista työntekijää, kun Íslandsbankin (tytäryhtiöt mukaan luettuina) vastaava luku oli 1 110 vuoden 2009 alkupuoliskolla, eli eroa oli 49 prosenttia. Samojen kausien kotimaan toimintoja koskevat luvut osoittavat ainoastaan, että uusi pankki työllisti 242 henkilöä vähemmän kuin Glitnir. |
| --- | --- |

(71)

Uudella pankilla on myös huomattavasti vähemmän henkilöstöä. Glitnirillä oli vuoden 2008 alkupuoliskolla keskimäärin 2 174 kokoaikaista työntekijää, kun Íslandsbankin (tytäryhtiöt mukaan luettuina) vastaava luku oli 1 110 vuoden 2009 alkupuoliskolla, eli eroa oli 49 prosenttia. Samojen kausien kotimaan toimintoja koskevat luvut osoittavat ainoastaan, että uusi pankki työllisti 242 henkilöä vähemmän kuin Glitnir.

3.3   Tukitoimenpiteiden kansallinen oikeusperusta

| — | Muun muassa rahoitusalan epätavallisista olosuhteista johtuvista valtionkassamaksuista vastaavasta viranomaisesta annettu laki nro 125/2008, josta käytetään yleisesti nimitystä ”valmiuslaki”. |
| --- | --- |

—

Muun muassa rahoitusalan epätavallisista olosuhteista johtuvista valtionkassamaksuista vastaavasta viranomaisesta annettu laki nro 125/2008, josta käytetään yleisesti nimitystä ”valmiuslaki”.

| (72) | Valmiuslaissa myönnettiin FME:lle toimivalta toteuttaa toimia ”äärimmäisissä olosuhteissa”, ottaa itselleen rahoituslaitosten yhtiökokousten ja hallitusten kokousten valtuudet sekä päättää niiden varojen ja velkojen siirtämisestä. FME:lle myönnettiin myös toimivalta nimittää hallintaansa ottamien rahoitusalan yritysten hallintoneuvostoja, joilla oli yhtiökokousten valtuudet. Kyseisen lain nojalla talletusten haltijoiden vaateilla ja talletussuojajärjestelmillä on ensisijainen asema laitosten likvidaatiomenettelyssä. Laissa myös valtuutetaan Islannin valtiovarainministeriö perustamaan uusia pankkeja. Valmiuslailla muutetaan rahoitusalan yrityksistä annettua lakia nro 161/2002, rahoitustoimien virallisesta valvonnasta annettua lakia nro 87/1998, talletussuojasta ja sijoittajien korvausjärjestelmästä annettua lakia nro 98/1999 sekä asuntopolitiikkaa koskevaa lakia nro 44/1998.






  — | Valtion lisätalousarviosta vuodeksi 2008 annettu laki (4 artikla) |
| --- | --- | --- |

(72)

Valmiuslaissa myönnettiin FME:lle toimivalta toteuttaa toimia ”äärimmäisissä olosuhteissa”, ottaa itselleen rahoituslaitosten yhtiökokousten ja hallitusten kokousten valtuudet sekä päättää niiden varojen ja velkojen siirtämisestä. FME:lle myönnettiin myös toimivalta nimittää hallintaansa ottamien rahoitusalan yritysten hallintoneuvostoja, joilla oli yhtiökokousten valtuudet. Kyseisen lain nojalla talletusten haltijoiden vaateilla ja talletussuojajärjestelmillä on ensisijainen asema laitosten likvidaatiomenettelyssä. Laissa myös valtuutetaan Islannin valtiovarainministeriö perustamaan uusia pankkeja. Valmiuslailla muutetaan rahoitusalan yrityksistä annettua lakia nro 161/2002, rahoitustoimien virallisesta valvonnasta annettua lakia nro 87/1998, talletussuojasta ja sijoittajien korvausjärjestelmästä annettua lakia nro 98/1999 sekä asuntopolitiikkaa koskevaa lakia nro 44/1998.

—

Valtion lisätalousarviosta vuodeksi 2008 annettu laki (4 artikla)

| — | Valtion talousarviosta vuodeksi 2009 annettu laki (6 artikla) |
| --- | --- |

—

Valtion talousarviosta vuodeksi 2009 annettu laki (6 artikla)

3.4   Tukitoimenpiteet

| (73) | Islannin viranomaisten Glitnir Bankin romahduksen jälkeen toteuttamia toimia kuvailtiin edellä, ja ne esitettiin yksityiskohtaisemmin menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä. Viranomaisten keskeiset toimet voidaan esittää lyhyesti seuraavasti: FME otti Glitnirin hallintaansa 7 päivänä lokakuuta 2008, ja kotimaiset velat ja (useimmat) kotimaiset varat siirrettiin New Glitnirille. Hyvityksenä siirrosta vanhan pankin/sen velkojen oli tarkoitus saada varojen ja velkojen erotusta vastaava summa. Koska tämän eron määrittäminen osoittautui vaikeaksi ja aikaa vieväksi, valtio tarjosi jonkin verran alkupääomaa ja sitoutui antamaan tarvittaessa lisää pääomaa. Tämän jälkeen valtio muodosti pankille pääoman, ennen kuin valtion ja vanhan pankin velkojien välillä tehtiin lokakuussa lopulta sopimus, joka pienensi valtion osuuden pankista 100 prosentista 5 prosenttiin. Valvontaviranomainen katsoo, että kyseisenä päivänä — 15 päivänä lokakuuta 2009 — alkoi viisivuotinen rakenneuudistuskausi, joka siis päättyy 15 päivänä lokakuuta 2014. |
| --- | --- |

(73)

Islannin viranomaisten Glitnir Bankin romahduksen jälkeen toteuttamia toimia kuvailtiin edellä, ja ne esitettiin yksityiskohtaisemmin menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä. Viranomaisten keskeiset toimet voidaan esittää lyhyesti seuraavasti: FME otti Glitnirin hallintaansa 7 päivänä lokakuuta 2008, ja kotimaiset velat ja (useimmat) kotimaiset varat siirrettiin New Glitnirille. Hyvityksenä siirrosta vanhan pankin/sen velkojen oli tarkoitus saada varojen ja velkojen erotusta vastaava summa. Koska tämän eron määrittäminen osoittautui vaikeaksi ja aikaa vieväksi, valtio tarjosi jonkin verran alkupääomaa ja sitoutui antamaan tarvittaessa lisää pääomaa. Tämän jälkeen valtio muodosti pankille pääoman, ennen kuin valtion ja vanhan pankin velkojien välillä tehtiin lokakuussa lopulta sopimus, joka pienensi valtion osuuden pankista 100 prosentista 5 prosenttiin. Valvontaviranomainen katsoo, että kyseisenä päivänä — 15 päivänä lokakuuta 2009 — alkoi viisivuotinen rakenneuudistuskausi, joka siis päättyy 15 päivänä lokakuuta 2014.

| (74) | Seuraavassa jaksossa tarkastellaan ainoastaan sellaisia valtion toimenpiteitä, jotka ovat merkityksellisiä tukitoimenpiteitä ETA-sopimuksen 61 artiklan perusteella toteutettavan arvioinnin kannalta. |
| --- | --- |

(74)

Seuraavassa jaksossa tarkastellaan ainoastaan sellaisia valtion toimenpiteitä, jotka ovat merkityksellisiä tukitoimenpiteitä ETA-sopimuksen 61 artiklan perusteella toteutettavan arvioinnin kannalta.

3.4.1   Tier 1 -pääoma

| (75) | Valtio tarjosi tier 1 -pääomaa kahdesti — ensimmäisen kerran New Glitnirin perustamisen yhteydessä ja toisen kerran silloin, kun se pääomitti pankin kokonaan (ja taannehtivasti), minkä jälkeen vanhan pankin velkojien kanssa tehtiin sopimus, jonka mukaan valtiolle jäi 5 prosentin osuus pankista. |
| --- | --- |

(75)

Valtio tarjosi tier 1 -pääomaa kahdesti — ensimmäisen kerran New Glitnirin perustamisen yhteydessä ja toisen kerran silloin, kun se pääomitti pankin kokonaan (ja taannehtivasti), minkä jälkeen vanhan pankin velkojien kanssa tehtiin sopimus, jonka mukaan valtiolle jäi 5 prosentin osuus pankista.

3.4.1.1   Alkupääoma

| (76) | Uuden pankin — Íslandsbankin — perustamisen jälkeen valtio tarjosi 775 miljoonaa Islannin kruunua käteistä uuden pankin alkupääomaksi ja sitoutui lisäksi antamaan uudelle pankille yhteensä enintään 110 miljardia Islannin kruunua vastineeksi sen koko peruspääomasta. Ensimmäinen luku on vähimmäispääoma, jota Islannin lainsäädännössä edellytetään pankin perustamisen yhteydessä. Jälkimmäinen luku laskettiin siten, että se on 10 prosenttia pankin riskipainotettujen omaisuuserien taseen todennäköistä määrää koskevasta alkuperäisestä arviosta. Se sisällytettiin valtion vuoden 2009 talousarvioon, ja kyseisellä määrärahalla osoitettiin valtion varoja rahoitusmarkkinoiden poikkeuksellisen tilanteen käsittelyyn. Kyseisellä pääoman kohdentamisella oli tarkoitus antaa riittävä tae pankkien toimintakyvystä, kunnes saadaan ratkaistua niiden lopulliseen pääomittamiseen liittyvät asiat, muun muassa määritettyä niiden avaustaseen suuruus vanhalle pankille siirretyistä varoista maksettavan korvauksen arvon perusteella. |
| --- | --- |

(76)

Uuden pankin — Íslandsbankin — perustamisen jälkeen valtio tarjosi 775 miljoonaa Islannin kruunua käteistä uuden pankin alkupääomaksi ja sitoutui lisäksi antamaan uudelle pankille yhteensä enintään 110 miljardia Islannin kruunua vastineeksi sen koko peruspääomasta. Ensimmäinen luku on vähimmäispääoma, jota Islannin lainsäädännössä edellytetään pankin perustamisen yhteydessä. Jälkimmäinen luku laskettiin siten, että se on 10 prosenttia pankin riskipainotettujen omaisuuserien taseen todennäköistä määrää koskevasta alkuperäisestä arviosta. Se sisällytettiin valtion vuoden 2009 talousarvioon, ja kyseisellä määrärahalla osoitettiin valtion varoja rahoitusmarkkinoiden poikkeuksellisen tilanteen käsittelyyn. Kyseisellä pääoman kohdentamisella oli tarkoitus antaa riittävä tae pankkien toimintakyvystä, kunnes saadaan ratkaistua niiden lopulliseen pääomittamiseen liittyvät asiat, muun muassa määritettyä niiden avaustaseen suuruus vanhalle pankille siirretyistä varoista maksettavan korvauksen arvon perusteella.

3.4.1.2   Pääomanlisäys ja 5 prosentin osuus osana vanhan pankin velkojien kanssa tehtyä järjestelyä

| (77) | Islannin hallitus ja Glitnirin hallintoneuvosto tekivät 20 päivänä heinäkuuta 2009 sopimuksen Íslandsbankin alkupääoman muodostamisesta ja Glitnirin velkojille sen lähinnä kotimaisten varojen ja velkojen siirrosta maksettavan korvauksen perusteesta (39). Kyseisen sopimuksen perusteella valtio sitoutui 14 päivänä elokuuta 2009 tarjoamaan Íslandsbankille lisää osakepääomaa 64,2 miljardia Islannin kruunua, minkä ansiosta pankin oma pääoma oli yhteensä 65 miljardia Islannin kruunua; se tarvitsi tämän määrän täyttääkseen FME:n vaatimuksen, jonka mukaan tier 1 -suhdeluvun on oltava 12 prosenttia. Sopimuksen mukaan siirrettyjen nettovarojen maksussa ja pääomasijoituksissa oli seuraavat kaksi vaihtoehtoa: Glitnir hankkii enemmistöosakkuuden Íslandsbankista ja sille maksetaan siirretyt varat pankin osakkeilla tai muussa tapauksessa hallitus toteuttaa pääomittamisen ja Íslandsbanki pysyy hallituksen omistuksessa. Glitnirille annettiin 30 päivään syyskuuta 2009 asti aikaa päättää, minkä vaihtoehdon se valitsee; tätä määräaikaa jatkettiin myöhemmin 15 päivään lokakuuta 2009. Lokakuun 15 päivänä 2009 ilmoitettiin, että Glitnirin hallintoneuvosto oli päättänyt Glitnirin velkojien puolesta ottaa 95 prosenttia Íslandsbankin osakepääomasta korvauksena vanhasta pankista uudelle pankille siirretyistä varoista. Valtio piti omistuksessaan loput 5 prosenttia. |
| --- | --- |

(77)

Islannin hallitus ja Glitnirin hallintoneuvosto tekivät 20 päivänä heinäkuuta 2009 sopimuksen Íslandsbankin alkupääoman muodostamisesta ja Glitnirin velkojille sen lähinnä kotimaisten varojen ja velkojen siirrosta maksettavan korvauksen perusteesta (39). Kyseisen sopimuksen perusteella valtio sitoutui 14 päivänä elokuuta 2009 tarjoamaan Íslandsbankille lisää osakepääomaa 64,2 miljardia Islannin kruunua, minkä ansiosta pankin oma pääoma oli yhteensä 65 miljardia Islannin kruunua; se tarvitsi tämän määrän täyttääkseen FME:n vaatimuksen, jonka mukaan tier 1 -suhdeluvun on oltava 12 prosenttia. Sopimuksen mukaan siirrettyjen nettovarojen maksussa ja pääomasijoituksissa oli seuraavat kaksi vaihtoehtoa: Glitnir hankkii enemmistöosakkuuden Íslandsbankista ja sille maksetaan siirretyt varat pankin osakkeilla tai muussa tapauksessa hallitus toteuttaa pääomittamisen ja Íslandsbanki pysyy hallituksen omistuksessa. Glitnirille annettiin 30 päivään syyskuuta 2009 asti aikaa päättää, minkä vaihtoehdon se valitsee; tätä määräaikaa jatkettiin myöhemmin 15 päivään lokakuuta 2009. Lokakuun 15 päivänä 2009 ilmoitettiin, että Glitnirin hallintoneuvosto oli päättänyt Glitnirin velkojien puolesta ottaa 95 prosenttia Íslandsbankin osakepääomasta korvauksena vanhasta pankista uudelle pankille siirretyistä varoista. Valtio piti omistuksessaan loput 5 prosenttia.

| (78) | Sopimuksen yhteydessä sovittiin, että hallintoneuvosto (velkojat) hyvittää valtiolle kokonaiskoron, joka sen sijoitukselle oli kertynyt kautena, jona pankki oli valtiolle velkaa 8,3 miljardia Islannin kruunua. Korko oli 12,8 prosenttia, mikä oli vuositasolla 13,9 prosenttia, ja näin saatettiin päätökseen sopimus varoista, jotka siirrettiin Glitniriltä Íslandsbankille pankkien romahdettua lokakuussa 2008. |
| --- | --- |

(78)

Sopimuksen yhteydessä sovittiin, että hallintoneuvosto (velkojat) hyvittää valtiolle kokonaiskoron, joka sen sijoitukselle oli kertynyt kautena, jona pankki oli valtiolle velkaa 8,3 miljardia Islannin kruunua. Korko oli 12,8 prosenttia, mikä oli vuositasolla 13,9 prosenttia, ja näin saatettiin päätökseen sopimus varoista, jotka siirrettiin Glitniriltä Íslandsbankille pankkien romahdettua lokakuussa 2008.

3.4.2   Tier 2 -pääomalaina

| (79) | Hallitus myönsi pankille 15 päivänä lokakuuta 2009 myös pääomalainan sen pääoma- ja likviditeettiaseman vahvistamiseksi, jotta voitiin täyttää FME:n asettamat pääomavaatimukset. Tämä pääomalaina on määrältään 25 miljardia Islannin kruunua toissijaisia omia varoja, ja se on saatavilla euroissa sellaisen välineen muodossa, jonka perusteella Íslandsbankin on laskettava liikkeeseen vakuudettomia toissijaisia arvopapereita. Arvopaperien maksuehto on kymmenen vuotta 30 päivästä joulukuuta 2009 alkaen. Välineeseen sisältyy irtautumiskannustimia, joiden mukaan korkoa nostetaan viiden vuoden kuluttua. Kyseisen sopimuksen mukaan vuosikorko on viitenä ensimmäisenä vuonna 400 peruspistettä yli euriborkoron (40) ja 5–10 vuoden kuluttua sopimuksen tekemisestä 500 peruspistettä yli euriborkoron. |
| --- | --- |

(79)

Hallitus myönsi pankille 15 päivänä lokakuuta 2009 myös pääomalainan sen pääoma- ja likviditeettiaseman vahvistamiseksi, jotta voitiin täyttää FME:n asettamat pääomavaatimukset. Tämä pääomalaina on määrältään 25 miljardia Islannin kruunua toissijaisia omia varoja, ja se on saatavilla euroissa sellaisen välineen muodossa, jonka perusteella Íslandsbankin on laskettava liikkeeseen vakuudettomia toissijaisia arvopapereita. Arvopaperien maksuehto on kymmenen vuotta 30 päivästä joulukuuta 2009 alkaen. Välineeseen sisältyy irtautumiskannustimia, joiden mukaan korkoa nostetaan viiden vuoden kuluttua. Kyseisen sopimuksen mukaan vuosikorko on viitenä ensimmäisenä vuonna 400 peruspistettä yli euriborkoron (40) ja 5–10 vuoden kuluttua sopimuksen tekemisestä 500 peruspistettä yli euriborkoron.

| (80) | Yhdessä edellä mainittujen ensisijaisia omia varoja koskevien toimenpiteiden kanssa tier 2 -pääomalainalla varmistettiin, että Íslandsbanki täyttää 15 päivänä lokakuuta 2009 FME:n asettaman vaatimuksen, jonka mukaan vakavaraisuussuhteen on oltava 16 prosenttia. |
| --- | --- |

(80)

Yhdessä edellä mainittujen ensisijaisia omia varoja koskevien toimenpiteiden kanssa tier 2 -pääomalainalla varmistettiin, että Íslandsbanki täyttää 15 päivänä lokakuuta 2009 FME:n asettaman vaatimuksen, jonka mukaan vakavaraisuussuhteen on oltava 16 prosenttia.

3.4.3   Talletussuoja

| (81) | Noudattaakseen sijoittajien korvausjärjestelmistä 3 päivänä maaliskuuta 1997 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 97/9/EY (41) ja talletusten vakuusjärjestelmistä 30 päivänä toukokuuta 1994 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 94/19/EY (42) Islanti sääti lain nro 98/1999 talletusvakuuksista ja sijoittajien korvausjärjestelmistä ja perusti täten niin kutsutun Tallettajien ja sijoittajien takuurahaston, jäljempänä ’TIF’, joka on rahoitettu pankkien maksamilla, pankin kokonaistalletusten perusteella lasketuilla vuosimaksuilla. |
| --- | --- |

(81)

Noudattaakseen sijoittajien korvausjärjestelmistä 3 päivänä maaliskuuta 1997 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 97/9/EY (41) ja talletusten vakuusjärjestelmistä 30 päivänä toukokuuta 1994 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 94/19/EY (42) Islanti sääti lain nro 98/1999 talletusvakuuksista ja sijoittajien korvausjärjestelmistä ja perusti täten niin kutsutun Tallettajien ja sijoittajien takuurahaston, jäljempänä ’TIF’, joka on rahoitettu pankkien maksamilla, pankin kokonaistalletusten perusteella lasketuilla vuosimaksuilla.

| (82) | Jotta kansalaisille voitiin tarjota lisää varmuutta talletustensa turvallisuudesta kriisin puhjettua, Islannin hallituksen syksyllä 2008 toteuttamiin pankkien pelastustoimiin sisältyi Islannin viranomaisten mukaan myös kotimaisiin liike- ja säästöpankkeihin tehdyille talletuksille annettu valtion lisätuki, josta ei säädetty laissa nro 98/1999, jolla pantiin täytäntöön talletusten vakuusjärjestelmistä annettu direktiivi 94/19/EY ja sijoittajien korvausjärjestelmistä annettu direktiivi 97/9/EY. |
| --- | --- |

(82)

Jotta kansalaisille voitiin tarjota lisää varmuutta talletustensa turvallisuudesta kriisin puhjettua, Islannin hallituksen syksyllä 2008 toteuttamiin pankkien pelastustoimiin sisältyi Islannin viranomaisten mukaan myös kotimaisiin liike- ja säästöpankkeihin tehdyille talletuksille annettu valtion lisätuki, josta ei säädetty laissa nro 98/1999, jolla pantiin täytäntöön talletusten vakuusjärjestelmistä annettu direktiivi 94/19/EY ja sijoittajien korvausjärjestelmistä annettu direktiivi 97/9/EY.

| (83) | Lokakuun 6 päivänä 2008 annetussa pääministerin kanslian ilmoituksessa todettiin, että ”Islannin hallitus korostaa, että Islannissa sijaitseviin kotimaisiin liike- ja säästöpankkeihin sekä niiden sivukonttoreihin tehdyt talletukset katetaan kokonaan” (43). Nykyisen pääministerin kanslia toisti tämän ilmoituksen helmi- ja joulukuussa 2009 (44). Siihen viitattiin myös aiesopimuksessa, jonka Islannin hallitus lähetti Kansainväliselle valuuttarahastolle 7 päivänä huhtikuuta 2010 (joka julkaistiin talousasiain ministeriön ja IMF:n verkkosivustoilla ja joka toistettiin toisessa, 13 päivänä syyskuuta 2010 päivätyssä aiesopimuksessa). Aiesopimuksessa (jonka ovat allekirjoittaneet Islannin pääministeri, valtiovarainministeri, talousasiain ministeri ja Islannin keskuspankin hallintoneuvosto) todetaan, että ”sitoudumme tällä hetkellä antamaan tallettajille täydellisen suojan, mutta kun rahoitusjärjestelmän vakaus on taattu, tämä yleistakuu on tarkoitus poistaa vaiheittain” (45). Myös vuoden 2011 talousarviolakiesitykseen sisältyvässä valtion takuuta koskevassa jaksossa viitataan alaviitteessä Islannin hallituksen ilmoitukseen siitä, että Islannin pankeissa olevilla talletuksilla on valtion takuu (46). |
| --- | --- |

(83)

Lokakuun 6 päivänä 2008 annetussa pääministerin kanslian ilmoituksessa todettiin, että ”Islannin hallitus korostaa, että Islannissa sijaitseviin kotimaisiin liike- ja säästöpankkeihin sekä niiden sivukonttoreihin tehdyt talletukset katetaan kokonaan” (43). Nykyisen pääministerin kanslia toisti tämän ilmoituksen helmi- ja joulukuussa 2009 (44). Siihen viitattiin myös aiesopimuksessa, jonka Islannin hallitus lähetti Kansainväliselle valuuttarahastolle 7 päivänä huhtikuuta 2010 (joka julkaistiin talousasiain ministeriön ja IMF:n verkkosivustoilla ja joka toistettiin toisessa, 13 päivänä syyskuuta 2010 päivätyssä aiesopimuksessa). Aiesopimuksessa (jonka ovat allekirjoittaneet Islannin pääministeri, valtiovarainministeri, talousasiain ministeri ja Islannin keskuspankin hallintoneuvosto) todetaan, että ”sitoudumme tällä hetkellä antamaan tallettajille täydellisen suojan, mutta kun rahoitusjärjestelmän vakaus on taattu, tämä yleistakuu on tarkoitus poistaa vaiheittain” (45). Myös vuoden 2011 talousarviolakiesitykseen sisältyvässä valtion takuuta koskevassa jaksossa viitataan alaviitteessä Islannin hallituksen ilmoitukseen siitä, että Islannin pankeissa olevilla talletuksilla on valtion takuu (46).

| (84) | Tätä asiaa käsiteltiin tarkemmin julkilausumassa, jonka nykyinen talousasiain ministeri ja entinen valtiovarainministeri (2009–2011) Steingrímur Sigfússon antoi taannoin Islannin parlamentin keskustelussa, joka koski hallitukselle siitä aiheutuneita kustannuksia, että Landsbankinn otti SpKef-säästöpankin hallintaansa. Ministerin mukaan tässä yhteydessä on pidettävä mielessä valtion syksyllä 2008 antama julistus, jonka mukaan kaikki säästö- ja liikepankkeihin tehdyt talletukset ovat turvassa ja suojataan. Ministeri totesi seuraavaa: ”Kaikki sittemmin tehty työ on perustunut tähän (julistukseen), ja pitää valitettavasti paikkansa, että tästä (SpKef-säästöpankille maksettavista maksuista) tulee suurimpia laskuja, joista valtio vastaa suoraan kustannuksina turvaamalla kaikkien Suðurnesin asukkaiden – – ja kaikkien Westfjordsissa sekä länsi- ja luoteisosassa asuvien SpKef-säästöpankin asiakkaiden talletukset – –. Kukaan ei varmasti ole ajatellut, että kyseisillä alueilla olevia talletuksenhaltijoita kohdeltaisiin eri tavoin kuin muita asukkaita, joten valtiolla ei ollut paljon valinnan varaa tässä asiassa” (47). |
| --- | --- |

(84)

Tätä asiaa käsiteltiin tarkemmin julkilausumassa, jonka nykyinen talousasiain ministeri ja entinen valtiovarainministeri (2009–2011) Steingrímur Sigfússon antoi taannoin Islannin parlamentin keskustelussa, joka koski hallitukselle siitä aiheutuneita kustannuksia, että Landsbankinn otti SpKef-säästöpankin hallintaansa. Ministerin mukaan tässä yhteydessä on pidettävä mielessä valtion syksyllä 2008 antama julistus, jonka mukaan kaikki säästö- ja liikepankkeihin tehdyt talletukset ovat turvassa ja suojataan. Ministeri totesi seuraavaa: ”Kaikki sittemmin tehty työ on perustunut tähän (julistukseen), ja pitää valitettavasti paikkansa, että tästä (SpKef-säästöpankille maksettavista maksuista) tulee suurimpia laskuja, joista valtio vastaa suoraan kustannuksina turvaamalla kaikkien Suðurnesin asukkaiden – – ja kaikkien Westfjordsissa sekä länsi- ja luoteisosassa asuvien SpKef-säästöpankin asiakkaiden talletukset – –. Kukaan ei varmasti ole ajatellut, että kyseisillä alueilla olevia talletuksenhaltijoita kohdeltaisiin eri tavoin kuin muita asukkaita, joten valtiolla ei ollut paljon valinnan varaa tässä asiassa” (47).

| (85) | Islannin hallituksen mukaan lisätalletussuoja poistetaan ennen pääomaliikkeiden rajoitusten täydellistä poistamista, joka on Islannin viranomaisten tämänhetkisen suunnitelman mukaan tarkoitus tehdä vuoden 2013 lopussa. |
| --- | --- |

(85)

Islannin hallituksen mukaan lisätalletussuoja poistetaan ennen pääomaliikkeiden rajoitusten täydellistä poistamista, joka on Islannin viranomaisten tämänhetkisen suunnitelman mukaan tarkoitus tehdä vuoden 2013 lopussa.

3.4.4   Erityinen likviditeettisopimus

| (86) | Ehtona sille, että velkojat hankkivat osakkuuden uudesta pankista, Islannin hallitus teki 11 päivänä syyskuuta 2009 Íslandsbankin kanssa myös sopimuksen, joka tulisi voimaan, jos Glitnirin hallintoneuvosto päättäisi käyttää optiotaan ja hankkia pankin enemmistöosakkuuden (48). Sopimuksen mukaan valtiovarainministeriö sitoutuu sopimuksessa määrätyin ehdoin lainaamaan takaisin ostettavia valtion joukkovelkakirjoja enintään 25 miljardin Islannin kruunun arvosta vastineeksi tarkasti määritellyistä varoista. |
| --- | --- |

(86)

Ehtona sille, että velkojat hankkivat osakkuuden uudesta pankista, Islannin hallitus teki 11 päivänä syyskuuta 2009 Íslandsbankin kanssa myös sopimuksen, joka tulisi voimaan, jos Glitnirin hallintoneuvosto päättäisi käyttää optiotaan ja hankkia pankin enemmistöosakkuuden (48). Sopimuksen mukaan valtiovarainministeriö sitoutuu sopimuksessa määrätyin ehdoin lainaamaan takaisin ostettavia valtion joukkovelkakirjoja enintään 25 miljardin Islannin kruunun arvosta vastineeksi tarkasti määritellyistä varoista.

| (87) | Maksuvalmiuden parantamista koskevan sopimuksen keskeiset ehdot ovat seuraavat:






  Lainan enimmäismäärä: | 25 miljardia Islannin kruunua |
| --- | --- | --- |
| Maksuehto: | syyskuuhun 2012 mennessä |
| Palkkio: | 3,0 prosenttia ensimmäisistä 8 miljardista Islannin kruunusta, 3,5 % prosenttia seuraavista 8 miljardista Islannin kruunusta ja 4,0 prosenttia 16 miljardin Islannin kruunun ylittävistä määristä |
| Maksu: | Íslandsbankin on maksettava 0,5 prosenttia lainan määrästä aina, kun uusia vakuuksia annetaan. |
| Vastavakuus: | Íslandsbankin on annettava valtion velkapaperilainasta vastavakuus, joka voi koostua erimuotoisista rahoitusvaroista. |

(87)

Maksuvalmiuden parantamista koskevan sopimuksen keskeiset ehdot ovat seuraavat:

Lainan enimmäismäärä:

25 miljardia Islannin kruunua

Maksuehto:

syyskuuhun 2012 mennessä

Palkkio:

3,0 prosenttia ensimmäisistä 8 miljardista Islannin kruunusta, 3,5 % prosenttia seuraavista 8 miljardista Islannin kruunusta ja 4,0 prosenttia 16 miljardin Islannin kruunun ylittävistä määristä

Maksu:

Íslandsbankin on maksettava 0,5 prosenttia lainan määrästä aina, kun uusia vakuuksia annetaan.

Vastavakuus:

Íslandsbankin on annettava valtion velkapaperilainasta vastavakuus, joka voi koostua erimuotoisista rahoitusvaroista.

| (88) | Islannin viranomaisten mukaan tällaista likviditeettisopimusta tarvitaan, koska velkojien päätös ottaa Íslandsbanki omistukseensa vähensi merkittävästi pankin hallussa olevia takaisin ostettavia varoja ja heikensi sen mahdollisuutta täyttää maksuvalmiusvarantoa koskevat valvontavaatimukset (49). Islannin viranomaisten mukaan tämä sopimus on tarkoitettu lisätoimenpiteeksi, jota käytetään vain, jos muut maksuvalmiuden lähteet eivät riitä. Sopimuksen hinnoittelu ja ehdot sisältävät kannustimia olla käyttämättä sitä, jos muita vaihtoehtoja on saatavilla. Kyseiseen sopimukseen ei ole toistaiseksi turvauduttu kertaakaan. |
| --- | --- |

(88)

Islannin viranomaisten mukaan tällaista likviditeettisopimusta tarvitaan, koska velkojien päätös ottaa Íslandsbanki omistukseensa vähensi merkittävästi pankin hallussa olevia takaisin ostettavia varoja ja heikensi sen mahdollisuutta täyttää maksuvalmiusvarantoa koskevat valvontavaatimukset (49). Islannin viranomaisten mukaan tämä sopimus on tarkoitettu lisätoimenpiteeksi, jota käytetään vain, jos muut maksuvalmiuden lähteet eivät riitä. Sopimuksen hinnoittelu ja ehdot sisältävät kannustimia olla käyttämättä sitä, jos muita vaihtoehtoja on saatavilla. Kyseiseen sopimukseen ei ole toistaiseksi turvauduttu kertaakaan.

3.4.5   Straumurin arvopaperien lainaussopimus

| (89) | Maaliskuun 9 päivänä 2009 FME otti valmiuslaissa saaminsa valtuuksin itselleen Straumur–Burdaras Investment Bank hf:n, jäljempänä ’Straumur’, osakkeenomistajien valtuudet ja nimitti hallintoneuvoston Straumurin johtokunnan tilalle (50). Kuultuaan hallintoneuvostoa, velkojia, Islannin keskuspankkia ja valtiovarainministeriötä FME siirsi 17 päivänä maaliskuuta 2009 Straumurin talletusvelat Íslandsbankille (51). Maksuna talletusvastuiden siirrosta Straumur laski vastineeksi liikkeeseen joukkovelkakirjan, jonka vakuutena olivat sen varat. Joukkovelkakirja, jonka määrä oli 43 679 014 232 Islannin kruunua, laskettiin liikkeeseen 3 päivänä huhtikuuta 2009, ja sen erääntymispäivä oli 31 päivä maaliskuuta 2013. Joukkovelkakirjan korko on ensimmäisinä 12 kuukautena Reibor (52) + 190 peruspistettä ja sen jälkeen Reibor + 100 peruspistettä erääntymiseen asti. Íslandsbanki ja valtiovarainministeriö tekivät samaan aikaan arvopaperien lainaussopimuksen, jossa hallitus tosiasiallisesti takaa takaisin ostettavia hallituksen arvopapereita vakuutena Straumurin vaatimukselle, mistä vastineeksi Íslandsbanki voi hankkia Islannin keskuspankilta maksuvalmiutta siinä määrin kuin sitä edellytetään sen vuoksi, että Íslandsbanki otti vastuun Straumuriin tehdyistä talletuksista. |
| --- | --- |

(89)

Maaliskuun 9 päivänä 2009 FME otti valmiuslaissa saaminsa valtuuksin itselleen Straumur–Burdaras Investment Bank hf:n, jäljempänä ’Straumur’, osakkeenomistajien valtuudet ja nimitti hallintoneuvoston Straumurin johtokunnan tilalle (50). Kuultuaan hallintoneuvostoa, velkojia, Islannin keskuspankkia ja valtiovarainministeriötä FME siirsi 17 päivänä maaliskuuta 2009 Straumurin talletusvelat Íslandsbankille (51). Maksuna talletusvastuiden siirrosta Straumur laski vastineeksi liikkeeseen joukkovelkakirjan, jonka vakuutena olivat sen varat. Joukkovelkakirja, jonka määrä oli 43 679 014 232 Islannin kruunua, laskettiin liikkeeseen 3 päivänä huhtikuuta 2009, ja sen erääntymispäivä oli 31 päivä maaliskuuta 2013. Joukkovelkakirjan korko on ensimmäisinä 12 kuukautena Reibor (52) + 190 peruspistettä ja sen jälkeen Reibor + 100 peruspistettä erääntymiseen asti. Íslandsbanki ja valtiovarainministeriö tekivät samaan aikaan arvopaperien lainaussopimuksen, jossa hallitus tosiasiallisesti takaa takaisin ostettavia hallituksen arvopapereita vakuutena Straumurin vaatimukselle, mistä vastineeksi Íslandsbanki voi hankkia Islannin keskuspankilta maksuvalmiutta siinä määrin kuin sitä edellytetään sen vuoksi, että Íslandsbanki otti vastuun Straumuriin tehdyistä talletuksista.

| (90) | Sopimuksessa Íslandsbanki sitoutuu palauttamaan valtiolle sellaisen määrän valtion joukkovelkakirjoja, joka vastaa pankin Straumurin liikkeeseen laskeman joukkovelkakirjan ansiosta saamia maksuja. Osapuolet sopivat lisäksi, että loput valtion joukkovelkakirjat jäävät Íslandsbankille, jos se ei saa täyttä maksua joukkovelkakirjalla ja jos valtio ei ole maksanut jäljelle jäänyttä velkaa. Íslandsbanki siis lähinnä otti vastuulleen Straumurin talletusvelat ja sai vastineeksi vastaavan määrän valtion takaamia varoja. |
| --- | --- |

(90)

Sopimuksessa Íslandsbanki sitoutuu palauttamaan valtiolle sellaisen määrän valtion joukkovelkakirjoja, joka vastaa pankin Straumurin liikkeeseen laskeman joukkovelkakirjan ansiosta saamia maksuja. Osapuolet sopivat lisäksi, että loput valtion joukkovelkakirjat jäävät Íslandsbankille, jos se ei saa täyttä maksua joukkovelkakirjalla ja jos valtio ei ole maksanut jäljelle jäänyttä velkaa. Íslandsbanki siis lähinnä otti vastuulleen Straumurin talletusvelat ja sai vastineeksi vastaavan määrän valtion takaamia varoja.

| (91) | Kuten edellä todettiin, Straumurin joukkovelkakirjan oli tarkoitus erääntyä 31 päivänä maaliskuuta 2013. Joukkovelkakirja on kuitenkin jo maksettu kokonaan, eikä Islannin valtion tarvitse puuttua asiaan. |
| --- | --- |

(91)

Kuten edellä todettiin, Straumurin joukkovelkakirjan oli tarkoitus erääntyä 31 päivänä maaliskuuta 2013. Joukkovelkakirja on kuitenkin jo maksettu kokonaan, eikä Islannin valtion tarvitse puuttua asiaan.

3.4.6   Byrin pääomittaminen ja hankinta sekä Byrille myönnetty pääomalainajärjestely

| (92) | Kuten 13 päivänä huhtikuuta 2011 tehdyssä päätöksessä N:o 126/11/KOL, jäljempänä ’Byriä koskeva päätös’, kuvailtiin yksityiskohtaisesti, Islannin hallitus myönsi edeltäjänsä Byr-säästöpankin, jäljempänä ’vanha Byr’, toimintaa jatkaneen Byrin perustamiseen valtiontukea pääoman ja pääomalainajärjestelyn muodossa. Tässä prosessissa vanhan Byrin velkojista tuli (uuden) Byrin osakkeenomistajia Islannin valtion ohella, joka oli tarjonnut pääomaa uuden yrityksen perustamiseen. |
| --- | --- |

(92)

Kuten 13 päivänä huhtikuuta 2011 tehdyssä päätöksessä N:o 126/11/KOL, jäljempänä ’Byriä koskeva päätös’, kuvailtiin yksityiskohtaisesti, Islannin hallitus myönsi edeltäjänsä Byr-säästöpankin, jäljempänä ’vanha Byr’, toimintaa jatkaneen Byrin perustamiseen valtiontukea pääoman ja pääomalainajärjestelyn muodossa. Tässä prosessissa vanhan Byrin velkojista tuli (uuden) Byrin osakkeenomistajia Islannin valtion ohella, joka oli tarjonnut pääomaa uuden yrityksen perustamiseen.

| (93) | Kun Byriä koskeva päätös hyväksyttiin 13 päivänä huhtikuuta 2011, vuoden 2010 tilinpäätöstä ei ollut vielä saatavilla. Tuolloin Byrin johto luotti kuitenkin siihen, että valvontaviranomaisen Byriä koskevassa päätöksessä väliaikaisesti hyväksymät pelastustoimet riittävät varmistamaan pankin toiminnan ainakin siihen asti, kunnes valvontaviranomaiselle voitaisiin toimittaa rakenneuudistussuunnitelma pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamiseksi. Tarkastettaessa pankin vuoden 2011 ensimmäisen puoliskon tilejä kävi ilmi, että Byrin varallisuuden arvoa oli alennettava lisää, mikä puolestaan pienensi pankin vakavaraisuussuhdetta. |
| --- | --- |

(93)

Kun Byriä koskeva päätös hyväksyttiin 13 päivänä huhtikuuta 2011, vuoden 2010 tilinpäätöstä ei ollut vielä saatavilla. Tuolloin Byrin johto luotti kuitenkin siihen, että valvontaviranomaisen Byriä koskevassa päätöksessä väliaikaisesti hyväksymät pelastustoimet riittävät varmistamaan pankin toiminnan ainakin siihen asti, kunnes valvontaviranomaiselle voitaisiin toimittaa rakenneuudistussuunnitelma pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamiseksi. Tarkastettaessa pankin vuoden 2011 ensimmäisen puoliskon tilejä kävi ilmi, että Byrin varallisuuden arvoa oli alennettava lisää, mikä puolestaan pienensi pankin vakavaraisuussuhdetta.

| (94) | Kuten 19 päivänä lokakuuta 2011 tehdyssä päätöksessä N:o 325/11/KOL, jäljempänä ’toinen Byriä koskeva päätös’, esitettiin yksityiskohtaisesti, tuloksena ollutta pääomavajetta ei voitu korjata, ja Byr annettiin myyntiin. Valvontaviranomainen hyväksyi toisessa Byriä koskevassa päätöksessä sen, että Íslandsbanki ostaa Byrin, ja erityisesti sen, että Íslandsbanki mahdollisesti käyttää valtiontukea tähän tarkoitukseen; tämä ei kuitenkaan rajoittanut valvontaviranomaisen muodollista tutkintamenettelyä, jossa tarkasteltiin, oliko Íslandsbankille myönnetty tuki ETA-sopimuksen mukainen, mitä arvioidaan tässä päätöksessä. |
| --- | --- |

(94)

Kuten 19 päivänä lokakuuta 2011 tehdyssä päätöksessä N:o 325/11/KOL, jäljempänä ’toinen Byriä koskeva päätös’, esitettiin yksityiskohtaisesti, tuloksena ollutta pääomavajetta ei voitu korjata, ja Byr annettiin myyntiin. Valvontaviranomainen hyväksyi toisessa Byriä koskevassa päätöksessä sen, että Íslandsbanki ostaa Byrin, ja erityisesti sen, että Íslandsbanki mahdollisesti käyttää valtiontukea tähän tarkoitukseen; tämä ei kuitenkaan rajoittanut valvontaviranomaisen muodollista tutkintamenettelyä, jossa tarkasteltiin, oliko Íslandsbankille myönnetty tuki ETA-sopimuksen mukainen, mitä arvioidaan tässä päätöksessä.

| (95) | Lisäksi valvontaviranomainen piti ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvana, että pääomalainajärjestelyn saatavuutta jatketaan toistaiseksi, kunnes Byr ja Íslandsbanki voivat sulautua muodollisesti eli kunnes Byristä tulee kansallisen oikeuden mukaan erillinen oikeushenkilö. Islannin viranomaisten mukaan Byr ja Íslandsbanki eivät ole kumpikaan koskaan käyttäneet kyseistä pääomalainajärjestelyä. |
| --- | --- |

(95)

Lisäksi valvontaviranomainen piti ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvana, että pääomalainajärjestelyn saatavuutta jatketaan toistaiseksi, kunnes Byr ja Íslandsbanki voivat sulautua muodollisesti eli kunnes Byristä tulee kansallisen oikeuden mukaan erillinen oikeushenkilö. Islannin viranomaisten mukaan Byr ja Íslandsbanki eivät ole kumpikaan koskaan käyttäneet kyseistä pääomalainajärjestelyä.

| (96) | Valvontaviranomainen totesi, että kyseisten toimenpiteiden lopullisen arvioinnin tulos riippuu Íslandsbankin ja Byrin muodostamaa sulautumaa koskevassa rakenneuudistussuunnitelmassa esitettävistä tiedosta, jotka Islannin hallitus oli sitoutunut toimittamaan viimeistään kolmen kuukauden kuluttua suunnitellun liiketoimen toteutuksesta. Kuten edellä on esitetty, sulautumaa koskeva rakenneuudistussuunnitelma todellakin toimitettiin ajoissa, ja valvontaviranomainen arvioi sitä jäljempänä. |
| --- | --- |

(96)

Valvontaviranomainen totesi, että kyseisten toimenpiteiden lopullisen arvioinnin tulos riippuu Íslandsbankin ja Byrin muodostamaa sulautumaa koskevassa rakenneuudistussuunnitelmassa esitettävistä tiedosta, jotka Islannin hallitus oli sitoutunut toimittamaan viimeistään kolmen kuukauden kuluttua suunnitellun liiketoimen toteutuksesta. Kuten edellä on esitetty, sulautumaa koskeva rakenneuudistussuunnitelma todellakin toimitettiin ajoissa, ja valvontaviranomainen arvioi sitä jäljempänä.

Rakenneuudistussuunnitelma

| (97) | Islannin viranomaiset toimittivat Íslandsbankia koskevan rakenneuudistussuunnitelman 31 päivänä maaliskuuta 2011. Byrin hankinnan jälkeen suunnitelmaa muutettiin ja ajantasaistettiin, ja Islannin viranomaiset toimittivat sen uudelleen 22 päivänä helmikuuta 2012, jäljempänä ’rakenneuudistussuunnitelma’. Rakenneuudistussuunnitelmaa täydennettiin 14 päivänä tammikuuta 2012 päivätyllä viisivuotisliiketoimintasuunnitelmalla (53) ja sisäisen pääoman riittävyyden arviointiprosessia (ICAAP) koskevalla raportilla (joka toimitettiin FME:lle 1 päivänä huhtikuuta 2012). |
| --- | --- |

(97)

Islannin viranomaiset toimittivat Íslandsbankia koskevan rakenneuudistussuunnitelman 31 päivänä maaliskuuta 2011. Byrin hankinnan jälkeen suunnitelmaa muutettiin ja ajantasaistettiin, ja Islannin viranomaiset toimittivat sen uudelleen 22 päivänä helmikuuta 2012, jäljempänä ’rakenneuudistussuunnitelma’. Rakenneuudistussuunnitelmaa täydennettiin 14 päivänä tammikuuta 2012 päivätyllä viisivuotisliiketoimintasuunnitelmalla (53) ja sisäisen pääoman riittävyyden arviointiprosessia (ICAAP) koskevalla raportilla (joka toimitettiin FME:lle 1 päivänä huhtikuuta 2012).

| (98) | Rakenneuudistussuunnitelmassa ja viisivuotisliiketoimintasuunnitelmassa käsitellään elinkelpoisuutta, vastuunjakoa ja kilpailun vääristymisen rajoittamista koskevia asiakysymyksiä. Rakenneuudistussuunnitelman mukaan Íslandsbanki keskittyy ydinliiketoimintaansa sekä kotitalouksien ja yritysten lainasalkkujen uudelleenjärjestelyyn. |
| --- | --- |

(98)

Rakenneuudistussuunnitelmassa ja viisivuotisliiketoimintasuunnitelmassa käsitellään elinkelpoisuutta, vastuunjakoa ja kilpailun vääristymisen rajoittamista koskevia asiakysymyksiä. Rakenneuudistussuunnitelman mukaan Íslandsbanki keskittyy ydinliiketoimintaansa sekä kotitalouksien ja yritysten lainasalkkujen uudelleenjärjestelyyn.

| (99) | Islannin viranomaiset ovat toimittaneet myös vuotta 2012 koskevan ICAAP-raportin osoittaakseen Íslandsbankin kyvyn selviytyä stressitilanteista. |
| --- | --- |

(99)

Islannin viranomaiset ovat toimittaneet myös vuotta 2012 koskevan ICAAP-raportin osoittaakseen Íslandsbankin kyvyn selviytyä stressitilanteista.

| (100) | Kuten edellä todettiin, valvontaviranomainen katsoo rakenneuudistusvaiheen kestävän 15 päivään lokakuuta 2014 saakka. |
| --- | --- |

(100)

Kuten edellä todettiin, valvontaviranomainen katsoo rakenneuudistusvaiheen kestävän 15 päivään lokakuuta 2014 saakka.

3.4.7   Rakenneuudistussuunnitelman kuvaus

| (101) | Islannin viranomaiset ja pankki katsovat, että Íslandsbankin rakenneuudistuksella palautetaan pankin terve rakenne, vakavaraisuus ja hyvä pääomasuhde siten, että se voi hoitaa edelleen tehtäväänsä reaalitalouden luottojen myöntäjänä. Niiden mukaan tämä saavutetaan seuraavilla toimilla:






  i) | Vähennetään pankin taseen velkoja likvidoimalla vanha pankki ja perustamalla uusi pankki. |
| --- | --- | --- |

(101)

Islannin viranomaiset ja pankki katsovat, että Íslandsbankin rakenneuudistuksella palautetaan pankin terve rakenne, vakavaraisuus ja hyvä pääomasuhde siten, että se voi hoitaa edelleen tehtäväänsä reaalitalouden luottojen myöntäjänä. Niiden mukaan tämä saavutetaan seuraavilla toimilla:

i)

Vähennetään pankin taseen velkoja likvidoimalla vanha pankki ja perustamalla uusi pankki.

| ii) | Luodaan ja säilytetään hyvä pääomatilanne. |
| --- | --- |

ii)

Luodaan ja säilytetään hyvä pääomatilanne.

| iii) | Saavutetaan tyydyttävä kannattavuus. |
| --- | --- |

iii)

Saavutetaan tyydyttävä kannattavuus.

| iv) | Luodaan ja säilytetään vahva likviditeettiasema. |
| --- | --- |

iv)

Luodaan ja säilytetään vahva likviditeettiasema.

| v) | Sekä kotitalouksien että yritysten lainasalkut järjestellään uudelleen. |
| --- | --- |

v)

Sekä kotitalouksien että yritysten lainasalkut järjestellään uudelleen.

| vi) | Parannetaan rahoitusstrategiaa. |
| --- | --- |

vi)

Parannetaan rahoitusstrategiaa.

| vii) | Lisätään kustannustehokkuutta. |
| --- | --- |

vii)

Lisätään kustannustehokkuutta.

| viii) | Parannetaan yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää. |
| --- | --- |

viii)

Parannetaan yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää.

| (102) | Ennen kunkin edellä mainitun toimenpiteen tarkempaa kuvausta jäljempänä tarkastellaan lyhyesti pankin näkemyksiä siitä, miten Íslandsbankin rakenneuudistussuunnitelmassa käsitellään Glitnirin kaatumiseen johtaneita puutteita. Tältä osin on korostettu, että vaikka Íslandsbanki perustuu Glitnirin kotimaan toimintoihin, se on kuitenkin eri pankki. Lisäksi on todettu, että edeltäjäpankin romahtamisen syinä pidettyjen puutteiden käsittelemiseksi on tehty olennaisia muutoksia. Tärkeimpiä muutoksia ovat etuyhteydessä oleville osapuolille lainaamista koskevien sääntöjen muutokset, osakevakuudellisten lainojen poistaminen ja valuuttalainojen (FX-luotonannon) (54) myöntämättä jättäminen asiakkaille, jotka eivät saa tulojaan valuuttana, sekä muuten tiukemmat lainojen myöntämisedellytykset. Íslandsbanki aikoo Glitnirin tavoin tarjota paljon erilaisia rahoituspalveluja Islannin markkinoilla, mutta Íslandsbankin kriisiä edeltäneen ja kriisin jälkeisen pankkitoiminnan välinen ero on näkyvämpi siinä, ”miten” pankki harjoittaa liiketoimintaa (prosessit, menettelyt, dokumentointi, säännöt ja sääntely), kuin siinä, ”mitä” palveluja ja tuotteita se tarjoaa. Íslandsbankin näkemykset tästä asiasta esitetään lyhyesti seuraavassa kaaviossa 2:

  Kaavio 2


  Aiemmat heikkoudet ja niiden korjaamiseksi tehdyt muutokset |
| --- | --- |

(102)

Ennen kunkin edellä mainitun toimenpiteen tarkempaa kuvausta jäljempänä tarkastellaan lyhyesti pankin näkemyksiä siitä, miten Íslandsbankin rakenneuudistussuunnitelmassa käsitellään Glitnirin kaatumiseen johtaneita puutteita. Tältä osin on korostettu, että vaikka Íslandsbanki perustuu Glitnirin kotimaan toimintoihin, se on kuitenkin eri pankki. Lisäksi on todettu, että edeltäjäpankin romahtamisen syinä pidettyjen puutteiden käsittelemiseksi on tehty olennaisia muutoksia. Tärkeimpiä muutoksia ovat etuyhteydessä oleville osapuolille lainaamista koskevien sääntöjen muutokset, osakevakuudellisten lainojen poistaminen ja valuuttalainojen (FX-luotonannon) (54) myöntämättä jättäminen asiakkaille, jotka eivät saa tulojaan valuuttana, sekä muuten tiukemmat lainojen myöntämisedellytykset. Íslandsbanki aikoo Glitnirin tavoin tarjota paljon erilaisia rahoituspalveluja Islannin markkinoilla, mutta Íslandsbankin kriisiä edeltäneen ja kriisin jälkeisen pankkitoiminnan välinen ero on näkyvämpi siinä, ”miten” pankki harjoittaa liiketoimintaa (prosessit, menettelyt, dokumentointi, säännöt ja sääntely), kuin siinä, ”mitä” palveluja ja tuotteita se tarjoaa. Íslandsbankin näkemykset tästä asiasta esitetään lyhyesti seuraavassa kaaviossa 2:

Kaavio 2

Aiemmat heikkoudet ja niiden korjaamiseksi tehdyt muutokset

| (103) | Rakenneuudistussuunnitelma ja viisivuotisliiketoimintasuunnitelma perustuvat yleisiin ja taloudellisiin olettamuksiin (55). Kyseiset olettamukset muodostavat taloudellisen perustan jäljempänä esitetylle perusskenaariolle. |
| --- | --- |

(103)

Rakenneuudistussuunnitelma ja viisivuotisliiketoimintasuunnitelma perustuvat yleisiin ja taloudellisiin olettamuksiin (55). Kyseiset olettamukset muodostavat taloudellisen perustan jäljempänä esitetylle perusskenaariolle.

| (104) | Yleisissä olettamuksissa todetaan muun muassa seuraavaa:






  — | Rakenneuudistus saatetaan päätökseen vuoden [...] loppuun mennessä yrityspankkitoiminnassa ja [...] vähittäispankkitoiminnassa. Asuntolainojen korkotarkistus saatetaan päätökseen vuoden [...] loppuun mennessä. Glitniriltä hankitun salkun alennuksen kuolettaminen, jota selvitetään tarkemmin jäljempänä, jaetaan vastaavasti. |
| --- | --- | --- |

(104)

Yleisissä olettamuksissa todetaan muun muassa seuraavaa:

—

Rakenneuudistus saatetaan päätökseen vuoden [...] loppuun mennessä yrityspankkitoiminnassa ja [...] vähittäispankkitoiminnassa. Asuntolainojen korkotarkistus saatetaan päätökseen vuoden [...] loppuun mennessä. Glitniriltä hankitun salkun alennuksen kuolettaminen, jota selvitetään tarkemmin jäljempänä, jaetaan vastaavasti.

| — | Pankki saa [...] miljardia Islannin kruunua lisävoittoa [...]. |
| --- | --- |

—

Pankki saa [...] miljardia Islannin kruunua lisävoittoa [...].

| — | Pääomaliikkeiden rajoitukset poistetaan vaiheittain. |
| --- | --- |

—

Pääomaliikkeiden rajoitukset poistetaan vaiheittain.

| — | Luotonantoon perustuvalle Islannin kruunun määräiselle rahoitukselle ei aseteta rajoituksia. Luotonantoon perustuvan valuuttamääräisen rahoituksen ei oleteta ylittävän vielä maksamattomien valuuttamääräisten lainojen takaisinmaksuja vuonna 2012; valuuttamääräisen rahoituksen saannin oletetaan helpottuvan vuodesta 2012 alkaen. |
| --- | --- |

—

Luotonantoon perustuvalle Islannin kruunun määräiselle rahoitukselle ei aseteta rajoituksia. Luotonantoon perustuvan valuuttamääräisen rahoituksen ei oleteta ylittävän vielä maksamattomien valuuttamääräisten lainojen takaisinmaksuja vuonna 2012; valuuttamääräisen rahoituksen saannin oletetaan helpottuvan vuodesta 2012 alkaen.

| (105) | Íslandsbankin johtokunta on asettanut myös seuraavat rahoitukseen liittyvät tavoitteet:






  — | Oman pääoman tuottoaste (ROE): Riskitön korko + [...] prosenttia. Riskittömänä korkona pidetään keskuspankin soveltamaa käyttötilin korkoa (3,75 prosenttia joulukuussa 2011). Tavoitteessa oletetaan, että tier 1 -suhde on [...] prosenttia. |
| --- | --- | --- |

(105)

Íslandsbankin johtokunta on asettanut myös seuraavat rahoitukseen liittyvät tavoitteet:

—

Oman pääoman tuottoaste (ROE): Riskitön korko + [...] prosenttia. Riskittömänä korkona pidetään keskuspankin soveltamaa käyttötilin korkoa (3,75 prosenttia joulukuussa 2011). Tavoitteessa oletetaan, että tier 1 -suhde on [...] prosenttia.

| — | Vakavaraisuussuhde: [...] prosenttia [...] |
| --- | --- |

—

Vakavaraisuussuhde: [...] prosenttia [...]

| — | Tier 1 -suhde: [...] prosenttia [...] |
| --- | --- |

—

Tier 1 -suhde: [...] prosenttia [...]

| (106) | Makrotaloudellisissa olettamuksissa todetaan muun muassa seuraavaa:






  — | Talouskasvu jatkuu vuonna 2012 ja sen jälkeen, mutta ennakoitua hitaammin. Kotitalouksien taloudellinen asema parantuu, koska ostovoima lisääntyy työttömyyden vähentyessä. |
| --- | --- | --- |

(106)

Makrotaloudellisissa olettamuksissa todetaan muun muassa seuraavaa:

—

Talouskasvu jatkuu vuonna 2012 ja sen jälkeen, mutta ennakoitua hitaammin. Kotitalouksien taloudellinen asema parantuu, koska ostovoima lisääntyy työttömyyden vähentyessä.

| — | Inflaatio pysyy hieman Islannin keskuspankin asettaman tavoitteen yläpuolella eli vähän alle 3 prosentissa vuodesta 2013 alkaen. Tämä perustuu Islannin kruunun vakaaseen vaihtokurssiin (joka vahvistuu hieman kauden alussa) ja tasapainoisiin työmarkkinoihin, joilla palkkoja korotetaan kohtuullisesti ja asuntojen hinnat nousevat asteittain.










  Keskimääräinen muutos (%) vuosien välillä | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n kasvu | 2,2 | 2,1 | 3,4 | 2,3 | 3,0 |
| Työttömyys | 6,6 | 6,0 | 5,4 | 5,0 | 4,4 |
| Inflaatio | 4,4 | 2,9 | 2,8 | 2,7 | 2,6 |
| Palkat | 6,7 | 4,7 | 4,8 | 5,0 | 4,8 |

—

Inflaatio pysyy hieman Islannin keskuspankin asettaman tavoitteen yläpuolella eli vähän alle 3 prosentissa vuodesta 2013 alkaen. Tämä perustuu Islannin kruunun vakaaseen vaihtokurssiin (joka vahvistuu hieman kauden alussa) ja tasapainoisiin työmarkkinoihin, joilla palkkoja korotetaan kohtuullisesti ja asuntojen hinnat nousevat asteittain.

Keskimääräinen muutos (%) vuosien välillä

2012

2013

2014

2015

2016

BKT:n kasvu

2,2

2,1

3,4

2,3

3,0

Työttömyys

6,6

6,0

5,4

5,0

4,4

Inflaatio

4,4

2,9

2,8

2,7

2,6

Palkat

6,7

4,7

4,8

5,0

4,8

Lyhytaikaiset korot pysyvät ennallaan noin 5 prosentissa (56) vuonna 2012, mutta nousevat asteittain talouden elpyessä.

| — | Vaikka työmarkkinaolosuhteet parantuvat, työttömyyttä on edelleen hieman enemmän kuin ennen finanssikriisiä. Palkkojen nousu kiihtyy, kun työttömyys vähentyy. |
| --- | --- |

—

Vaikka työmarkkinaolosuhteet parantuvat, työttömyyttä on edelleen hieman enemmän kuin ennen finanssikriisiä. Palkkojen nousu kiihtyy, kun työttömyys vähentyy.

| — | Lopuksi oletetaan, että Islannin kruunu pysyy Islannin valuuttana koko rakenneuudistusvaiheen ajan. Valuuttarajoitukset poistetaan vaiheittain vuodesta 2012 alkaen. Jotkin pääomavirtoja koskevat rajoitukset pysyvät voimassa koko vuosikymmenen ajan. |
| --- | --- |

—

Lopuksi oletetaan, että Islannin kruunu pysyy Islannin valuuttana koko rakenneuudistusvaiheen ajan. Valuuttarajoitukset poistetaan vaiheittain vuodesta 2012 alkaen. Jotkin pääomavirtoja koskevat rajoitukset pysyvät voimassa koko vuosikymmenen ajan.

i)   Pankin taseen velkojen vähentäminen likvidoimalla vanha pankki ja perustamalla uusi pankki

| (107) | Kuten edellä todettiin, valtaosa Glitnirin kotimaisista varoista ja veloista siirrettiin Íslandsbankille lokakuussa 2008. Tämän prosessin seurauksena valtaosa tukkumarkkinoiden veloista säilyi Glitnirin pesän omaisuutena, minkä vuoksi Íslandsbanki ei ole koskaan velkaantunut yhtä paljon kuin Glitnir. Rakenneuudistussuunnitelman mukaan tämä tarkoittaa, että pankin taseen velkojen vähentämistä koskeva kysymys ratkaistiin olennaisilta osin jo lokakuussa 2008. |
| --- | --- |

(107)

Kuten edellä todettiin, valtaosa Glitnirin kotimaisista varoista ja veloista siirrettiin Íslandsbankille lokakuussa 2008. Tämän prosessin seurauksena valtaosa tukkumarkkinoiden veloista säilyi Glitnirin pesän omaisuutena, minkä vuoksi Íslandsbanki ei ole koskaan velkaantunut yhtä paljon kuin Glitnir. Rakenneuudistussuunnitelman mukaan tämä tarkoittaa, että pankin taseen velkojen vähentämistä koskeva kysymys ratkaistiin olennaisilta osin jo lokakuussa 2008.

ii)   Hyvän pääomatilanteen luominen ja säilyttäminen

| (108) | Edellä esitettyjen pääomittamistoimenpiteiden ja pankin perustamisen jälkeisen kehityksen ansiosta, erityisesti (jäljempänä tarkemmin selvitettävän) omaisuuserien uudelleenarvioinnin jälkeen, Íslandsbankin pääomasuhteet ovat ylittäneet reilusti FME:n pääomavaatimukset, kuten jäljempänä olevasta taulukosta 2 ilmenee:

  Taulukko 2


  Pääomasuhteet vuosina 2008–2011; määrät on ilmaistu miljoonina Islannin kruunuina | 31.12.2008 | 31.12.2009 | 31.12.2010 | 31.12.2011 (57) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tier 1 -pääoma | 68 030 | 91 996 | 120 993 | 120 530 |
| Tier 2 -pääoma | — | 24 843 | 21 251 | 21 937 |
| Kokonaispääoma | 68 030 | 116 839 | 142 244 | 142 234 |
| Riskipainotetut omaisuuserät (RWA) | 656 713 | 589 819 | 534 431 | 629 419 |
| Tier 1 -suhde | 10,4 % | 15,6 % | 22,6 % | 19,1 % |
| Vakavaraisuussuhde | 10,4 % | 19,8 % | 26,6 % | 22,6 % |

(108)

Edellä esitettyjen pääomittamistoimenpiteiden ja pankin perustamisen jälkeisen kehityksen ansiosta, erityisesti (jäljempänä tarkemmin selvitettävän) omaisuuserien uudelleenarvioinnin jälkeen, Íslandsbankin pääomasuhteet ovat ylittäneet reilusti FME:n pääomavaatimukset, kuten jäljempänä olevasta taulukosta 2 ilmenee:

Taulukko 2

Pääomasuhteet vuosina 2008–2011; määrät on ilmaistu miljoonina Islannin kruunuina

31.12.2008

31.12.2009

31.12.2010

31.12.2011 (57)

Tier 1 -pääoma

68 030

91 996

120 993

120 530

Tier 2 -pääoma

—

24 843

21 251

21 937

Kokonaispääoma

68 030

116 839

142 244

142 234

Riskipainotetut omaisuuserät (RWA)

656 713

589 819

534 431

629 419

Tier 1 -suhde

10,4 %

15,6 %

22,6 %

19,1 %

Vakavaraisuussuhde

10,4 %

19,8 %

26,6 %

22,6 %

| (109) | Rakenneuudistussuunnitelman yhteydessä toimitetun ICAAP-raportin mukaan Íslandsbanki ennustaa lisäksi pääomasuhteiden olevan vuosina 2012–2016 seuraavan taulukon 3 mukaiset:

  Taulukko 3


  Ennustetut pääomasuhteet vuosina 2012–2016 ja riskipainotetut omaisuuserät; määrät on ilmaistu miljoonina Islannin kruunuina | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Riskipainotetut omaisuuserät (RWA) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Tier 1 -suhde | [20–25] % | [15–20] % | [10–20] % | [10–15] % | [10–15] % |
| Vakavaraisuussuhde | [20–30] % | [15–25] % | [15–20] % | [10–20] % | [10–15] % |

(109)

Rakenneuudistussuunnitelman yhteydessä toimitetun ICAAP-raportin mukaan Íslandsbanki ennustaa lisäksi pääomasuhteiden olevan vuosina 2012–2016 seuraavan taulukon 3 mukaiset:

Taulukko 3

Ennustetut pääomasuhteet vuosina 2012–2016 ja riskipainotetut omaisuuserät; määrät on ilmaistu miljoonina Islannin kruunuina

2012

2013

2014

2015

2016

Riskipainotetut omaisuuserät (RWA)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Tier 1 -suhde

[20–25] %

[15–20] %

[10–20] %

[10–15] %

[10–15] %

Vakavaraisuussuhde

[20–30] %

[15–25] %

[15–20] %

[10–20] %

[10–15] %

| (110) | Edellä esitettyjen lukujen perusteella Íslandsbanki uskoo ylittävänsä selvästi FME:n pääomavaatimukset rakenneuudistusvaiheen aikana ja sen jälkeen. [...] |
| --- | --- |

(110)

Edellä esitettyjen lukujen perusteella Íslandsbanki uskoo ylittävänsä selvästi FME:n pääomavaatimukset rakenneuudistusvaiheen aikana ja sen jälkeen. [...]

iii)   Tyydyttävän kannattavuuden saavuttaminen

| (111) | Rakenneuudistussuunnitelman mukaan ja kuten jäljempänä olevasta taulukosta 4 ilmenee, Íslandsbankin oman pääoman tuottoaste on ollut terveellä pohjalla sen jälkeen, kun pankki perustettiin vuonna 2008 (lukuun ottamatta vuotta 2011) (58).

  Taulukko 4


  Aiemmat oman pääoman tuottoasteet (ROE)










  (%) |
| --- | --- |
| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| ROE | 17,2 | 30,0 | 28,5 | 1,5 |

(111)

Rakenneuudistussuunnitelman mukaan ja kuten jäljempänä olevasta taulukosta 4 ilmenee, Íslandsbankin oman pääoman tuottoaste on ollut terveellä pohjalla sen jälkeen, kun pankki perustettiin vuonna 2008 (lukuun ottamatta vuotta 2011) (58).

Taulukko 4

Aiemmat oman pääoman tuottoasteet (ROE)

(%)

2008

2009

2010

2011

ROE

17,2

30,0

28,5

1,5

Lisäksi rakenneuudistussuunnitelmassa ennustetaan seuraava pääoman tuottoaste rakenneuudistuksen aikana ja sen jälkeen (taulukko 5).

Taulukko 5

Oman pääoman tuottoasteen (ROE) ennuste

| (%) |
| --- |
| | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| ROE | [5–15] | [10–20] | [5–15] | [5–15] | [5–15] |

(%)

2012

2013

2014

2015

2016

ROE

[5–15]

[10–20]

[5–15]

[5–15]

[5–15]

| (112) | Tämä ennuste perustuu rakenneuudistussuunnitelmassa esitettyyn yksityiskohtaisempaan rahoitussuunnitteluun, jonka tärkeimmät näkökohdat ovat seuraavat:






  — | Tärkeimmillä liiketoiminnan aloilla saatavan voiton oletetaan [...]; tämä johtuu lähinnä rahoituskustannusten lisääntymisestä ja ”alennustulojen” loppumisesta vuodesta 2014 alkaen. |
| --- | --- | --- |

(112)

Tämä ennuste perustuu rakenneuudistussuunnitelmassa esitettyyn yksityiskohtaisempaan rahoitussuunnitteluun, jonka tärkeimmät näkökohdat ovat seuraavat:

—

Tärkeimmillä liiketoiminnan aloilla saatavan voiton oletetaan [...]; tämä johtuu lähinnä rahoituskustannusten lisääntymisestä ja ”alennustulojen” loppumisesta vuodesta 2014 alkaen.

| — | Markkinoihin liittyvän liiketoiminnan alalla voiton ennustetaan lisääntyvän [...] Islannin kruunusta [...] Islannin kruunuun vuoteen 2016 mennessä ennen kaikkea maksuista ja palkkioista saatavien tulojen lisääntymisen vuoksi. |
| --- | --- |

—

Markkinoihin liittyvän liiketoiminnan alalla voiton ennustetaan lisääntyvän [...] Islannin kruunusta [...] Islannin kruunuun vuoteen 2016 mennessä ennen kaikkea maksuista ja palkkioista saatavien tulojen lisääntymisen vuoksi.

| — | Nettokorkomarginaalin odotetaan [...] vuonna 2014 ja pysyvän sen jälkeen vakaana. |
| --- | --- |

—

Nettokorkomarginaalin odotetaan [...] vuonna 2014 ja pysyvän sen jälkeen vakaana.

| — | Työntekijöiden määrän odotetaan vähentyvän [...] |
| --- | --- |

—

Työntekijöiden määrän odotetaan vähentyvän [...]

| — | Kustannus-/tuottosuhteen odotetaan pienentyvän 75 prosentista vuonna 2011 [...] prosenttiin vuonna 2014. |
| --- | --- |

—

Kustannus-/tuottosuhteen odotetaan pienentyvän 75 prosentista vuonna 2011 [...] prosenttiin vuonna 2014.

| (113) | Islannin viranomaisten mukaan Íslandsbankin erittäin vankka suoritus sen perustamisen jälkeen johtuu jossain määrin siitä, että pankki hankki lainasalkun Glitniriltä selvästi alihintaan (59). Kyseinen alennus on ollut ja on vastedeskin tärkeä osa pankin tuloja, vaikka lainasalkku järjestetään uudelleen. Ennusteen mukaan alennus on kuitenkin kuoletettu kokonaan rakenneuudistuksen päätökseen saattamiseen mennessä. |
| --- | --- |

(113)

Islannin viranomaisten mukaan Íslandsbankin erittäin vankka suoritus sen perustamisen jälkeen johtuu jossain määrin siitä, että pankki hankki lainasalkun Glitniriltä selvästi alihintaan (59). Kyseinen alennus on ollut ja on vastedeskin tärkeä osa pankin tuloja, vaikka lainasalkku järjestetään uudelleen. Ennusteen mukaan alennus on kuitenkin kuoletettu kokonaan rakenneuudistuksen päätökseen saattamiseen mennessä.

| (114) | Tämän näkemyksen tueksi Islannin viranomaiset ovat toimittaneet laskelman (taulukko 6), josta ilmenee, mitkä vuositulot olisivat olleet ilman alennusta ja muita ”satunnaisia eriä”, kuten Byrin kanssa tapahtuneesta sulautumisesta johtuvaa liikearvon poistamista.

  Taulukko 6


  Satunnaisten erien nettovoitot









  (miljoonaa ISK) |
| --- | --- |
| | Tilikauden voitto | ”Satunnaiset erät” | ”Satunnaisten erien” nettovoitto |
| 2008 | 2 366 | – 1 543 | 14 909 |
| 2009 | 23 982 | 801 | 23 181 |
| 2010 | 29 369 | 14 507 | 14 862 |
| 2011 | 9 613 | – 11 074 | 20 687 |
| 2012 | (...) | (...) | (...) |
| 2013 | (...) | (...) | (...) |
| 2014 | (...) | — | (...) |
| 2015 | (...) | — | (...) |
| 2016 | (...) | — | (...) |

(114)

Tämän näkemyksen tueksi Islannin viranomaiset ovat toimittaneet laskelman (taulukko 6), josta ilmenee, mitkä vuositulot olisivat olleet ilman alennusta ja muita ”satunnaisia eriä”, kuten Byrin kanssa tapahtuneesta sulautumisesta johtuvaa liikearvon poistamista.

Taulukko 6

Satunnaisten erien nettovoitot

(miljoonaa ISK)

Tilikauden voitto

”Satunnaiset erät”

”Satunnaisten erien” nettovoitto

2008

2 366

– 1 543

14 909

2009

23 982

801

23 181

2010

29 369

14 507

14 862

2011

9 613

– 11 074

20 687

2012

(...)

(...)

(...)

2013

(...)

(...)

(...)

2014

(...)

—

(...)

2015

(...)

—

(...)

2016

(...)

—

(...)

| (115) | Edellä esitettyjen tietojen perusteella pankki olisi edelleen saanut ja saa vielä rakenneuudistusvaiheen aikana voittoa, vaikka alennus on poistunut (60). Ei ole kuitenkaan selvää, onko kyseisissä luvuissa otettu huomioon molemmat edellä mainitut ”selvän alihinnan” näkökohdat. |
| --- | --- |

(115)

Edellä esitettyjen tietojen perusteella pankki olisi edelleen saanut ja saa vielä rakenneuudistusvaiheen aikana voittoa, vaikka alennus on poistunut (60). Ei ole kuitenkaan selvää, onko kyseisissä luvuissa otettu huomioon molemmat edellä mainitut ”selvän alihinnan” näkökohdat.

iv)   Vahvan likviditeettiaseman luominen ja säilyttäminen

| (116) | FME edellyttää maksuvalmiuden osalta, että käteisvarojen tai käteisen kaltaisten varojen osuus on 5 prosenttia käteistalletuksista ja että pankit kestävät 20 prosentin äkillisen talletusten ulosvirtauksen. Lisäksi Islannin keskuspankki on asettanut luottolaitosten maksuvalmiudelle vaatimuksia (61), joiden mukaan luottolaitosten käteisvarat ja velat on luokiteltava tyypin ja erääntymispäivän mukaan sekä painotettava riskin mukaan. Luottolaitosten käteisvarojen on ylitettävä seuraavien kolmen kuukauden velat. Säännöt sisältävät myös stressitestin, jossa erilaisiin pääomaeriin sovelletaan vähennystä, mutta jossa oletetaan yhtäältä, että kaikki velvoitteet on maksettava niiden erääntyessä, ja toisaalta, että toiset velvoitteet, kuten talletukset, on maksettava lyhyellä varoitusajalla tai heti. |
| --- | --- |

(116)

FME edellyttää maksuvalmiuden osalta, että käteisvarojen tai käteisen kaltaisten varojen osuus on 5 prosenttia käteistalletuksista ja että pankit kestävät 20 prosentin äkillisen talletusten ulosvirtauksen. Lisäksi Islannin keskuspankki on asettanut luottolaitosten maksuvalmiudelle vaatimuksia (61), joiden mukaan luottolaitosten käteisvarat ja velat on luokiteltava tyypin ja erääntymispäivän mukaan sekä painotettava riskin mukaan. Luottolaitosten käteisvarojen on ylitettävä seuraavien kolmen kuukauden velat. Säännöt sisältävät myös stressitestin, jossa erilaisiin pääomaeriin sovelletaan vähennystä, mutta jossa oletetaan yhtäältä, että kaikki velvoitteet on maksettava niiden erääntyessä, ja toisaalta, että toiset velvoitteet, kuten talletukset, on maksettava lyhyellä varoitusajalla tai heti.

| (117) | Kuten kuviot A ja B osoittavat, Íslandsbankin maksuvalmiusvaranto on pysynyt valvontavaatimusten mukaisena vuosina 2009, 2010 ja 2011.

  Kuviot A ja B


  Íslandsbankin maksuvalmiusvarantoa koskevien valvontavaatimusten mukaisuus |
| --- | --- |

(117)

Kuten kuviot A ja B osoittavat, Íslandsbankin maksuvalmiusvaranto on pysynyt valvontavaatimusten mukaisena vuosina 2009, 2010 ja 2011.

Kuviot A ja B

Íslandsbankin maksuvalmiusvarantoa koskevien valvontavaatimusten mukaisuus

| (118) | Kuten jäljempänä oleva kuvio C osoittaa, Íslandsbankin maksuvalmiussuhteet ovat parantuneet seuraavien kolmen ja kuuden kuukauden kuluessa erääntyvien velkojen osalta vuosina 2010 ja 2011, mutta 12 kuukauden indikaattorissa on tapahtunut vähemmän muutosta.
  (...)

  [Íslandsbankin maksuvalmiussuhteet osoittava kaavio

  Arvoja ei ole paljastettu liikesalaisuuden vuoksi.]

  Kuvio C


  Aikaisemmat maksuvalmiussuhteet:







  — | Maksuvalmiussuhde A osoittaa seuraavien kolmen kuukauden kuluessa erääntyvien velkojen kattamisen. |
| --- | --- | --- |

(118)

Kuten jäljempänä oleva kuvio C osoittaa, Íslandsbankin maksuvalmiussuhteet ovat parantuneet seuraavien kolmen ja kuuden kuukauden kuluessa erääntyvien velkojen osalta vuosina 2010 ja 2011, mutta 12 kuukauden indikaattorissa on tapahtunut vähemmän muutosta.

(...)

[Íslandsbankin maksuvalmiussuhteet osoittava kaavio

Arvoja ei ole paljastettu liikesalaisuuden vuoksi.]

Kuvio C

Aikaisemmat maksuvalmiussuhteet:

—

Maksuvalmiussuhde A osoittaa seuraavien kolmen kuukauden kuluessa erääntyvien velkojen kattamisen.

| — | Maksuvalmiussuhde B osoittaa seuraavien kuuden kuukauden kuluessa erääntyvien velkojen kattamisen. |
| --- | --- |

—

Maksuvalmiussuhde B osoittaa seuraavien kuuden kuukauden kuluessa erääntyvien velkojen kattamisen.

| — | Maksuvalmiussuhde C osoittaa seuraavien 12 kuukauden kuluessa erääntyvien velkojen kattamisen. |
| --- | --- |

—

Maksuvalmiussuhde C osoittaa seuraavien 12 kuukauden kuluessa erääntyvien velkojen kattamisen.

| (119) | Íslandsbankilla erityisesti stressitilanteessa olevan likviditeettiaseman odotettua kehitystä käsitellään tarkemmin jäljempänä. |
| --- | --- |

(119)

Íslandsbankilla erityisesti stressitilanteessa olevan likviditeettiaseman odotettua kehitystä käsitellään tarkemmin jäljempänä.

v)   Sekä kotitalouksien että yritysten lainasalkkujen uudelleenjärjestelyn päätökseen saattaminen

| (120) | Ennen vuoden 2008 finanssikriisejä pankkien yksityis- ja yritysasiakkaat ottivat paljon velkaa. Kun talous taantui ja erityisesti kiinteistöjen hinnat laskivat kriisin seurauksena, nopeasti ylivelkaantuneet asiakkaat eivät usein enää pystyneet hoitamaan lainaansa, ja niiden velat ylittivät omaisuuden arvon. Islannin taloudelliseen hyvinvointiin kohdistuneen yleisen uhan lisäksi pankin luottosalkun äkillisestä huonontumisesta tuli suuri riski pankkien tulevalle elinkelpoisuudelle. Tästä syystä rakenneuudistussuunnitelmassa käsitellystä yksityisten ja yritysten lainasalkkujen uudelleenjärjestelystä (velkojen vähentämisestä) on tullut yksi Íslandsbankin painopisteistä. |
| --- | --- |

(120)

Ennen vuoden 2008 finanssikriisejä pankkien yksityis- ja yritysasiakkaat ottivat paljon velkaa. Kun talous taantui ja erityisesti kiinteistöjen hinnat laskivat kriisin seurauksena, nopeasti ylivelkaantuneet asiakkaat eivät usein enää pystyneet hoitamaan lainaansa, ja niiden velat ylittivät omaisuuden arvon. Islannin taloudelliseen hyvinvointiin kohdistuneen yleisen uhan lisäksi pankin luottosalkun äkillisestä huonontumisesta tuli suuri riski pankkien tulevalle elinkelpoisuudelle. Tästä syystä rakenneuudistussuunnitelmassa käsitellystä yksityisten ja yritysten lainasalkkujen uudelleenjärjestelystä (velkojen vähentämisestä) on tullut yksi Íslandsbankin painopisteistä.

| (121) | Islannin viranomaisten mukaan Íslandsbanki on kehittänyt erityisiä velkahuojennusohjelmia sekä tehnyt valtion ja muiden pankkien kanssa yhteistyötä yleisissä velkahuojennustoimissa (esim. 110 prosentin kiinnitysmukautuksessa) (62). |
| --- | --- |

(121)

Islannin viranomaisten mukaan Íslandsbanki on kehittänyt erityisiä velkahuojennusohjelmia sekä tehnyt valtion ja muiden pankkien kanssa yhteistyötä yleisissä velkahuojennustoimissa (esim. 110 prosentin kiinnitysmukautuksessa) (62).

| (122) | Íslandsbanki on toimittanut valvontaviranomaiselle marraskuussa 2010 koottuihin tietoihin perustuvan yhteenvedon käyttämistään uudelleenjärjestelymenetelmistä. Menetelmissä erotetaan toisistaan yritysvelkojen uudelleenjärjestely sekä kotitalouksien ja yksityishenkilöiden velkojen uudelleenjärjestely. Räätälöidyt ratkaisut on tarkoitettu suurille yrityksille, ja pk-yrityksille tarjotaan pääoman mukautus ja/tai maksamatta olevan velan/koron mukautus joko yrityksen varojen arvoon tai vapaaseen kassavirtaan. |
| --- | --- |

(122)

Íslandsbanki on toimittanut valvontaviranomaiselle marraskuussa 2010 koottuihin tietoihin perustuvan yhteenvedon käyttämistään uudelleenjärjestelymenetelmistä. Menetelmissä erotetaan toisistaan yritysvelkojen uudelleenjärjestely sekä kotitalouksien ja yksityishenkilöiden velkojen uudelleenjärjestely. Räätälöidyt ratkaisut on tarkoitettu suurille yrityksille, ja pk-yrityksille tarjotaan pääoman mukautus ja/tai maksamatta olevan velan/koron mukautus joko yrityksen varojen arvoon tai vapaaseen kassavirtaan.

| (123) | Kotitalouksille ja yksityishenkilöille tarjotaan erilaisia uudelleenjärjestelymahdollisuuksia, kuten maksuvapaita kuukausia, maksuajan pidennyksiä ja joustavia maksujärjestelmiä. |
| --- | --- |

(123)

Kotitalouksille ja yksityishenkilöille tarjotaan erilaisia uudelleenjärjestelymahdollisuuksia, kuten maksuvapaita kuukausia, maksuajan pidennyksiä ja joustavia maksujärjestelmiä.

| (124) | Jotta voidaan seurata uudelleenjärjestelyn edistymistä ja varmistaa se, Íslandsbanki on kehittänyt myös niin sanotun ”uudelleenjärjestelyn kojetaulun”, joka on toimitettu valvontaviranomaiselle. |
| --- | --- |

(124)

Jotta voidaan seurata uudelleenjärjestelyn edistymistä ja varmistaa se, Íslandsbanki on kehittänyt myös niin sanotun ”uudelleenjärjestelyn kojetaulun”, joka on toimitettu valvontaviranomaiselle.

| (125) | Huolimatta joistakin odottamattomista tapahtumista, kuten Islannin korkeimman oikeuden hiljattain antamasta valuuttalainoja koskevasta tuomiosta, Íslandsbanki saa Islannin viranomaisten mukaan uudelleenjärjestelyn valmiiksi yrityslainasalkkujen osalta vuoden 2012 loppuun mennessä ja vähittäispankkitoiminnan alalla vuonna 2013. Asuntolainojen korkotarkistuksen oletetaan valmistuvan vuoden 2014 lopussa. |
| --- | --- |

(125)

Huolimatta joistakin odottamattomista tapahtumista, kuten Islannin korkeimman oikeuden hiljattain antamasta valuuttalainoja koskevasta tuomiosta, Íslandsbanki saa Islannin viranomaisten mukaan uudelleenjärjestelyn valmiiksi yrityslainasalkkujen osalta vuoden 2012 loppuun mennessä ja vähittäispankkitoiminnan alalla vuonna 2013. Asuntolainojen korkotarkistuksen oletetaan valmistuvan vuoden 2014 lopussa.

vi)   Rahoitusstrategian parantaminen

| (126) | Íslandsbankin talletuspohja on pysynyt pankin perustamisesta lähtien melko vakaana noin 400 miljardissa Islannin kruunussa, ja se kasvoi 535 miljardiin Islannin kruunuun vuoden 2011 lopussa Íslandsbankin ja Byrin sulautumisen vuoksi. Talletusten osuus kokonaisveloista on nykyään lähes 80 prosenttia. |
| --- | --- |

(126)

Íslandsbankin talletuspohja on pysynyt pankin perustamisesta lähtien melko vakaana noin 400 miljardissa Islannin kruunussa, ja se kasvoi 535 miljardiin Islannin kruunuun vuoden 2011 lopussa Íslandsbankin ja Byrin sulautumisen vuoksi. Talletusten osuus kokonaisveloista on nykyään lähes 80 prosenttia.

| (127) | Pankin talletusten ja lainojen suhde on ollut vuosina 2010 ja 2011 vähintään noin 80 prosenttia. Íslandsbanki olettaa, että sijoittajat siirtävät alhaisten talletuskorkojen vuoksi varojaan paremmin tuottaviin investointeihin, kun talous elpyy ja riskinottohalukkuus lisääntyy. Näin ollen pankki ennustaa, että talletusten ja lainojen suhde voi pienentyä noin [...] prosenttiin vuoteen 2016 mennessä. Lisäksi valuuttatalletusten odotetaan [...]. Íslandsbanki aikoo vähitellen monipuolistaa rahoitusrakennettaan. |
| --- | --- |

(127)

Pankin talletusten ja lainojen suhde on ollut vuosina 2010 ja 2011 vähintään noin 80 prosenttia. Íslandsbanki olettaa, että sijoittajat siirtävät alhaisten talletuskorkojen vuoksi varojaan paremmin tuottaviin investointeihin, kun talous elpyy ja riskinottohalukkuus lisääntyy. Näin ollen pankki ennustaa, että talletusten ja lainojen suhde voi pienentyä noin [...] prosenttiin vuoteen 2016 mennessä. Lisäksi valuuttatalletusten odotetaan [...]. Íslandsbanki aikoo vähitellen monipuolistaa rahoitusrakennettaan.

| (128) | [...] (63). |
| --- | --- |

(128)

[...] (63).

| (129) | Islannin kruunun määräisen rahoituksen tarpeista on todettava, että [...]. Toisaalta Íslandsbanki oli ensimmäinen islantilainen pankki, joka laski liikkeeseen katetun joukkovelkakirjan. Ensimmäinen liikkeeseenlasku toteutettiin joulukuussa 2011; se oli sidottu kuluttajahintaindeksiin (64) ja oli arvoltaan 4 miljardia Islannin kruunua. Yhteisösijoittajat suhtautuivat liikkeeseenlaskuun myönteisesti, ja se ylimerkittiin. Íslandsbanki olettaa voivansa laskea liikkeeseen lyhytaikaisen arvopaperin vuonna 2012 sekä laajentaa nykyistä katettujen joukkovelkakirjojen liikkeeseenlaskua 10 miljardiin Islannin kruunuun vuodessa. [...]. |
| --- | --- |

(129)

Islannin kruunun määräisen rahoituksen tarpeista on todettava, että [...]. Toisaalta Íslandsbanki oli ensimmäinen islantilainen pankki, joka laski liikkeeseen katetun joukkovelkakirjan. Ensimmäinen liikkeeseenlasku toteutettiin joulukuussa 2011; se oli sidottu kuluttajahintaindeksiin (64) ja oli arvoltaan 4 miljardia Islannin kruunua. Yhteisösijoittajat suhtautuivat liikkeeseenlaskuun myönteisesti, ja se ylimerkittiin. Íslandsbanki olettaa voivansa laskea liikkeeseen lyhytaikaisen arvopaperin vuonna 2012 sekä laajentaa nykyistä katettujen joukkovelkakirjojen liikkeeseenlaskua 10 miljardiin Islannin kruunuun vuodessa. [...].

| (130) | Rakenneuudistussuunnitelman mukaan rahoitusrakenteen muuttaminen lisää rahoituskustannuksia suunnitellulla ajanjaksolla. Luotonantokustannusten oletetaan olevan noin [...] peruspistettä yli peruskoron pankin kuluttajahintaindeksiin sidotuissa joukkovelkakirjoissa ja [...] peruspistettä indeksoimattomissa joukkovelkakirjoissa, kun talletuskustannukset ovat noin [...] peruspistettä yli peruskoron. |
| --- | --- |

(130)

Rakenneuudistussuunnitelman mukaan rahoitusrakenteen muuttaminen lisää rahoituskustannuksia suunnitellulla ajanjaksolla. Luotonantokustannusten oletetaan olevan noin [...] peruspistettä yli peruskoron pankin kuluttajahintaindeksiin sidotuissa joukkovelkakirjoissa ja [...] peruspistettä indeksoimattomissa joukkovelkakirjoissa, kun talletuskustannukset ovat noin [...] peruspistettä yli peruskoron.

vii)   Kustannustehokkuus

| (131) | Rakenneuudistussuunnitelman mukaan Íslandsbanki keskittyy edelleen tehokkaisiin ja yksinkertaistettuihin toimintoihin, jotta se selviytyy lisääntyneistä infrastruktuurikustannuksista, joita on aiheutunut lakisääteisen valvonnan tiukentamisesta ja verojen lisääntymisestä. Pankki toteaa, että vuonna 2011 tehtiin paljon työtä kustannustehokkuuden lisäämiseksi, mutta korostaa, että kyseessä on pitkäaikainen hanke, joka edellyttää prosesseihin tehtäviä muutoksia ja jatkuvaa analysointia. Rakenneuudistussuunnitelman mukaan vuonna 2012 kiinnitetään edelleen huomiota kustannuksiin sekä keskitytään pienentämään ja analysoimaan kustannuksia, ja pankin sisäisiä menettelyjä arvioidaan uudelleen ja parannetaan tarvittaessa. Kuten edellä todettiin, kyseisten toimenpiteiden ja henkilöstön vähentämisen odotetaan pienentävän kustannus-/tuottosuhdetta 75 prosentista vuonna 2011 [...] prosenttiin vuonna 2014. |
| --- | --- |

(131)

Rakenneuudistussuunnitelman mukaan Íslandsbanki keskittyy edelleen tehokkaisiin ja yksinkertaistettuihin toimintoihin, jotta se selviytyy lisääntyneistä infrastruktuurikustannuksista, joita on aiheutunut lakisääteisen valvonnan tiukentamisesta ja verojen lisääntymisestä. Pankki toteaa, että vuonna 2011 tehtiin paljon työtä kustannustehokkuuden lisäämiseksi, mutta korostaa, että kyseessä on pitkäaikainen hanke, joka edellyttää prosesseihin tehtäviä muutoksia ja jatkuvaa analysointia. Rakenneuudistussuunnitelman mukaan vuonna 2012 kiinnitetään edelleen huomiota kustannuksiin sekä keskitytään pienentämään ja analysoimaan kustannuksia, ja pankin sisäisiä menettelyjä arvioidaan uudelleen ja parannetaan tarvittaessa. Kuten edellä todettiin, kyseisten toimenpiteiden ja henkilöstön vähentämisen odotetaan pienentävän kustannus-/tuottosuhdetta 75 prosentista vuonna 2011 [...] prosenttiin vuonna 2014.

viii)   Yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmän sekä riskienhallinnan parantaminen

| (132) | Íslandsbanki on ilmoittanut valvontaviranomaiselle, että yksi sen painopisteistä on saattaa sen yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmän rakenteet kansallisten ja kansainvälisten parhaiden käytäntöjen mukaisiksi. Tätä tarkoitusta varten Íslandsbanki on perustanut riskienhallinta- ja luotonvalvontaosaston. Osasto valvoo riskienhallintaan ja luotonvalvontaan liittyviä asioita — työtä, joka liittyy jokaisessa pankin osastossa toteutettaviin päivittäisiin prosesseihin. Íslandsbanki julkaisi vuonna 2011 ensimmäisen kerran kattavan riskikirjan (Risk Book) (65) yhdessä vuosikertomuksen kanssa. Vuosittain julkaistavassa riskikirjassa annetaan lisätietoja pankin riskienhallintapuitteista, pääoman rakenteesta ja riittävyydestä, merkittävistä riskikeskittymistä sekä riskienarviointiprosesseista. |
| --- | --- |

(132)

Íslandsbanki on ilmoittanut valvontaviranomaiselle, että yksi sen painopisteistä on saattaa sen yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmän rakenteet kansallisten ja kansainvälisten parhaiden käytäntöjen mukaisiksi. Tätä tarkoitusta varten Íslandsbanki on perustanut riskienhallinta- ja luotonvalvontaosaston. Osasto valvoo riskienhallintaan ja luotonvalvontaan liittyviä asioita — työtä, joka liittyy jokaisessa pankin osastossa toteutettaviin päivittäisiin prosesseihin. Íslandsbanki julkaisi vuonna 2011 ensimmäisen kerran kattavan riskikirjan (Risk Book) (65) yhdessä vuosikertomuksen kanssa. Vuosittain julkaistavassa riskikirjassa annetaan lisätietoja pankin riskienhallintapuitteista, pääoman rakenteesta ja riittävyydestä, merkittävistä riskikeskittymistä sekä riskienarviointiprosesseista.

3.4.8   Edellytykset varmistaa elinkelpoisuus perus- ja stressiskenaariossa

| (133) | Rakenneuudistussuunnitelman yhteydessä, jossa viitataan ICAAP-raporttiin, Islannin viranomaiset ovat toimittaneet Íslandsbankia koskevan stressiskenaarion, jossa pyritään osoittamaan Íslandsbankin edellytykset saavuttaa elinkelpoisuus pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(133)

Rakenneuudistussuunnitelman yhteydessä, jossa viitataan ICAAP-raporttiin, Islannin viranomaiset ovat toimittaneet Íslandsbankia koskevan stressiskenaarion, jossa pyritään osoittamaan Íslandsbankin edellytykset saavuttaa elinkelpoisuus pitkällä aikavälillä.

3.4.8.1   Perusskenaario

| (134) | Perusskenaario muodostuu edellä kuvaillusta rakenneuudistussuunnitelmasta ja sen perustana olevista olettamuksista. |
| --- | --- |

(134)

Perusskenaario muodostuu edellä kuvaillusta rakenneuudistussuunnitelmasta ja sen perustana olevista olettamuksista.

3.4.8.2   Stressiskenaario

| (135) | Rakenneuudistussuunnitelman 5.9.3 kohdassa Íslandsbanki viittaa Islannin rahoitusviranomaiselle 1 päivänä huhtikuuta 2012 toimitetussa ICAAP-raportissa esitettyyn stressiskenaarioon. |
| --- | --- |

(135)

Rakenneuudistussuunnitelman 5.9.3 kohdassa Íslandsbanki viittaa Islannin rahoitusviranomaiselle 1 päivänä huhtikuuta 2012 toimitetussa ICAAP-raportissa esitettyyn stressiskenaarioon.

| (136) | Vuoden 2012 ICAAP-raportin keskeiset havainnot ovat, että Íslandsbankin pääomittaminen täyttää reilusti sekä sisäiset että ulkoiset vähimmäisvaatimukset ja ylittää sen, mitä voidaan pitää ”tavanomaisissa” liiketoimintaolosuhteissa toimivan pankin pitkän aikavälin tavoitteena. Raportin mukaan pääomaa koskevat sisäiset vähimmäisvaatimukset ja ICAAP-prosessissa toteutettujen stressitestien tulokset osoittavat, että viisivuotisliiketoimintasuunnitelmassa suunnitellut osinkomaksut ovat kohtuullisia. |
| --- | --- |

(136)

Vuoden 2012 ICAAP-raportin keskeiset havainnot ovat, että Íslandsbankin pääomittaminen täyttää reilusti sekä sisäiset että ulkoiset vähimmäisvaatimukset ja ylittää sen, mitä voidaan pitää ”tavanomaisissa” liiketoimintaolosuhteissa toimivan pankin pitkän aikavälin tavoitteena. Raportin mukaan pääomaa koskevat sisäiset vähimmäisvaatimukset ja ICAAP-prosessissa toteutettujen stressitestien tulokset osoittavat, että viisivuotisliiketoimintasuunnitelmassa suunnitellut osinkomaksut ovat kohtuullisia.

| (137) | ICAAP-raportin mukaan kunkin vuoden osinkomaksuja koskevien päätösten olisi perustuttava ajan tasalla olevaan pääoman riittävyyttä koskevaan analyysiin ja niissä olisi otettava huomioon myös pankin likviditeettiasema. |
| --- | --- |

(137)

ICAAP-raportin mukaan kunkin vuoden osinkomaksuja koskevien päätösten olisi perustuttava ajan tasalla olevaan pääoman riittävyyttä koskevaan analyysiin ja niissä olisi otettava huomioon myös pankin likviditeettiasema.

| (138) | ICAAP-raportin mukaan pankin vähimmäispääomasuhde on [...]–[...] prosenttia riskipainotetuista omaisuuseristä. Vuoden 2012 lopussa arvioitiin, että pääomaa tarvitaan vähintään [...] miljardia Islannin kruunua, joista [...] miljardia Islannin kruunua tarvitaan pilarissa 2a sellaisten riskitekijöiden vuoksi, jotka eivät sisälly pilariin 1 tai jotka on aliarvioitu siinä. Tosiasiallisesti pankin pääomasuhde oli kuitenkin 22,6 prosenttia vuoden 2011 lopussa. Stressitestien tulokset osoittavat, että osa ylimääräisestä pääomasta tarvitaan mahdollisista pankin toimintaa haittaavista tapahtumista selviytymiseen mutta että ylimääräistä pääomaa on järkevää maksaa vähitellen osinkoina. Arvioiden mukaan stressitilanteista selviytymiseen tarvitaan pääomaa [...] miljardia Islannin kruunua vuoden 2012 alussa ja ylimääräistä pääomaa on vuoden 2012 lopussa [...] miljardia Islannin kruunua, kuten jäljempänä olevassa taulukosta 7 ilmenee:

  Taulukko 7


  Yleiskatsaus ICAAP-raportti










  (miljardia ISK) |
| --- | --- |
| | Pilari 1 (66) | Pilari 2a (67) | Pilari 2b | Edellytettävä vakavaraisuussuhde |
| | Vähimmäisvaatimus | Lisäys | Stressitestit | Kaikki tasot yhdistettyinä |
| Luottoriskit | (...) | (...) | | (...) |
| Markkinariskit | (...) | (...) | | (...) |
| Toimintariskit | (...) | | | (...) |
| Keskittämisriskit | | (...) | | (...) |
| Pilarissa (1 ja 2a) edellytettävä vähimmäispääoma | (...) | (...) | | (...) |
| Stressitestit | | | (...) | (...) |
| Edellytettävä vakavaraisuussuhde | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Vakavaraisuussuhde (vuoden 2012 lopussa) | | | | (...) |
| Pääomaylijäämä | | | | (...) |

(138)

ICAAP-raportin mukaan pankin vähimmäispääomasuhde on [...]–[...] prosenttia riskipainotetuista omaisuuseristä. Vuoden 2012 lopussa arvioitiin, että pääomaa tarvitaan vähintään [...] miljardia Islannin kruunua, joista [...] miljardia Islannin kruunua tarvitaan pilarissa 2a sellaisten riskitekijöiden vuoksi, jotka eivät sisälly pilariin 1 tai jotka on aliarvioitu siinä. Tosiasiallisesti pankin pääomasuhde oli kuitenkin 22,6 prosenttia vuoden 2011 lopussa. Stressitestien tulokset osoittavat, että osa ylimääräisestä pääomasta tarvitaan mahdollisista pankin toimintaa haittaavista tapahtumista selviytymiseen mutta että ylimääräistä pääomaa on järkevää maksaa vähitellen osinkoina. Arvioiden mukaan stressitilanteista selviytymiseen tarvitaan pääomaa [...] miljardia Islannin kruunua vuoden 2012 alussa ja ylimääräistä pääomaa on vuoden 2012 lopussa [...] miljardia Islannin kruunua, kuten jäljempänä olevassa taulukosta 7 ilmenee:

Taulukko 7

Yleiskatsaus ICAAP-raportti

(miljardia ISK)

Pilari 1 (66)

Pilari 2a (67)

Pilari 2b

Edellytettävä vakavaraisuussuhde

Vähimmäisvaatimus

Lisäys

Stressitestit

Kaikki tasot yhdistettyinä

Luottoriskit

(...)

(...)

(...)

Markkinariskit

(...)

(...)

(...)

Toimintariskit

(...)

(...)

Keskittämisriskit

(...)

(...)

Pilarissa (1 ja 2a) edellytettävä vähimmäispääoma

(...)

(...)

(...)

Stressitestit

(...)

(...)

Edellytettävä vakavaraisuussuhde

(...)

(...)

(...)

(...)

Vakavaraisuussuhde (vuoden 2012 lopussa)

(...)

Pääomaylijäämä

(...)

| (139) | Íslandsbanki on arvioinut ICAAP-raportissa mahdollisia tappioita, jotka johtuvat luottoriskeistä, markkinariskeistä (kaupankäyntivarasto ja muu rahoitustoiminta), toimintariskeistä, liiketoimintariskeistä (lisääntyneiden rahoituskustannusten ja tätä lisäystä vähemmän vähentyneiden toimintakustannusten vaikutus sekä [...] prosenttia vähemmän lisääntyneiden markkinatulojen vaikutus) sekä oikeudellisista ja poliittisista riskeistä (esim. korkeimman oikeuden hiljattain antaman valuuttalainoja koskevan tuomion vaikutus, lisäkorvauksen saamatta jääminen yritysten (kala- ja äyriäisruoat) salkusta sekä muut oikeudelliset ja poliittiset riskitekijät). |
| --- | --- |

(139)

Íslandsbanki on arvioinut ICAAP-raportissa mahdollisia tappioita, jotka johtuvat luottoriskeistä, markkinariskeistä (kaupankäyntivarasto ja muu rahoitustoiminta), toimintariskeistä, liiketoimintariskeistä (lisääntyneiden rahoituskustannusten ja tätä lisäystä vähemmän vähentyneiden toimintakustannusten vaikutus sekä [...] prosenttia vähemmän lisääntyneiden markkinatulojen vaikutus) sekä oikeudellisista ja poliittisista riskeistä (esim. korkeimman oikeuden hiljattain antaman valuuttalainoja koskevan tuomion vaikutus, lisäkorvauksen saamatta jääminen yritysten (kala- ja äyriäisruoat) salkusta sekä muut oikeudelliset ja poliittiset riskitekijät).

| (140) | Íslandsbanki on suorittanut stressitestin myös pankin maksuvalmiussuhteen yhteydessä. Tässä yhteydessä Íslandsbanki on laatinut yhden perusstressiskenaarion (68) ja yhden tiukemman stressiskenaarion, jossa käteisvarojen sisäänvirtauksen ja ulosvirtauksen eri lähteitä painotetaan eri tavoin. Tuloksen mukaan pankilla on hyvät edellytykset torjua odottamattomia maksuvalmiushäiriöitä. |
| --- | --- |

(140)

Íslandsbanki on suorittanut stressitestin myös pankin maksuvalmiussuhteen yhteydessä. Tässä yhteydessä Íslandsbanki on laatinut yhden perusstressiskenaarion (68) ja yhden tiukemman stressiskenaarion, jossa käteisvarojen sisäänvirtauksen ja ulosvirtauksen eri lähteitä painotetaan eri tavoin. Tuloksen mukaan pankilla on hyvät edellytykset torjua odottamattomia maksuvalmiushäiriöitä.

3.4.9   Irtaantumisstrategia/takaisinmaksu valtiolle

| (141) | Kuten edellä on esitetty, tier 2 -pääomalainan laina-aika on 10 vuotta joulukuusta 2009 alkaen. Korvauksen osalta sopimukseen sisältyy step-up-lauseke, jota sovelletaan viiden vuoden jälkeen (eli vuonna 2014), jolloin vuosikorkoa nostetaan 400 peruspisteestä 500 peruspisteeseen yli euriborkoron. Islannin viranomaisten mukaan tämän step-up-lausekkeen pitäisi kannustaa pankkia maksamaan pääoma takaisin kyseisenä aikana. |
| --- | --- |

(141)

Kuten edellä on esitetty, tier 2 -pääomalainan laina-aika on 10 vuotta joulukuusta 2009 alkaen. Korvauksen osalta sopimukseen sisältyy step-up-lauseke, jota sovelletaan viiden vuoden jälkeen (eli vuonna 2014), jolloin vuosikorkoa nostetaan 400 peruspisteestä 500 peruspisteeseen yli euriborkoron. Islannin viranomaisten mukaan tämän step-up-lausekkeen pitäisi kannustaa pankkia maksamaan pääoma takaisin kyseisenä aikana.

| (142) | Valtiolla on edelleen 5 prosentin pääomaosuus Íslandsbankista, ja valtion rahoituslaitoksista omistamia osuuksia hallinnoi Icelandic State Financial Investments (ISFI) (69). Valtion vuoden 2012 talousarvion mukaan valtiolle on annettu valtuudet myydä nykyiset säästöpankeista omistamansa osakkeet, mutta kolmea suurta liikepankkia koskevan valtion omistuksen myynnistä ei ole vielä tehty päätöstä. Toimivaltaiset ministerit ovat kuitenkin perustaneet työryhmän tutkiakseen keinoja liikepankeista irtautumiseksi. Hallitus on ilmoittanut, ettei se aio vähentää omistustaan Landsbankinnissa alle kahteen kolmasosaan pankin osakepääomasta, mutta sen osuudet Íslandsbankista ja Arion Bankista voidaan pian tarjota myyntiin tai myydä pankkien mukana kokonaisuudessaan, jos niiden enemmistöosakkaat päättävät myydä pankin ja jos tietyt ennakkoehdot täyttyvät (70). |
| --- | --- |

(142)

Valtiolla on edelleen 5 prosentin pääomaosuus Íslandsbankista, ja valtion rahoituslaitoksista omistamia osuuksia hallinnoi Icelandic State Financial Investments (ISFI) (69). Valtion vuoden 2012 talousarvion mukaan valtiolle on annettu valtuudet myydä nykyiset säästöpankeista omistamansa osakkeet, mutta kolmea suurta liikepankkia koskevan valtion omistuksen myynnistä ei ole vielä tehty päätöstä. Toimivaltaiset ministerit ovat kuitenkin perustaneet työryhmän tutkiakseen keinoja liikepankeista irtautumiseksi. Hallitus on ilmoittanut, ettei se aio vähentää omistustaan Landsbankinnissa alle kahteen kolmasosaan pankin osakepääomasta, mutta sen osuudet Íslandsbankista ja Arion Bankista voidaan pian tarjota myyntiin tai myydä pankkien mukana kokonaisuudessaan, jos niiden enemmistöosakkaat päättävät myydä pankin ja jos tietyt ennakkoehdot täyttyvät (70).

| (143) | Erityinen likviditeettisopimus on saatavilla ainoastaan syyskuun 2012 loppuun asti, eikä sitä ole koskaan käytetty. Islannin viranomaiset aikovat peruuttaa yleistä talletussuojaa koskevan hallituksen julistuksen lähitulevaisuudessa, ennen kuin pääomaliikkeiden rajoitukset poistetaan. |
| --- | --- |

(143)

Erityinen likviditeettisopimus on saatavilla ainoastaan syyskuun 2012 loppuun asti, eikä sitä ole koskaan käytetty. Islannin viranomaiset aikovat peruuttaa yleistä talletussuojaa koskevan hallituksen julistuksen lähitulevaisuudessa, ennen kuin pääomaliikkeiden rajoitukset poistetaan.

| (144) | Straumuria koskevasta sopimuksesta on todettava, että joukkovelkakirjan oli tarkoitus erääntyä maaliskuun 2013 loppuun mennessä, mutta Straumur maksoi sen tosiasiallisesti kokonaan vuoden 2012 alussa. Kyseisestä ajankohdasta lähtien valtio ei enää katsonut, etteivät perustana olevat varat mahdollisesti riitä. |
| --- | --- |

(144)

Straumuria koskevasta sopimuksesta on todettava, että joukkovelkakirjan oli tarkoitus erääntyä maaliskuun 2013 loppuun mennessä, mutta Straumur maksoi sen tosiasiallisesti kokonaan vuoden 2012 alussa. Kyseisestä ajankohdasta lähtien valtio ei enää katsonut, etteivät perustana olevat varat mahdollisesti riitä.

4.   PERUSTEET VIRALLISEN TUTKIMUSMENETTELYN KÄYNNISTÄMISELLE JA BYRIÄ KOSKEVASSA PÄÄTÖKSESSÄ VÄLIAIKAISESTI HYVÄKSYTYILLE TOIMENPITEILLE

| (145) | Valvontaviranomainen päätteli alustavasti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että Islannin valtion toimenpiteet Íslandsbankin pääomittamiseksi ja likviditeettisopimus ovat ETA-sopimuksen 61 artiklassa tarkoitettua valtiontukea. Sen mukaan ei ole myöskään pois suljettua, että talletussuoja ja Straumuria koskeva sopimus katsotaan valtiontueksi. Menettelyn aloittamista koskeva päätös ei kattanut Byrin hankintaan liittyviä tukitoimenpiteitä, jotka valvontaviranomainen hyväksyi väliaikaisesti Byriä koskevissa päätöksissä. Valvontaviranomainen esittää tässä päätöksessä lopullisen näkemyksensä näistä toimenpiteistä, joilla on merkitystä arvioinnin kannalta. |
| --- | --- |

(145)

Valvontaviranomainen päätteli alustavasti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että Islannin valtion toimenpiteet Íslandsbankin pääomittamiseksi ja likviditeettisopimus ovat ETA-sopimuksen 61 artiklassa tarkoitettua valtiontukea. Sen mukaan ei ole myöskään pois suljettua, että talletussuoja ja Straumuria koskeva sopimus katsotaan valtiontueksi. Menettelyn aloittamista koskeva päätös ei kattanut Byrin hankintaan liittyviä tukitoimenpiteitä, jotka valvontaviranomainen hyväksyi väliaikaisesti Byriä koskevissa päätöksissä. Valvontaviranomainen esittää tässä päätöksessä lopullisen näkemyksensä näistä toimenpiteistä, joilla on merkitystä arvioinnin kannalta.

| (146) | Valvontaviranomainen totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä arvioitujen toimenpiteiden sääntöjenmukaisuudesta, että lopullinen näkemys voidaan esittää vain rakenneuudistussuunnitelman pohjalta, jota ei ollut toimitettu, kun valvontaviranomainen aloitti muodollisen tutkintamenettelyn 15 päivänä joulukuuta 2010. Valvontaviranomainen ilmaisi epäilevänsä tuen sääntöjenmukaisuutta etenkin siksi, ettei rakenneuudistussuunnitelmaa ei ollut toimitettu, kun Íslandsbankin perustamisesta oli kulunut yli vuosi. |
| --- | --- |

(146)

Valvontaviranomainen totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä arvioitujen toimenpiteiden sääntöjenmukaisuudesta, että lopullinen näkemys voidaan esittää vain rakenneuudistussuunnitelman pohjalta, jota ei ollut toimitettu, kun valvontaviranomainen aloitti muodollisen tutkintamenettelyn 15 päivänä joulukuuta 2010. Valvontaviranomainen ilmaisi epäilevänsä tuen sääntöjenmukaisuutta etenkin siksi, ettei rakenneuudistussuunnitelmaa ei ollut toimitettu, kun Íslandsbankin perustamisesta oli kulunut yli vuosi.

4.1   Asianomaisten osapuolten huomautukset

| (147) | Valvontaviranomainen sai vanhan pankin velkojilta lausunnon, jossa ne korostivat, että niitä on pidettävä asianomaisina osapuolina, ja ilmoittivat esittävänsä mahdollisesti lisähuomautuksia myöhemmässä vaiheessa. |
| --- | --- |

(147)

Valvontaviranomainen sai vanhan pankin velkojilta lausunnon, jossa ne korostivat, että niitä on pidettävä asianomaisina osapuolina, ja ilmoittivat esittävänsä mahdollisesti lisähuomautuksia myöhemmässä vaiheessa.

4.2   Islannin viranomaisten huomautukset

| (148) | Islannin viranomaiset hyväksyvät sen, että New Glitnir Bankin eli nykyisen Íslandsbankin perustamiseksi toteutetut toimet katsotaan valtiontueksi. Islannin viranomaiset katsovat, että toimenpiteet soveltuvat kuitenkin ETA-sopimuksen toimintaan ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla, sillä ne ovat välttämättömiä, oikeasuhtaisia ja tarkoituksenmukaisia Islannin talouden vakavan häiriön korjaamiseksi. Islannin viranomaisten mielestä toteutetut toimenpiteet ovat kaikilta osin valvontaviranomaisen valtiontuen suuntaviivoissa vahvistamien periaatteiden mukaisia, ja ne katsovat, että tuki on välttämätön ja rajattu välttämättömään vähimmäismäärään. |
| --- | --- |

(148)

Islannin viranomaiset hyväksyvät sen, että New Glitnir Bankin eli nykyisen Íslandsbankin perustamiseksi toteutetut toimet katsotaan valtiontueksi. Islannin viranomaiset katsovat, että toimenpiteet soveltuvat kuitenkin ETA-sopimuksen toimintaan ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla, sillä ne ovat välttämättömiä, oikeasuhtaisia ja tarkoituksenmukaisia Islannin talouden vakavan häiriön korjaamiseksi. Islannin viranomaisten mielestä toteutetut toimenpiteet ovat kaikilta osin valvontaviranomaisen valtiontuen suuntaviivoissa vahvistamien periaatteiden mukaisia, ja ne katsovat, että tuki on välttämätön ja rajattu välttämättömään vähimmäismäärään.

| (149) | Lisäksi Islannin viranomaiset korostavat, että Glitnir Bankin edelliset osakkeenomistajat ovat menettäneet kaikki osakkeensa eivätkä ole saaneet valtiolta korvausta, että tuki on suunniteltu siten, että minimoidaan negatiiviset heijastusvaikutukset kilpailijoihin, ja että lainojen ehdot (tier 2 -pääoma) vastaavat markkinaehtoja. |
| --- | --- |

(149)

Lisäksi Islannin viranomaiset korostavat, että Glitnir Bankin edelliset osakkeenomistajat ovat menettäneet kaikki osakkeensa eivätkä ole saaneet valtiolta korvausta, että tuki on suunniteltu siten, että minimoidaan negatiiviset heijastusvaikutukset kilpailijoihin, ja että lainojen ehdot (tier 2 -pääoma) vastaavat markkinaehtoja.

| (150) | Islannin viranomaisten mukaan talletussuojaa ei voida pitää valtiontukena. |
| --- | --- |

(150)

Islannin viranomaisten mukaan talletussuojaa ei voida pitää valtiontukena.

4.3   Islannin viranomaisten sitoumukset

| (151) | Islannin viranomaiset ovat antaneet useita sitoumuksia, joista valtaosa liittyi nyt tarkasteltavan tuen aiheuttamiin kilpailun vääristymiin ja jotka esitetään liitteessä. |
| --- | --- |

(151)

Islannin viranomaiset ovat antaneet useita sitoumuksia, joista valtaosa liittyi nyt tarkasteltavan tuen aiheuttamiin kilpailun vääristymiin ja jotka esitetään liitteessä.

II.   ARVIOINTI

1.   VALTIONTUEN OLEMASSAOLO

| (152) | ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa määrätään seuraavaa:
  ”Jollei tässä sopimuksessa toisin määrätä, EY:n jäsenvaltion tai EFTA-valtion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu tämän sopimuksen toimintaan, siltä osin kuin se vaikuttaa sopimuspuolten väliseen kauppaan.” |
| --- | --- |

(152)

ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa määrätään seuraavaa:

”Jollei tässä sopimuksessa toisin määrätä, EY:n jäsenvaltion tai EFTA-valtion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu tämän sopimuksen toimintaan, siltä osin kuin se vaikuttaa sopimuspuolten väliseen kauppaan.”

| (153) | Valvontaviranomainen arvioi jäljempänä mainittuja seikkoja (71):






  — | Islannin valtio myönsi uudelle pankille alkupääoman. |
| --- | --- | --- |

(153)

Valvontaviranomainen arvioi jäljempänä mainittuja seikkoja (71):

—

Islannin valtio myönsi uudelle pankille alkupääoman.

| — | Uusi pankki pääomitettiin (väliaikaisesti) kokonaan valtion varoista. |
| --- | --- |

—

Uusi pankki pääomitettiin (väliaikaisesti) kokonaan valtion varoista.

| — | Uuden pankin osakepääoma oli 95 prosenttia, ja valtiolle jäänyt 5 prosentin loppuosuus siirrettiin Glitnirin velkojille. |
| --- | --- |

—

Uuden pankin osakepääoma oli 95 prosenttia, ja valtiolle jäänyt 5 prosentin loppuosuus siirrettiin Glitnirin velkojille.

| — | Valtio myönsi uudelle pankille tier 2 -pääomaa, joka perustuu etuoikeusasemaltaan huonommassa asemassa olevaan lainaan. |
| --- | --- |

—

Valtio myönsi uudelle pankille tier 2 -pääomaa, joka perustuu etuoikeusasemaltaan huonommassa asemassa olevaan lainaan.

Edellä esitettyjä toimenpiteitä kutsutaan yhteisesti ”pääomittamistoimenpiteiksi”. Valvontaviranomainen arvioi lisäksi

| — | erityistä likviditeettisopimusta |
| --- | --- |

—

erityistä likviditeettisopimusta

| — | Islannin valtion ilmoitusta, joka koski kotimaisten talletusten takaamista kokonaisuudessaan kaikissa Islannin pankeissa |
| --- | --- |

—

Islannin valtion ilmoitusta, joka koski kotimaisten talletusten takaamista kokonaisuudessaan kaikissa Islannin pankeissa

| — | Straumuria koskevaa sopimusta. |
| --- | --- |

—

Straumuria koskevaa sopimusta.

| (154) | Valvontaviranomainen muistuttaa lisäksi, että se on todennut Íslandsbankin mahdollisesti saavan Byrille toisessa Byriä koskevassa päätöksessä myönnettyä tukea; tämä koskee erityisesti pääomalainajärjestelyä, jota pidettiin saatavilla Byrin ja Íslandsbankin sulautumiseen asti. Valvontaviranomainen myös toistaa, että Íslandsbankin kanssa sittemmin sulautunutta Byriä koskevat väliaikaisesti hyväksytyt pelastustoimet ovat valtiontukea, jonka lopullinen sääntöjenmukaisuus riippuu sulautuman rakenneuudistussuunnitelmasta. |
| --- | --- |

(154)

Valvontaviranomainen muistuttaa lisäksi, että se on todennut Íslandsbankin mahdollisesti saavan Byrille toisessa Byriä koskevassa päätöksessä myönnettyä tukea; tämä koskee erityisesti pääomalainajärjestelyä, jota pidettiin saatavilla Byrin ja Íslandsbankin sulautumiseen asti. Valvontaviranomainen myös toistaa, että Íslandsbankin kanssa sittemmin sulautunutta Byriä koskevat väliaikaisesti hyväksytyt pelastustoimet ovat valtiontukea, jonka lopullinen sääntöjenmukaisuus riippuu sulautuman rakenneuudistussuunnitelmasta.

1.1   Valtion varojen olemassaolo

| (155) | Kuten valvontaviranomainen on jo todennut alustavasti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, on selvää, että pääomitustoimenpiteet rahoitetaan Islannin valtionkassasta saatavilla varoilla. On ilmeistä, että myös Íslandsbankin likviditeettisopimus rahoitetaan valtion varoista. Straumuria koskevan sopimuksen osalta valtio hyväksyi sen riskin, etteivät Straumurin varat riitä kattamaan Straumur-pankin siirrettyjä vastuita (talletuksia). Se sitoutui vastaamaan etenkin vajauksesta, ja sitoumukseen liittyy valtion varojen (mahdollinen) siirto. |
| --- | --- |

(155)

Kuten valvontaviranomainen on jo todennut alustavasti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, on selvää, että pääomitustoimenpiteet rahoitetaan Islannin valtionkassasta saatavilla varoilla. On ilmeistä, että myös Íslandsbankin likviditeettisopimus rahoitetaan valtion varoista. Straumuria koskevan sopimuksen osalta valtio hyväksyi sen riskin, etteivät Straumurin varat riitä kattamaan Straumur-pankin siirrettyjä vastuita (talletuksia). Se sitoutui vastaamaan etenkin vajauksesta, ja sitoumukseen liittyy valtion varojen (mahdollinen) siirto.

| (156) | Valvontaviranomainen korostaa heti alkuun talletussuojan osalta, että sen arviointi koskee ainoastaan edellä kuvailtua lisätalletussuojaa, joka perustuu etenkin Islannin valtion ilmoituksiin Islannissa sijaitsevien kotimaisten liike- ja säästöpankkien ja niiden sivukonttorien talletusten takaamisesta kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

(156)

Valvontaviranomainen korostaa heti alkuun talletussuojan osalta, että sen arviointi koskee ainoastaan edellä kuvailtua lisätalletussuojaa, joka perustuu etenkin Islannin valtion ilmoituksiin Islannissa sijaitsevien kotimaisten liike- ja säästöpankkien ja niiden sivukonttorien talletusten takaamisesta kokonaisuudessaan.

| (157) | Tällä arvioinnilla ei ole vaikutusta valvontaviranomaisen näkemykseen lain nro 98/1999 sekä Islannin valtion ja TIF:n finanssikriisin aikaisten toimien yhdenmukaisuudesta ETA-lainsäädännön ja etenkin direktiivin 94/19/EY kanssa. Valvontaviranomainen katsoo direktiivien 97/9/EY ja 94/19/EY täytäntöönpanon osalta, että siltä osin kuin tällaiset toimenpiteet katsotaan valtiontueksi, valtion varojen käyttö ETA-lainsäädännön velvoitteiden täyttämiseksi ei yleensä herättäisi huolta ETA-sopimuksen 61 artiklan nojalla. Tässä päätöksessä ei siten tarkastella kyseisiä toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(157)

Tällä arvioinnilla ei ole vaikutusta valvontaviranomaisen näkemykseen lain nro 98/1999 sekä Islannin valtion ja TIF:n finanssikriisin aikaisten toimien yhdenmukaisuudesta ETA-lainsäädännön ja etenkin direktiivin 94/19/EY kanssa. Valvontaviranomainen katsoo direktiivien 97/9/EY ja 94/19/EY täytäntöönpanon osalta, että siltä osin kuin tällaiset toimenpiteet katsotaan valtiontueksi, valtion varojen käyttö ETA-lainsäädännön velvoitteiden täyttämiseksi ei yleensä herättäisi huolta ETA-sopimuksen 61 artiklan nojalla. Tässä päätöksessä ei siten tarkastella kyseisiä toimenpiteitä.

| (158) | Valvontaviranomainen totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että se aikoo tutkia tarkemmin, ovatko edellä kuvaillut Islannin valtion ilmoitukset riittävän täsmällisiä, vakaita, ehdottomia ja oikeudellisesti sitovia, jotta niihin sisältyy sitoumus valtion varojen käytöstä (72). Näiden perusteiden täyttymistä arvioidessaan valvontaviranomainen panee merkille, että ilmoitukset sisälsivät julkisten varojen käyttöä koskevan peruuttamattoman sitoumuksen, mistä on osoituksena se, että Islannin valtio on tehnyt kaikkensa tallettajien suojelemiseksi. Sen lisäksi, että valtio on asettanut talletuksenhaltijat etusijalle maksukyvyttömissä pesissä (mihin ei liittyisi valtion varojen käyttöä), se on myös tehnyt selväksi, ettei se salli tallettajien kärsivän tappioita. Valtion kaikille kotimaan liike- ja säästöpankkien talletuksille antama yleinen suoja ei myöskään perustu ETA-säädösten mukaisiin talletussuojajärjestelmiin, sillä suojan määrää ei ole rajoitettu eivätkä toimesta hyötyvät pankit ole osallistuneet sen rahoitukseen. |
| --- | --- |

(158)

Valvontaviranomainen totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että se aikoo tutkia tarkemmin, ovatko edellä kuvaillut Islannin valtion ilmoitukset riittävän täsmällisiä, vakaita, ehdottomia ja oikeudellisesti sitovia, jotta niihin sisältyy sitoumus valtion varojen käytöstä (72). Näiden perusteiden täyttymistä arvioidessaan valvontaviranomainen panee merkille, että ilmoitukset sisälsivät julkisten varojen käyttöä koskevan peruuttamattoman sitoumuksen, mistä on osoituksena se, että Islannin valtio on tehnyt kaikkensa tallettajien suojelemiseksi. Sen lisäksi, että valtio on asettanut talletuksenhaltijat etusijalle maksukyvyttömissä pesissä (mihin ei liittyisi valtion varojen käyttöä), se on myös tehnyt selväksi, ettei se salli tallettajien kärsivän tappioita. Valtion kaikille kotimaan liike- ja säästöpankkien talletuksille antama yleinen suoja ei myöskään perustu ETA-säädösten mukaisiin talletussuojajärjestelmiin, sillä suojan määrää ei ole rajoitettu eivätkä toimesta hyötyvät pankit ole osallistuneet sen rahoitukseen.

| (159) | Islannin valtion julistus on näkynyt käytännössä rahoitusalaa koskevina valtion toimina, joita on toteutettu alalla vuoden 2008 lokakuusta lähtien ja joiden vaikuttimena on ollut tämän julistuksen kunnioittaminen. Tällaisia valtion toimia ovat olleet rahoituslaitosten talletusten turvaamiseksi toteutetut toimet, kuten kolmen liikepankin perustaminen, SPRON:n talletusten siirtäminen Arion Bankiin, Straumurin talletusten siirtäminen Íslandsbankiin, viiden säästöpankin Sparisjódabanki Íslandsiin tekemien talletusten siirtäminen Islannin keskuspankille, Byr Savings Bankin talletusten siirtäminen Byr hf:ään, Keflavík Savings Bankin talletusten siirtäminen SpKef-säästöpankkiin ja SpKef-säästöpankin talletuksia koskevan vastuun siirtäminen valtiolle Landsbankinniin tehdyn pakkosulautumisen vuoksi. |
| --- | --- |

(159)

Islannin valtion julistus on näkynyt käytännössä rahoitusalaa koskevina valtion toimina, joita on toteutettu alalla vuoden 2008 lokakuusta lähtien ja joiden vaikuttimena on ollut tämän julistuksen kunnioittaminen. Tällaisia valtion toimia ovat olleet rahoituslaitosten talletusten turvaamiseksi toteutetut toimet, kuten kolmen liikepankin perustaminen, SPRON:n talletusten siirtäminen Arion Bankiin, Straumurin talletusten siirtäminen Íslandsbankiin, viiden säästöpankin Sparisjódabanki Íslandsiin tekemien talletusten siirtäminen Islannin keskuspankille, Byr Savings Bankin talletusten siirtäminen Byr hf:ään, Keflavík Savings Bankin talletusten siirtäminen SpKef-säästöpankkiin ja SpKef-säästöpankin talletuksia koskevan vastuun siirtäminen valtiolle Landsbankinniin tehdyn pakkosulautumisen vuoksi.

| (160) | Islannin viranomaiset ovat väittäneet useissa valtiontukea koskevissa tapauksissa, joita valvontaviranomainen tutkii parhaillaan ja joista muutama on mainittu edellä, että kulloinkin valittu toimenpide oli Islannin valtion kannalta taloudellisesti vähiten rasittava vaihtoehto, jolla se pystyi täyttämään sitoumuksensa suojella sijoittajia täysimääräisesti. |
| --- | --- |

(160)

Islannin viranomaiset ovat väittäneet useissa valtiontukea koskevissa tapauksissa, joita valvontaviranomainen tutkii parhaillaan ja joista muutama on mainittu edellä, että kulloinkin valittu toimenpide oli Islannin valtion kannalta taloudellisesti vähiten rasittava vaihtoehto, jolla se pystyi täyttämään sitoumuksensa suojella sijoittajia täysimääräisesti.

| (161) | Edellä esitetyn perusteella valvontaviranomainen katsoo, että käyttöön otettu toimenpide on oikeudellisesti sitova, täsmällinen, ehdoton ja järkkymätön. Tämän perusteella valvontaviranomainen päättelee, että Islannin valtion ilmoitukset, joiden mukaan talletukset suojataan kokonaisuudessaan, sisältävät sitoumuksen ETA-sopimuksen 61 artiklassa tarkoitetusta valtiontuesta. |
| --- | --- |

(161)

Edellä esitetyn perusteella valvontaviranomainen katsoo, että käyttöön otettu toimenpide on oikeudellisesti sitova, täsmällinen, ehdoton ja järkkymätön. Tämän perusteella valvontaviranomainen päättelee, että Islannin valtion ilmoitukset, joiden mukaan talletukset suojataan kokonaisuudessaan, sisältävät sitoumuksen ETA-sopimuksen 61 artiklassa tarkoitetusta valtiontuesta.

1.2   Jonkin yrityksen tai tuotannonalan suosiminen

1.2.1   Etu

| (162) | Tukitoimenpiteillä on ensinnäkin annettava uudelle pankille etuja, joiden ansiosta se vapautuu kustannuksista, jotka tavallisesti maksetaan sen talousarviosta. Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetyn alustavan päätelmän mukaisesti valvontaviranomainen katsoo edelleen, että jokaisesta pääomasijoitustoimenpiteestä on etua uudelle pankille, sillä pääoma ei olisi ollut pankin käytettävissä ilman valtion toimia. |
| --- | --- |

(162)

Tukitoimenpiteillä on ensinnäkin annettava uudelle pankille etuja, joiden ansiosta se vapautuu kustannuksista, jotka tavallisesti maksetaan sen talousarviosta. Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetyn alustavan päätelmän mukaisesti valvontaviranomainen katsoo edelleen, että jokaisesta pääomasijoitustoimenpiteestä on etua uudelle pankille, sillä pääoma ei olisi ollut pankin käytettävissä ilman valtion toimia.

| (163) | Määritellessään, tuoko yritykseen tehtävä investointi, kuten pääomanlisäys, yritykselle etua, valvontaviranomainen soveltaa markkinataloussijoittajaperiaatetta ja arvioi, olisiko yksityinen sijoittaja, joka vastaa kooltaan julkista elintä ja joka toimii tavanomaisissa markkinaolosuhteissa, tehnyt tällaisen investoinnin (73) Tarkasteltaessa pääomasijoitustoimenpiteitä, joista on etua vaikeuksissa oleville pankeille, sekä Euroopan komissio (lukuisissa tapauksissa ennen finanssikriisin puhkeamista) (74) että valvontaviranomainen (75) ovat katsoneet yleisesti finanssikriisin alusta lähtien, että valtion toteuttamat pankkien pääomasijoitustoimenpiteet ovat valtiontukea, kun otetaan huomioon rahoitusmarkkinoilla vuoden 2008 syksystä vallinnut levottomuus ja epävarmuus. Tämä yleinen näkemys koskee etenkin Islannin rahoitusmarkkinoita vuosina 2008 ja 2009, jolloin koko järjestelmä romahti. Valvontaviranomainen katsoo siten, että pääomasijoitustoimenpiteillä annettiin etua Íslandsbankille riippumatta siitä, siirretäänkö uuden pankin pääomasta 95 prosenttia (valtaosin yksityissektorin) velkojille. Íslandsbankin pääomittamiseen osallistuvat yksityissektorilta ainoastaan vanhan pankin velkojat, joiden tavoitteena on yksinomaan minimoida omat tappiot (76). |
| --- | --- |

(163)

Määritellessään, tuoko yritykseen tehtävä investointi, kuten pääomanlisäys, yritykselle etua, valvontaviranomainen soveltaa markkinataloussijoittajaperiaatetta ja arvioi, olisiko yksityinen sijoittaja, joka vastaa kooltaan julkista elintä ja joka toimii tavanomaisissa markkinaolosuhteissa, tehnyt tällaisen investoinnin (73) Tarkasteltaessa pääomasijoitustoimenpiteitä, joista on etua vaikeuksissa oleville pankeille, sekä Euroopan komissio (lukuisissa tapauksissa ennen finanssikriisin puhkeamista) (74) että valvontaviranomainen (75) ovat katsoneet yleisesti finanssikriisin alusta lähtien, että valtion toteuttamat pankkien pääomasijoitustoimenpiteet ovat valtiontukea, kun otetaan huomioon rahoitusmarkkinoilla vuoden 2008 syksystä vallinnut levottomuus ja epävarmuus. Tämä yleinen näkemys koskee etenkin Islannin rahoitusmarkkinoita vuosina 2008 ja 2009, jolloin koko järjestelmä romahti. Valvontaviranomainen katsoo siten, että pääomasijoitustoimenpiteillä annettiin etua Íslandsbankille riippumatta siitä, siirretäänkö uuden pankin pääomasta 95 prosenttia (valtaosin yksityissektorin) velkojille. Íslandsbankin pääomittamiseen osallistuvat yksityissektorilta ainoastaan vanhan pankin velkojat, joiden tavoitteena on yksinomaan minimoida omat tappiot (76).

| (164) | Tämä näkemys koskee myös erityistä likviditeettisopimusta, joka neuvoteltiin osana valtion tukitoimenpidepakettia, jonka tavoitteena on jatkaa kaatuneen pankin toimintoja uudessa pankissa ja kannustaa kaatuneen pankin velkojia tekemään pääomasijoituksia uuteen pankkiin. On ilmeistä, että valtio ryhtyi toimiin, koska ei ollut varmaa, saisiko Íslandsbanki riittävästi likviditeettiä markkinoilta. Sen sijaan, että valtio olisi toiminut yksityisenä sijoittajana, se korvasi yksityismarkkinoiden osallistujat, jotka välttelivät lainanantoa rahoitusyrityksille. Valvontaviranomainen vahvistaa siksi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetyn alustavan päätelmän ja katsoo, että erityisellä likviditeettisopimuksella annettiin etua Íslandsbankille. |
| --- | --- |

(164)

Tämä näkemys koskee myös erityistä likviditeettisopimusta, joka neuvoteltiin osana valtion tukitoimenpidepakettia, jonka tavoitteena on jatkaa kaatuneen pankin toimintoja uudessa pankissa ja kannustaa kaatuneen pankin velkojia tekemään pääomasijoituksia uuteen pankkiin. On ilmeistä, että valtio ryhtyi toimiin, koska ei ollut varmaa, saisiko Íslandsbanki riittävästi likviditeettiä markkinoilta. Sen sijaan, että valtio olisi toiminut yksityisenä sijoittajana, se korvasi yksityismarkkinoiden osallistujat, jotka välttelivät lainanantoa rahoitusyrityksille. Valvontaviranomainen vahvistaa siksi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetyn alustavan päätelmän ja katsoo, että erityisellä likviditeettisopimuksella annettiin etua Íslandsbankille.

| (165) | Tarkasteltaessa Straumur Bankin varojen ja velkojen siirtoa — Straumuria koskevaa sopimusta — valvontaviranomainen panee tyytyväisenä merkille, että liiketoimen tarkoituksena oli antaa Íslandsbankille korvaus, joka vastaa vain siirrettyjen velkojen määrää. Valtio ottaa kuitenkin kaikilta osin vastuulleen sen riskin, että Straumurin varojen arvo on vähäisempi kuin siirrettyjen talletusten arvo, ja sitoutuu hyvittämään mahdolliset vajaukset. On siten ilmeistä, että sen lisäksi, että Íslandsbanki saa joitakin tuloja (joukkovelkakirjojen koroista), sillä on edellytykset hankkia liikearvoa ja uusia markkinaosuuksia ilman riskiä. Valvontaviranomaisen näkemyksen mukaan tämä tuo sille etua. |
| --- | --- |

(165)

Tarkasteltaessa Straumur Bankin varojen ja velkojen siirtoa — Straumuria koskevaa sopimusta — valvontaviranomainen panee tyytyväisenä merkille, että liiketoimen tarkoituksena oli antaa Íslandsbankille korvaus, joka vastaa vain siirrettyjen velkojen määrää. Valtio ottaa kuitenkin kaikilta osin vastuulleen sen riskin, että Straumurin varojen arvo on vähäisempi kuin siirrettyjen talletusten arvo, ja sitoutuu hyvittämään mahdolliset vajaukset. On siten ilmeistä, että sen lisäksi, että Íslandsbanki saa joitakin tuloja (joukkovelkakirjojen koroista), sillä on edellytykset hankkia liikearvoa ja uusia markkinaosuuksia ilman riskiä. Valvontaviranomaisen näkemyksen mukaan tämä tuo sille etua.

| (166) | Valvontaviranomaisen on arvioitava lopuksi myös sitä, onko lisätalletussuojasta etua Íslandsbankille ja ylipäätään Islannin pankeille. Valvontaviranomainen huomauttaa tältä osin, että kun Islannin viranomaiset ilmoittivat ensimmäisen kerran suojaavansa talletukset, ei ollut täysin selvää, miten suoja toimisi käytännössä ja etenkään mikä vaikutus tällaisella toimella olisi pankkiin, joka ei pysty vastaamaan taloudellisista velvoitteistaan tallettajiinsa nähden. Nyt on käynyt ilmi, ettei tällaisen pankin annettaisi kaatua, vaan Islannin valtio varmistaisi — esimerkiksi siirtämällä talletukset toiseen pankkiin ja korvaamalla omaisuuserien vajaukset — että talletukset voidaan maksaa kokonaisuudessaan ja että tallettajilla olisi oikeus talletuksiinsa täysimääräisinä. |
| --- | --- |

(166)

Valvontaviranomaisen on arvioitava lopuksi myös sitä, onko lisätalletussuojasta etua Íslandsbankille ja ylipäätään Islannin pankeille. Valvontaviranomainen huomauttaa tältä osin, että kun Islannin viranomaiset ilmoittivat ensimmäisen kerran suojaavansa talletukset, ei ollut täysin selvää, miten suoja toimisi käytännössä ja etenkään mikä vaikutus tällaisella toimella olisi pankkiin, joka ei pysty vastaamaan taloudellisista velvoitteistaan tallettajiinsa nähden. Nyt on käynyt ilmi, ettei tällaisen pankin annettaisi kaatua, vaan Islannin valtio varmistaisi — esimerkiksi siirtämällä talletukset toiseen pankkiin ja korvaamalla omaisuuserien vajaukset — että talletukset voidaan maksaa kokonaisuudessaan ja että tallettajilla olisi oikeus talletuksiinsa täysimääräisinä.

| (167) | Valvontaviranomainen katsoo, että on toissijaista, miten valtio toimisi todellisuudessa kotimaan talletusten rajoittamatonta suojaa koskevan sitoumuksen täyttämiseksi. Merkitystä on sillä, että se on sitoutunut ottamaan rajoittamattoman vastuun, jos jokin pankki ei pysty maksamaan talletuksia. |
| --- | --- |

(167)

Valvontaviranomainen katsoo, että on toissijaista, miten valtio toimisi todellisuudessa kotimaan talletusten rajoittamatonta suojaa koskevan sitoumuksen täyttämiseksi. Merkitystä on sillä, että se on sitoutunut ottamaan rajoittamattoman vastuun, jos jokin pankki ei pysty maksamaan talletuksia.

| (168) | Valvontaviranomainen katsoo, että tällainen rajoittamaton suoja on tuonut etua Íslandsbankille. Ensinnäkin se antaa arvokasta kilpailuetua — rajoittamattoman valtion suojan ja siten tärkeän turvaverkon — vaihtoehtoisiin sijoitusvaihtoehtoihin ja sijoittajiin nähden. Tätä on havainnollistettu talousasiain ministerin hiljattain julkaisemassa raportissa, jossa todetaan seuraavaa: ”Islannin rahoitusyritykset toimivat tällä hetkellä suojatussa ympäristössä, jossa pääomaliikkeitä rajoitetaan ja talletuksille annetaan yleinen suoja. Tällaisissa oloissa pankkitalletukset ovat käytännössä islantilaisten säästäjien ainoa turvallinen vaihtoehto” (77). |
| --- | --- |

(168)

Valvontaviranomainen katsoo, että tällainen rajoittamaton suoja on tuonut etua Íslandsbankille. Ensinnäkin se antaa arvokasta kilpailuetua — rajoittamattoman valtion suojan ja siten tärkeän turvaverkon — vaihtoehtoisiin sijoitusvaihtoehtoihin ja sijoittajiin nähden. Tätä on havainnollistettu talousasiain ministerin hiljattain julkaisemassa raportissa, jossa todetaan seuraavaa: ”Islannin rahoitusyritykset toimivat tällä hetkellä suojatussa ympäristössä, jossa pääomaliikkeitä rajoitetaan ja talletuksille annetaan yleinen suoja. Tällaisissa oloissa pankkitalletukset ovat käytännössä islantilaisten säästäjien ainoa turvallinen vaihtoehto” (77).

| (169) | Toiseksi vaikuttaa ilmeiseltä, että jos suojaa ei olisi annettu, Íslandsbanki olisi kärsinyt todennäköisemmin talletustensa ulosvirtauksesta edeltäjänsä tavoin (78). Pankin olisi siten todennäköisesti pitänyt maksaa enemmän korkoa (riskin kompensoimiseksi), jotta se olisi voinut saada tai edes säilyttää saman määrän talletuksia, jollei Islannin valtio olisi ottanut vastatakseen rajoittamattomasta lisätalletussuojasta. Valvontaviranomainen katsoo siten, että talletussuojasta on pankille etua. |
| --- | --- |

(169)

Toiseksi vaikuttaa ilmeiseltä, että jos suojaa ei olisi annettu, Íslandsbanki olisi kärsinyt todennäköisemmin talletustensa ulosvirtauksesta edeltäjänsä tavoin (78). Pankin olisi siten todennäköisesti pitänyt maksaa enemmän korkoa (riskin kompensoimiseksi), jotta se olisi voinut saada tai edes säilyttää saman määrän talletuksia, jollei Islannin valtio olisi ottanut vastatakseen rajoittamattomasta lisätalletussuojasta. Valvontaviranomainen katsoo siten, että talletussuojasta on pankille etua.

1.2.2   Valikoivuus

| (170) | Toiseksi tukitoimenpiteen on oltava valikoiva siinä mielessä, että se suosii ”jotakin yritystä tai tuotannonalaa”. Pääomasijoitustoimenpiteet, likviditeettisopimus ja Straumuria koskeva sopimus ovat valikoivia, sillä niistä on etua vain Íslandsbankille. |
| --- | --- |

(170)

Toiseksi tukitoimenpiteen on oltava valikoiva siinä mielessä, että se suosii ”jotakin yritystä tai tuotannonalaa”. Pääomasijoitustoimenpiteet, likviditeettisopimus ja Straumuria koskeva sopimus ovat valikoivia, sillä niistä on etua vain Íslandsbankille.

| (171) | Lisäksi koska valtiontuki voi olla valikoiva myös tilanteissa, joissa siitä on etua yhdelle tai useammalle talouden alalle mutta ei kaikille, valvontaviranomainen katsoo, että talletuksia koskeva valtionsuoja, josta on etua Islannin koko pankkialalle, on valikoiva. Tämä päätelmä perustuu myös edellä esitettyihin näkemyksiin, joiden mukaan pankkeja suositaan muihin sellaisiin yrityksiin nähden, jotka tarjoavat säästö- ja investointimahdollisuuksia. |
| --- | --- |

(171)

Lisäksi koska valtiontuki voi olla valikoiva myös tilanteissa, joissa siitä on etua yhdelle tai useammalle talouden alalle mutta ei kaikille, valvontaviranomainen katsoo, että talletuksia koskeva valtionsuoja, josta on etua Islannin koko pankkialalle, on valikoiva. Tämä päätelmä perustuu myös edellä esitettyihin näkemyksiin, joiden mukaan pankkeja suositaan muihin sellaisiin yrityksiin nähden, jotka tarjoavat säästö- ja investointimahdollisuuksia.

1.3   Kilpailun vääristyminen ja vaikutukset sopimuspuolten väliseen kauppaan

| (172) | Toimenpiteellä lujitetaan Íslandsbankin asemaa sen Islannissa tai muissa ETA-valtioissa sijaitseviin kilpailijoihin (tai mahdollisiin kilpailijoihin) nähden. Kuten edellä on esitetty, Íslandsbanki toimii aktiivisesti rahoitusmarkkinoilla, jotka ovat avoimet kansainväliselle kilpailulle Euroopan talousalueella. Vaikka Islannin rahoitusmarkkinat ovat tällä hetkellä melko eristäytyneet etenkin pääomaliikkeiden rajoitusten vuoksi, rajat ylittävää kauppaa harjoitetaan edelleen (ja sen harjoittaminen on mahdollista), ja se lisääntyy heti, kun pääomaliikkeiden rajoitukset puretaan. Siksi on katsottava, että kaikki nyt tarkasteltavat toimenpiteet vääristävät kilpailua ja vaikuttavat ETA-sopimuksen sopimuspuolten väliseen kauppaan (79). |
| --- | --- |

(172)

Toimenpiteellä lujitetaan Íslandsbankin asemaa sen Islannissa tai muissa ETA-valtioissa sijaitseviin kilpailijoihin (tai mahdollisiin kilpailijoihin) nähden. Kuten edellä on esitetty, Íslandsbanki toimii aktiivisesti rahoitusmarkkinoilla, jotka ovat avoimet kansainväliselle kilpailulle Euroopan talousalueella. Vaikka Islannin rahoitusmarkkinat ovat tällä hetkellä melko eristäytyneet etenkin pääomaliikkeiden rajoitusten vuoksi, rajat ylittävää kauppaa harjoitetaan edelleen (ja sen harjoittaminen on mahdollista), ja se lisääntyy heti, kun pääomaliikkeiden rajoitukset puretaan. Siksi on katsottava, että kaikki nyt tarkasteltavat toimenpiteet vääristävät kilpailua ja vaikuttavat ETA-sopimuksen sopimuspuolten väliseen kauppaan (79).

1.4   Päätelmä

| (173) | Valvontaviranomainen katsoo siten, että Islannin valtion toteuttamia toimenpiteitä uuden pankin pääomittamiseksi, likviditeettisopimusta, talletussuojaa ja Straumuria koskevaa sopimusta on pidettävä ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna valtiontukena. Valvontaviranomainen palauttaa mieleen, että se teki Byriä koskevissa päätöksissä saman päätelmän Byrin yhteydessä toteutetuista pääomasijoitustoimenpiteistä. |
| --- | --- |

(173)

Valvontaviranomainen katsoo siten, että Islannin valtion toteuttamia toimenpiteitä uuden pankin pääomittamiseksi, likviditeettisopimusta, talletussuojaa ja Straumuria koskevaa sopimusta on pidettävä ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna valtiontukena. Valvontaviranomainen palauttaa mieleen, että se teki Byriä koskevissa päätöksissä saman päätelmän Byrin yhteydessä toteutetuista pääomasijoitustoimenpiteistä.

2.   MENETTELYVAATIMUKSET

| (174) | Valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 3 kohdassa todetaan seuraavaa: ”EFTAn valvontaviranomaiselle on annettava tieto tuen myöntämistä koskevasta suunnitelmasta niin ajoissa, että se voi esittää huomautuksensa – –. Valtio, jota asia koskee, ei saa toteuttaa ehdottamiaan toimenpiteitä ennen kuin menettelyssä on annettu lopullinen päätös.” |
| --- | --- |

(174)

Valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 3 kohdassa todetaan seuraavaa: ”EFTAn valvontaviranomaiselle on annettava tieto tuen myöntämistä koskevasta suunnitelmasta niin ajoissa, että se voi esittää huomautuksensa – –. Valtio, jota asia koskee, ei saa toteuttaa ehdottamiaan toimenpiteitä ennen kuin menettelyssä on annettu lopullinen päätös.”

| (175) | Islannin viranomaiset eivät ilmoittaneet valvontaviranomaiselle menettelyn aloittamista koskevan päätöksen kattamista tukitoimenpiteistä ennen niiden täytäntöönpanoa. Valvontaviranomainen katsoo siten, että Islannin viranomaiset eivät ole noudattaneet pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 3 kohdan mukaisia sitoumuksiaan. Siksi tukitoimenpiteiden hyväksyminen oli laitonta. |
| --- | --- |

(175)

Islannin viranomaiset eivät ilmoittaneet valvontaviranomaiselle menettelyn aloittamista koskevan päätöksen kattamista tukitoimenpiteistä ennen niiden täytäntöönpanoa. Valvontaviranomainen katsoo siten, että Islannin viranomaiset eivät ole noudattaneet pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 3 kohdan mukaisia sitoumuksiaan. Siksi tukitoimenpiteiden hyväksyminen oli laitonta.

3.   TUEN SÄÄNTÖJENMUKAISUUS

| (176) | Valvontaviranomainen esittää alustavana huomautuksena, että vaikka Íslandsbanki on uusi oikeushenkilö, joka perustettiin vuonna 2008, se on — kotimaan toimintojen näkökulmasta — selvästi Glitnirin taloudellinen seuraaja siinä mielessä, että näiden kahden yrityksen välillä on taloudellinen jatkuvuus. Koska Íslandsbankin vuoden 2008 syksystä lähtien toteuttamat taloudelliset toimet eivät olisi voineet jatkua ilman tukea, valvontaviranomainen pitää pankkia vaikeuksissa olevana yrityksenä. |
| --- | --- |

(176)

Valvontaviranomainen esittää alustavana huomautuksena, että vaikka Íslandsbanki on uusi oikeushenkilö, joka perustettiin vuonna 2008, se on — kotimaan toimintojen näkökulmasta — selvästi Glitnirin taloudellinen seuraaja siinä mielessä, että näiden kahden yrityksen välillä on taloudellinen jatkuvuus. Koska Íslandsbankin vuoden 2008 syksystä lähtien toteuttamat taloudelliset toimet eivät olisi voineet jatkua ilman tukea, valvontaviranomainen pitää pankkia vaikeuksissa olevana yrityksenä.

| (177) | Lisäksi arvioitavana olevat toimenpiteet ovat samanaikaisesti pelastamis- ja rakenneuudistustoimenpiteitä. Kuten menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä todetaan, valvontaviranomainen olisi todennäköisesti hyväksynyt toimenpiteet väliaikaisesti sääntöjenmukaisiksi pelastamistoimenpiteiksi, jos niistä olisi ilmoitettu ennen niiden täytäntöönpanoa, ja sen jälkeen esittänyt niistä lopullisen näkemyksensä rakenneuudistussuunnitelman pohjalta. Koska ilmoitusta ei kuitenkaan toimitettu oikea-aikaisesti, valvontaviranomainen aloitti muodollisen tutkintamenettelyn ja pyysi toimittamaan rakenneuudistussuunnitelman. Kuten edellä on esitetty, näiden toimenpiteiden lopullinen sääntöjenmukaisuus määräytyy sen perusteella, täyttääkö rakenneuudistussuunnitelma valvontaviranomaisen vahvistamat, vaikeuksissa olevien yritysten valtiontukea koskevien suuntaviivojen vaatimukset. |
| --- | --- |

(177)

Lisäksi arvioitavana olevat toimenpiteet ovat samanaikaisesti pelastamis- ja rakenneuudistustoimenpiteitä. Kuten menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä todetaan, valvontaviranomainen olisi todennäköisesti hyväksynyt toimenpiteet väliaikaisesti sääntöjenmukaisiksi pelastamistoimenpiteiksi, jos niistä olisi ilmoitettu ennen niiden täytäntöönpanoa, ja sen jälkeen esittänyt niistä lopullisen näkemyksensä rakenneuudistussuunnitelman pohjalta. Koska ilmoitusta ei kuitenkaan toimitettu oikea-aikaisesti, valvontaviranomainen aloitti muodollisen tutkintamenettelyn ja pyysi toimittamaan rakenneuudistussuunnitelman. Kuten edellä on esitetty, näiden toimenpiteiden lopullinen sääntöjenmukaisuus määräytyy sen perusteella, täyttääkö rakenneuudistussuunnitelma valvontaviranomaisen vahvistamat, vaikeuksissa olevien yritysten valtiontukea koskevien suuntaviivojen vaatimukset.

3.1   Sääntöjenmukaisuuden arvioinnin oikeusperusta: ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohta ja valvontaviranomaisen rakenneuudistustoimenpiteitä koskevat suuntaviivat

| (178) | Vaikka Íslandsbankin kaltaisille vaikeuksissa oleville yrityksille annettavaa valtiontukea arvioidaan yleensä ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella, valvontaviranomainen voi sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla sallia valtiontuen ”EY:n jäsenvaltion tai EFTA-valtion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseksi”. Kuten pankkisuuntaviivojen (80) 8 kohdassa todetaan, valvontaviranomainen vahvistaa oikeuskäytännön ja komission päätöksentekokäytännön mukaisesti, että ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohta edellyttää, että EFTA-valtion taloudessa olevaa vakavaa häiriötä tulkitaan suppeasti. |
| --- | --- |

(178)

Vaikka Íslandsbankin kaltaisille vaikeuksissa oleville yrityksille annettavaa valtiontukea arvioidaan yleensä ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella, valvontaviranomainen voi sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla sallia valtiontuen ”EY:n jäsenvaltion tai EFTA-valtion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseksi”. Kuten pankkisuuntaviivojen (80) 8 kohdassa todetaan, valvontaviranomainen vahvistaa oikeuskäytännön ja komission päätöksentekokäytännön mukaisesti, että ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohta edellyttää, että EFTA-valtion taloudessa olevaa vakavaa häiriötä tulkitaan suppeasti.

| (179) | Kuten edellä on kuvailtu yksityiskohtaisesti, Islannin viranomaiset ovat todenneet, että Islannin rahoitusjärjestelmä ajautui lokakuussa 2008 systeemiseen kriisiin, joka johti sen suurten pankkien ja säästöpankkien kaatumiseen muutamien päivien aikana. Kaatuneiden rahoituslaitosten yhteenlaskettu markkinaosuus oli yli 90 prosenttia useimmilla Islannin rahoitusmarkkinasegmenteillä. Vaikeuksia lisäsi luottamuksen romahtaminen maan valuuttaan. Islannin reaalitalous on kärsinyt vakavasti finanssikriisistä. Kriisin alkamisesta on kulunut yli kolme vuotta, mutta Islannin rahoitusjärjestelmä on edelleen sekaisin. Vaikka tilanne on helpottunut merkittävästi vuodesta 2008, on ilmeistä, että kun toimenpiteet toteutettiin, niillä oli tarkoitus korjata vakava häiriö Islannin taloudessa. |
| --- | --- |

(179)

Kuten edellä on kuvailtu yksityiskohtaisesti, Islannin viranomaiset ovat todenneet, että Islannin rahoitusjärjestelmä ajautui lokakuussa 2008 systeemiseen kriisiin, joka johti sen suurten pankkien ja säästöpankkien kaatumiseen muutamien päivien aikana. Kaatuneiden rahoituslaitosten yhteenlaskettu markkinaosuus oli yli 90 prosenttia useimmilla Islannin rahoitusmarkkinasegmenteillä. Vaikeuksia lisäsi luottamuksen romahtaminen maan valuuttaan. Islannin reaalitalous on kärsinyt vakavasti finanssikriisistä. Kriisin alkamisesta on kulunut yli kolme vuotta, mutta Islannin rahoitusjärjestelmä on edelleen sekaisin. Vaikka tilanne on helpottunut merkittävästi vuodesta 2008, on ilmeistä, että kun toimenpiteet toteutettiin, niillä oli tarkoitus korjata vakava häiriö Islannin taloudessa.

| (180) | Näin ollen katsotaan, että ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohtaa sovelletaan tähän tapaukseen. |
| --- | --- |

(180)

Näin ollen katsotaan, että ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohtaa sovelletaan tähän tapaukseen.

Rakenneuudistustoimenpiteitä koskevan tiedonannon soveltaminen

| (181) | Valvontaviranomaisen valtiontuen suuntaviivoissa elinkelpoisuuden palauttamisesta ja rahoitusalalla tämänhetkisessä kriisissä toteutettujen rakenneuudistustoimenpiteiden arvioinnista valtiontukisääntöjen perusteella (81), jäljempänä ’rakenneuudistustoimenpiteitä koskevat suuntaviivat’, esitetään rahoituslaitosten rakenneuudistukseen tämänhetkisessä kriisissä sovellettavat valtiontukisäännöt. Rakenneuudistustoimenpiteitä koskevien suuntaviivojen mukaan tämänhetkisessä finanssikriisissä rahoituslaitoksen rakenneuudistuksen on täytettävä jäljempänä esitetyt vaatimukset, jotta se olisi ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukainen:






  i) | Sen seurauksena pankin elinkelpoisuus palautetaan. |
| --- | --- | --- |

(181)

Valvontaviranomaisen valtiontuen suuntaviivoissa elinkelpoisuuden palauttamisesta ja rahoitusalalla tämänhetkisessä kriisissä toteutettujen rakenneuudistustoimenpiteiden arvioinnista valtiontukisääntöjen perusteella (81), jäljempänä ’rakenneuudistustoimenpiteitä koskevat suuntaviivat’, esitetään rahoituslaitosten rakenneuudistukseen tämänhetkisessä kriisissä sovellettavat valtiontukisäännöt. Rakenneuudistustoimenpiteitä koskevien suuntaviivojen mukaan tämänhetkisessä finanssikriisissä rahoituslaitoksen rakenneuudistuksen on täytettävä jäljempänä esitetyt vaatimukset, jotta se olisi ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukainen:

i)

Sen seurauksena pankin elinkelpoisuus palautetaan.

| ii) | Tuensaajan oma osallistuminen on riittävää (vastuunjako). |
| --- | --- |

ii)

Tuensaajan oma osallistuminen on riittävää (vastuunjako).

| iii) | Se sisältää riittävästi toimenpiteitä, joilla rajoitetaan kilpailun vääristymistä. |
| --- | --- |

iii)

Se sisältää riittävästi toimenpiteitä, joilla rajoitetaan kilpailun vääristymistä.

| (182) | Valvontaviranomainen arvioi siten jäljempänä Íslandsbankia koskevan rakenneuudistussuunnitelman pohjalta, jossa otetaan huomioon myös Byrin hankinta, täyttyvätkö nämä vaatimukset ja ovatko edellä kuvaillut ja valvontaviranomaisen Byriä koskevassa päätöksessä yksilöimät tukitoimenpiteet vaatimustenmukaista rakenneuudistustukea. |
| --- | --- |

(182)

Valvontaviranomainen arvioi siten jäljempänä Íslandsbankia koskevan rakenneuudistussuunnitelman pohjalta, jossa otetaan huomioon myös Byrin hankinta, täyttyvätkö nämä vaatimukset ja ovatko edellä kuvaillut ja valvontaviranomaisen Byriä koskevassa päätöksessä yksilöimät tukitoimenpiteet vaatimustenmukaista rakenneuudistustukea.

3.2   Elinkelpoisuuden palauttaminen

| (183) | Tällaisen tuen ensisijaisena tavoitteena on rakenneuudistustuen saajan pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen, ja tuen sääntöjenmukaisuuden määrittämisessä yksi tärkeä näkökohta on sen arvioiminen, saavutetaanko tämä rakenneuudistustuella. |
| --- | --- |

(183)

Tällaisen tuen ensisijaisena tavoitteena on rakenneuudistustuen saajan pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen, ja tuen sääntöjenmukaisuuden määrittämisessä yksi tärkeä näkökohta on sen arvioiminen, saavutetaanko tämä rakenneuudistustuella.

| (184) | Kuten edellä esitetään, vuoden 2008 syksyllä alkanut Islannin talouden myllerrys, pääomaliikkeiden rajoitusten kaltaiset epätavalliset toimenpiteet, sääntely-ympäristön kehittyminen ja makrotaloudellinen näkymä, joka viimeaikaisesta vakautumisesta huolimatta on edelleen jokseenkin epävarma, etenkin kun otetaan huomioon euroalueen nykyiset ongelmat, tekevät elinkelpoisen pankkitoiminnan harjoittamisen ja sen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden varmistamisen haastavaksi. Valvontaviranomainen korostaa heti alkuun, että tämä näkökulma on pidettävä mielessä jäljempänä esitetyssä arvioinnissa. |
| --- | --- |

(184)

Kuten edellä esitetään, vuoden 2008 syksyllä alkanut Islannin talouden myllerrys, pääomaliikkeiden rajoitusten kaltaiset epätavalliset toimenpiteet, sääntely-ympäristön kehittyminen ja makrotaloudellinen näkymä, joka viimeaikaisesta vakautumisesta huolimatta on edelleen jokseenkin epävarma, etenkin kun otetaan huomioon euroalueen nykyiset ongelmat, tekevät elinkelpoisen pankkitoiminnan harjoittamisen ja sen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden varmistamisen haastavaksi. Valvontaviranomainen korostaa heti alkuun, että tämä näkökulma on pidettävä mielessä jäljempänä esitetyssä arvioinnissa.

| (185) | Rakenneuudistusta koskevien suuntaviivojen 2 jaksossa todetaan, että ETA-valtion on esitettävä kattava ja yksityiskohtainen rakenneuudistussuunnitelma, joka sisältää täydelliset tiedot liiketoimintamallista ja jolla palautetaan pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuus. Rakenneuudistusta koskevien suuntaviivojen 10 kohdassa vaaditaan, että rakenneuudistussuunnitelmassa on määritettävä pankin vaikeuksien syyt ja pankin omat heikkoudet sekä selostettava, miten ehdotetuilla rakenneuudistustoimenpiteillä ratkaistaan pankin ongelmat. |
| --- | --- |

(185)

Rakenneuudistusta koskevien suuntaviivojen 2 jaksossa todetaan, että ETA-valtion on esitettävä kattava ja yksityiskohtainen rakenneuudistussuunnitelma, joka sisältää täydelliset tiedot liiketoimintamallista ja jolla palautetaan pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuus. Rakenneuudistusta koskevien suuntaviivojen 10 kohdassa vaaditaan, että rakenneuudistussuunnitelmassa on määritettävä pankin vaikeuksien syyt ja pankin omat heikkoudet sekä selostettava, miten ehdotetuilla rakenneuudistustoimenpiteillä ratkaistaan pankin ongelmat.

| (186) | Edellä kuvaillut Íslandsbankin vaikeudet on määritelty sekä rakenneuudistussuunnitelmassa että tutkintakomitean raportissa. Mainitussa raportissa yksilöidyt, pankkiin liittyvät tärkeimmät syyt olivat liiallinen ja kestämätön laajentuminen, pankin omistajien velkaantuminen, riskien keskittyminen, heikko oma pääoma ja pankkien koko verrattuna Islannin talouteen. Glitnir oli lisäksi laajentanut toimintaansa LBO-kauppoihin (82) ja Islannin ulkopuolisille liikekiinteistömarkkinoille. Lisäksi se luotti ensisijaisesti lyhyen aikavälin tukkurahoitukseen ja otti suuren riskin lainatessaan omistajilleen, ja pankilla oli suuria yksittäisiä riskikeskittymiä. |
| --- | --- |

(186)

Edellä kuvaillut Íslandsbankin vaikeudet on määritelty sekä rakenneuudistussuunnitelmassa että tutkintakomitean raportissa. Mainitussa raportissa yksilöidyt, pankkiin liittyvät tärkeimmät syyt olivat liiallinen ja kestämätön laajentuminen, pankin omistajien velkaantuminen, riskien keskittyminen, heikko oma pääoma ja pankkien koko verrattuna Islannin talouteen. Glitnir oli lisäksi laajentanut toimintaansa LBO-kauppoihin (82) ja Islannin ulkopuolisille liikekiinteistömarkkinoille. Lisäksi se luotti ensisijaisesti lyhyen aikavälin tukkurahoitukseen ja otti suuren riskin lainatessaan omistajilleen, ja pankilla oli suuria yksittäisiä riskikeskittymiä.

Lakisääteiset elinkelpoisuuden palauttamistoimenpiteet

| (187) | Vaikka Íslandsbankin rakenneuudistussuunnitelmassa tarkastellaan pankin useita edellä yksilöityjä heikkouksia, valvontaviranomainen katsoo, että Glitnirin kaatuminen ja Islannin rahoitusalan romahtaminen johtuivat myös muutamasta muusta Islannille ominaisesta tekijästä, jotka liittyvät sen pieneen kokoon ja tutkintakomitean korostamiin puutteisiin sääntelyssä ja valvonnassa. Kuten minkään islantilaisen pankin myöskään Íslandsbankin pitkän aikavälin elinkelpoisuus ei siten riipu yksinomaan pankin tasolla toteutetuista toimenpiteistä vaan myös siitä, onko valvontaan ja sääntelyyn liittyvät puutteet korjattu. |
| --- | --- |

(187)

Vaikka Íslandsbankin rakenneuudistussuunnitelmassa tarkastellaan pankin useita edellä yksilöityjä heikkouksia, valvontaviranomainen katsoo, että Glitnirin kaatuminen ja Islannin rahoitusalan romahtaminen johtuivat myös muutamasta muusta Islannille ominaisesta tekijästä, jotka liittyvät sen pieneen kokoon ja tutkintakomitean korostamiin puutteisiin sääntelyssä ja valvonnassa. Kuten minkään islantilaisen pankin myöskään Íslandsbankin pitkän aikavälin elinkelpoisuus ei siten riipu yksinomaan pankin tasolla toteutetuista toimenpiteistä vaan myös siitä, onko valvontaan ja sääntelyyn liittyvät puutteet korjattu.

| (188) | Valvontaviranomainen on tältä osin tyytyväinen Islannin viranomaisten sääntely- ja valvontakehykseen tekemiin muutoksiin, jotka on esitetty liitteessä. |
| --- | --- |

(188)

Valvontaviranomainen on tältä osin tyytyväinen Islannin viranomaisten sääntely- ja valvontakehykseen tekemiin muutoksiin, jotka on esitetty liitteessä.

| (189) | Ensinnäkin FME:n valtaa ja toimivaltuuksia on lisätty muun muassa antamalla sille uusia velvoitteita suurten yksittäisten vastuiden ja niihin liittyvien riskien alalla, ja valvontaviranomainen katsoo, että tällä puututaan yhteen rahoitusalan romahdukseen johtaneista tekijöistä. |
| --- | --- |

(189)

Ensinnäkin FME:n valtaa ja toimivaltuuksia on lisätty muun muassa antamalla sille uusia velvoitteita suurten yksittäisten vastuiden ja niihin liittyvien riskien alalla, ja valvontaviranomainen katsoo, että tällä puututaan yhteen rahoitusalan romahdukseen johtaneista tekijöistä.

| (190) | Toiseksi vakavaraisuussuhdetta koskevilla väliaikaisilla tiukoilla vaatimuksilla ja muutamilla vakuuksien käyttöä koskevilla säännöillä, etenkin kiellolla, joka koskee lainan myöntämistä omiin osuuksiin perustuvaa vakuutta vastaan, pyritään varmistamaan, ettei Islannin pankkien heikko pääomatilanne enää toistu. Valvontaviranomainen katsoo, että näillä toimenpiteillä edistetään islantilaisten pankkien kestokykyä. |
| --- | --- |

(190)

Toiseksi vakavaraisuussuhdetta koskevilla väliaikaisilla tiukoilla vaatimuksilla ja muutamilla vakuuksien käyttöä koskevilla säännöillä, etenkin kiellolla, joka koskee lainan myöntämistä omiin osuuksiin perustuvaa vakuutta vastaan, pyritään varmistamaan, ettei Islannin pankkien heikko pääomatilanne enää toistu. Valvontaviranomainen katsoo, että näillä toimenpiteillä edistetään islantilaisten pankkien kestokykyä.

| (191) | Kolmanneksi on toteutettu useita toimenpiteitä, jotka liittyvät johtajien ja johtokunnan jäsenten kelpoisuuteen ja heidän palkkioihinsa. Lisäksi etuyhteydessä oleville osapuolille (kuten omistajille) annettaviin lainoihin sovellettavia sääntöjä on tiukennettu, ja FME voi nyt kieltää pankeilta tietyt toiminnot, jos se katsoo sen perustelluksi. Myös ulkoisia ja sisäisiä kirjanpitosääntöjä on muutettu, esimerkiksi aikaa, jonka ulkoinen kirjanpitäjä voi työskennellä samalle pankille, on lyhennetty. Valvontaviranomainen panee tyytyväisenä merkille, että näillä toimenpiteillä pyritään estämään tapahtumien toistuminen omistajien ja johdon tasolla. Toimenpiteillä parannetaan myös riskien ulkoista seurantaa, ja näillä molemmilla vähennetään pankkien elinkelpoisuuden uhkia. |
| --- | --- |

(191)

Kolmanneksi on toteutettu useita toimenpiteitä, jotka liittyvät johtajien ja johtokunnan jäsenten kelpoisuuteen ja heidän palkkioihinsa. Lisäksi etuyhteydessä oleville osapuolille (kuten omistajille) annettaviin lainoihin sovellettavia sääntöjä on tiukennettu, ja FME voi nyt kieltää pankeilta tietyt toiminnot, jos se katsoo sen perustelluksi. Myös ulkoisia ja sisäisiä kirjanpitosääntöjä on muutettu, esimerkiksi aikaa, jonka ulkoinen kirjanpitäjä voi työskennellä samalle pankille, on lyhennetty. Valvontaviranomainen panee tyytyväisenä merkille, että näillä toimenpiteillä pyritään estämään tapahtumien toistuminen omistajien ja johdon tasolla. Toimenpiteillä parannetaan myös riskien ulkoista seurantaa, ja näillä molemmilla vähennetään pankkien elinkelpoisuuden uhkia.

| (192) | Neljänneksi edellä mainittuun FME:lle annettuun mahdollisuuteen rajoittaa pankkien toimintoja on Islannin viranomaisten mukaan vaikuttanut islantilaisten liikepankkien mittava talletusten vastaanotto ennen kriisiä, sillä se on vähintäänkin nopeuttanut niiden kaatumista. Lisäksi valvontaviranomainen katsoo, että myös maksuvalmiutta ja valuuttatasapainoa koskevilla uusilla säännöillä (83) rajoitetaan pankkien mahdollisuutta houkutella kohtuuttoman suuria ulkomaisia talletuksia, jos ne tekevät pankin toiminnasta epävakaan ja haavoittuvan valuuttakurssiin ja likviditeettiin liittyville riskeille. Valvontaviranomainen on tyytyväinen siihen, että Islannin viranomaiset ovat ryhtyneet toimiin korjatakseen tämän sääntelyyn liittyvän puutteen. |
| --- | --- |

(192)

Neljänneksi edellä mainittuun FME:lle annettuun mahdollisuuteen rajoittaa pankkien toimintoja on Islannin viranomaisten mukaan vaikuttanut islantilaisten liikepankkien mittava talletusten vastaanotto ennen kriisiä, sillä se on vähintäänkin nopeuttanut niiden kaatumista. Lisäksi valvontaviranomainen katsoo, että myös maksuvalmiutta ja valuuttatasapainoa koskevilla uusilla säännöillä (83) rajoitetaan pankkien mahdollisuutta houkutella kohtuuttoman suuria ulkomaisia talletuksia, jos ne tekevät pankin toiminnasta epävakaan ja haavoittuvan valuuttakurssiin ja likviditeettiin liittyville riskeille. Valvontaviranomainen on tyytyväinen siihen, että Islannin viranomaiset ovat ryhtyneet toimiin korjatakseen tämän sääntelyyn liittyvän puutteen.

Íslandsbankin rakenneuudistussuunnitelma

| (193) | Kun tarkastellaan pankin rakenneuudistussuunnitelmaa ja sen toteuttamia toimenpiteitä, Íslandsbanki on muuttanut pankkimalliaan perinteisemmäksi ja keskittyy nyt ydinvahvuuteensa (kotimaan pankkitoimintaan sekä kala- ja äyriäisruokien ja geotermisen energian aloihin), jonka rahoitus perustuu ensisijaisesti asiakkaiden talletuksiin. |
| --- | --- |

(193)

Kun tarkastellaan pankin rakenneuudistussuunnitelmaa ja sen toteuttamia toimenpiteitä, Íslandsbanki on muuttanut pankkimalliaan perinteisemmäksi ja keskittyy nyt ydinvahvuuteensa (kotimaan pankkitoimintaan sekä kala- ja äyriäisruokien ja geotermisen energian aloihin), jonka rahoitus perustuu ensisijaisesti asiakkaiden talletuksiin.

| (194) | Talletusten ja lainojen suhde pienentyy edelleen noin 80 prosentista [...] prosenttiin rakenneuudistusvaiheen lopussa [...]. |
| --- | --- |

(194)

Talletusten ja lainojen suhde pienentyy edelleen noin 80 prosentista [...] prosenttiin rakenneuudistusvaiheen lopussa [...].

| (195) | Lisäksi, kuten edellä on esitetty, Íslandsbanki oli — Glitniriin verrattuna — perustamisestaan lähtien selvästi vähemmän velkaantunut, ja koska valtaosa tukkumarkkinoiden veloista säilyi Glitnirin pesän omaisuutena, rakenneuudistussuunnitelman mukaan sen on turvauduttava kattamattomien velkojen jälleenrahoituksessa vain hyvin vähäisessä määrin kansainvälisiin markkinoihin. |
| --- | --- |

(195)

Lisäksi, kuten edellä on esitetty, Íslandsbanki oli — Glitniriin verrattuna — perustamisestaan lähtien selvästi vähemmän velkaantunut, ja koska valtaosa tukkumarkkinoiden veloista säilyi Glitnirin pesän omaisuutena, rakenneuudistussuunnitelman mukaan sen on turvauduttava kattamattomien velkojen jälleenrahoituksessa vain hyvin vähäisessä määrin kansainvälisiin markkinoihin.

| (196) | Turvautuminen jälleenrahoituksen tukkumarkkinoihin onkin osoittautunut yhdeksi tärkeäksi syyksi Glitnirin kaatumiselle. Íslandsbankin rahoitus on perustunut toistaiseksi enimmäkseen talletuksiin ja omaan pääomaan, mutta rakenneuudistussuunnitelmassa talletusten osuutta on vähennetty hieman 80 prosentista [...] prosenttiin kokonaisveloista, [...]. Íslandsbanki aikoo hyvittää tämän vähennyksen laskemalla kotimaan markkinoilla liikkeeseen katettuja joukkovelkakirjoja. Se on jo onnistuneesti laskenut katettuja joukkovelkakirjoja liikkeeseen 4 miljardin Islannin kruunun arvosta joulukuussa 2011, ja [...]. |
| --- | --- |

(196)

Turvautuminen jälleenrahoituksen tukkumarkkinoihin onkin osoittautunut yhdeksi tärkeäksi syyksi Glitnirin kaatumiselle. Íslandsbankin rahoitus on perustunut toistaiseksi enimmäkseen talletuksiin ja omaan pääomaan, mutta rakenneuudistussuunnitelmassa talletusten osuutta on vähennetty hieman 80 prosentista [...] prosenttiin kokonaisveloista, [...]. Íslandsbanki aikoo hyvittää tämän vähennyksen laskemalla kotimaan markkinoilla liikkeeseen katettuja joukkovelkakirjoja. Se on jo onnistuneesti laskenut katettuja joukkovelkakirjoja liikkeeseen 4 miljardin Islannin kruunun arvosta joulukuussa 2011, ja [...].

| (197) | [...]. Íslandsbanki katsoo, että sijoittajien nykyinen vähäinen kiinnostus vakuudettomiin islantilaisiin arvopapereihin voi lisääntyä, kun rajoittamaton talletussuoja poistetaan. Valvontaviranomainen katsoo, että Islannin viranomaisten toimittamien tietojen perusteella pankin rahoitustilanne vaikuttaa terveeltä ennen rakenneuudistusvaiheen loppua. Kun otetaan huomioon epävarmuudet, jotka liittyvät talletussuojaan ja pääomaliikkeiden rajoituksiin sekä (valtion) velkamarkkinoiden kehittymiseen tulevaisuudessa, se ei pysty päättelemään, toteutuuko Íslandsbankin rahoitusstrategia suunnitellusti pitkällä aikavälillä. Koska rakenneuudistusvaiheen rahoitus on voimakkaasti riippuvainen talletuksista ja katetuista joukkovelkakirjoista ja koska tämäntyyppisten lainojen osuus taseessa on suuri, valvontaviranomainen katsoo, että pienet mukautukset, joita on ehkä tehtävä myöhemmin rahoitusstrategiaan, eivät uhkaa pankin elinkelpoisuutta. |
| --- | --- |

(197)

[...]. Íslandsbanki katsoo, että sijoittajien nykyinen vähäinen kiinnostus vakuudettomiin islantilaisiin arvopapereihin voi lisääntyä, kun rajoittamaton talletussuoja poistetaan. Valvontaviranomainen katsoo, että Islannin viranomaisten toimittamien tietojen perusteella pankin rahoitustilanne vaikuttaa terveeltä ennen rakenneuudistusvaiheen loppua. Kun otetaan huomioon epävarmuudet, jotka liittyvät talletussuojaan ja pääomaliikkeiden rajoituksiin sekä (valtion) velkamarkkinoiden kehittymiseen tulevaisuudessa, se ei pysty päättelemään, toteutuuko Íslandsbankin rahoitusstrategia suunnitellusti pitkällä aikavälillä. Koska rakenneuudistusvaiheen rahoitus on voimakkaasti riippuvainen talletuksista ja katetuista joukkovelkakirjoista ja koska tämäntyyppisten lainojen osuus taseessa on suuri, valvontaviranomainen katsoo, että pienet mukautukset, joita on ehkä tehtävä myöhemmin rahoitusstrategiaan, eivät uhkaa pankin elinkelpoisuutta.

| (198) | Tarkasteltaessa taseen vastaavaa-puolta, joka on kaikkein riskialtein, myös kansainväliset saamiset — kuten ulkomaiset liikekiinteistöarvopaperit — säilyivät Glitnirin pesässä. Tämän seurauksena tase on pienentynyt 85 prosenttia. Siten on korjattu yksi Glitnirin liiketoimintamallin suuri heikkous — riippuvuus riskialttiista kansainvälisistä saamisista ilman asianmukaista riskienarviointia ja vähäiset markkinoita koskevat tiedot. Valvontaviranomainen on tyytyväinen siihen, että rakenneuudistussuunnitelman mukaan pankki ei osallistu vastaavanlaisiin liiketoimiin tulevaisuudessa vaan keskittyy perinteiseen ydinliiketoimintaansa. |
| --- | --- |

(198)

Tarkasteltaessa taseen vastaavaa-puolta, joka on kaikkein riskialtein, myös kansainväliset saamiset — kuten ulkomaiset liikekiinteistöarvopaperit — säilyivät Glitnirin pesässä. Tämän seurauksena tase on pienentynyt 85 prosenttia. Siten on korjattu yksi Glitnirin liiketoimintamallin suuri heikkous — riippuvuus riskialttiista kansainvälisistä saamisista ilman asianmukaista riskienarviointia ja vähäiset markkinoita koskevat tiedot. Valvontaviranomainen on tyytyväinen siihen, että rakenneuudistussuunnitelman mukaan pankki ei osallistu vastaavanlaisiin liiketoimiin tulevaisuudessa vaan keskittyy perinteiseen ydinliiketoimintaansa.

| (199) | Pankki on selvästikin kasvanut perustamisensa jälkeen etenkin Byrin hankinnan vuoksi. Rakenneuudistussuunnitelman mukaan tällä ei kuitenkaan ole suurta vaikutusta Íslandsbankin liiketoimintamalliin, koska Byrillä oli lähinnä samantapaisia kotimaisia varoja kuin Íslandsbankin salkussa. Valvontaviranomainen katsoo joka tapauksessa, että sitoumuksen alaiset luopumiset, joita käsitellään tarkemmin jäljempänä, auttavat Íslandsbankia keskittymään ydinliiketoimintaansa. |
| --- | --- |

(199)

Pankki on selvästikin kasvanut perustamisensa jälkeen etenkin Byrin hankinnan vuoksi. Rakenneuudistussuunnitelman mukaan tällä ei kuitenkaan ole suurta vaikutusta Íslandsbankin liiketoimintamalliin, koska Byrillä oli lähinnä samantapaisia kotimaisia varoja kuin Íslandsbankin salkussa. Valvontaviranomainen katsoo joka tapauksessa, että sitoumuksen alaiset luopumiset, joita käsitellään tarkemmin jäljempänä, auttavat Íslandsbankia keskittymään ydinliiketoimintaansa.

| (200) | Yksi pankin omaisuuserien salkkuun liittyvistä merkittävistä haasteista on edelleen Glitniriltä siirrettyjen lainojen uudelleenjärjestely. Valvontaviranomainen panee tältä osin tyytyväisenä merkille, että rakenneuudistusmenettely on pankin painopisteenä, mistä on osoituksena pankin tekemät lukuisat yleiset ja räätälöidyt ehdotukset ylivelkaantuneille asiakkailleen. Paljon on jo saavutettu, vaikka prosessi ei ole edennyt niin nopeasti kuin alun perin suunniteltiin. Esimerkiksi 8 päivänä helmikuuta 2012 todettiin, että 2 680 yritystä oli käynyt läpi jonkinlaisen rakenneuudistuksen, ja Islannin viranomaisten mukaan ylivoimainen enemmistö niistä pystyi hoitamaan lainansa rakenneuudistuksen jälkeen. |
| --- | --- |

(200)

Yksi pankin omaisuuserien salkkuun liittyvistä merkittävistä haasteista on edelleen Glitniriltä siirrettyjen lainojen uudelleenjärjestely. Valvontaviranomainen panee tältä osin tyytyväisenä merkille, että rakenneuudistusmenettely on pankin painopisteenä, mistä on osoituksena pankin tekemät lukuisat yleiset ja räätälöidyt ehdotukset ylivelkaantuneille asiakkailleen. Paljon on jo saavutettu, vaikka prosessi ei ole edennyt niin nopeasti kuin alun perin suunniteltiin. Esimerkiksi 8 päivänä helmikuuta 2012 todettiin, että 2 680 yritystä oli käynyt läpi jonkinlaisen rakenneuudistuksen, ja Islannin viranomaisten mukaan ylivoimainen enemmistö niistä pystyi hoitamaan lainansa rakenneuudistuksen jälkeen.

| (201) | Valvontaviranomaisen mukaan tämä osoittaa, että Íslandsbankin rakenneuudistusmenetelmät ovat asianmukaisia. ”Uudelleenjärjestelyn kojetaulun” perusteella vaikuttaa lisäksi realistiselta, että pankki voi saavuttaa tavoitteensa ja saada uudelleenjärjestelyn päätökseen yritysten velkojen osalta vuoden 2012 loppuun mennessä ja vähittäisalan velkojen osalta vuoteen 2013 mennessä. Valvontaviranomainen katsoo, että jollei Islannin tai muiden maiden makrotaloudellinen ympäristö kehity odottamattomaan suuntaan, viimeistään rakenneuudistusvaiheen lopussa Íslandsbankilla on suhteellisen terve tase ja hyvin hoidetut lainasalkut. |
| --- | --- |

(201)

Valvontaviranomaisen mukaan tämä osoittaa, että Íslandsbankin rakenneuudistusmenetelmät ovat asianmukaisia. ”Uudelleenjärjestelyn kojetaulun” perusteella vaikuttaa lisäksi realistiselta, että pankki voi saavuttaa tavoitteensa ja saada uudelleenjärjestelyn päätökseen yritysten velkojen osalta vuoden 2012 loppuun mennessä ja vähittäisalan velkojen osalta vuoteen 2013 mennessä. Valvontaviranomainen katsoo, että jollei Islannin tai muiden maiden makrotaloudellinen ympäristö kehity odottamattomaan suuntaan, viimeistään rakenneuudistusvaiheen lopussa Íslandsbankilla on suhteellisen terve tase ja hyvin hoidetut lainasalkut.

| (202) | Kuten edellä on todettu, Glitnirin huono pääomittaminen oli yksi sen kaatumiseen johtaneista tekijöistä. Íslandsbankin rakenneuudistussuunnitelman perusteella voidaan ennustaa, että pankki täyttää hyvin FME:n asettaman 16 prosentin vakavaraisuusastetta koskevan vähimmäisvaatimuksen koko rakenneuudistusvaiheen ajan. Tämä suhdeluku ylittää selvästi tulevan Basel III -säännöstön vaatimuksen, joka on 10,5 prosenttia. Vakavaraisuussuhde ei laske tämän viitearvon alapuolelle myöskään stressiskenaariossa, jonka Íslandsbanki toimitti rakenneuudistussuunnitelman liitteenä olleen tämän vuoden ICAAP-raportin yhteydessä. Rakenneuudistussuunnitelman mukaan Íslandsbanki itse asiassa pienentää vähitellen pääomasuhdettaan kannattavuuden parantamiseksi maksamalla osinkoja (84). Valvontaviranomaisen mielestä on järkevää ja ilahduttavaa, että myös Íslandsbankin toimittamassa stressiskenaariossa, joka näyttää perustuvan herkkiin parametreihin, Íslandsbankille jää yli [...] miljardin Islannin kruunun pääomaylijäämä, joka antaa sille hyvät valmiudet ratkaista odottamattomat vaikeudet edellä kuvaillussa toimintaympäristössä. |
| --- | --- |

(202)

Kuten edellä on todettu, Glitnirin huono pääomittaminen oli yksi sen kaatumiseen johtaneista tekijöistä. Íslandsbankin rakenneuudistussuunnitelman perusteella voidaan ennustaa, että pankki täyttää hyvin FME:n asettaman 16 prosentin vakavaraisuusastetta koskevan vähimmäisvaatimuksen koko rakenneuudistusvaiheen ajan. Tämä suhdeluku ylittää selvästi tulevan Basel III -säännöstön vaatimuksen, joka on 10,5 prosenttia. Vakavaraisuussuhde ei laske tämän viitearvon alapuolelle myöskään stressiskenaariossa, jonka Íslandsbanki toimitti rakenneuudistussuunnitelman liitteenä olleen tämän vuoden ICAAP-raportin yhteydessä. Rakenneuudistussuunnitelman mukaan Íslandsbanki itse asiassa pienentää vähitellen pääomasuhdettaan kannattavuuden parantamiseksi maksamalla osinkoja (84). Valvontaviranomaisen mielestä on järkevää ja ilahduttavaa, että myös Íslandsbankin toimittamassa stressiskenaariossa, joka näyttää perustuvan herkkiin parametreihin, Íslandsbankille jää yli [...] miljardin Islannin kruunun pääomaylijäämä, joka antaa sille hyvät valmiudet ratkaista odottamattomat vaikeudet edellä kuvaillussa toimintaympäristössä.

| (203) | Valvontaviranomainen toteaa pankin likviditeettiasemasta, että rakenneuudistussuunnitelman mukaan nykyinen tilanne vaikuttaa riittävän vakaalta, eikä ole mitään viitteitä siitä, että tilanne voisi huonontua merkittävästi rakenneuudistusvaiheen aikana. Valvontaviranomainen katsoo lisäksi, että ICAAP-raportin yhteydessä tehty pankin maksuvalmiussuhdetta koskeva stressitesti, jonka mukaan pankki on valmistautunut hyvin haitallisiin tapahtumiin, viittaa siihen, että Íslandsbankilla on vankka likviditeettiasema. |
| --- | --- |

(203)

Valvontaviranomainen toteaa pankin likviditeettiasemasta, että rakenneuudistussuunnitelman mukaan nykyinen tilanne vaikuttaa riittävän vakaalta, eikä ole mitään viitteitä siitä, että tilanne voisi huonontua merkittävästi rakenneuudistusvaiheen aikana. Valvontaviranomainen katsoo lisäksi, että ICAAP-raportin yhteydessä tehty pankin maksuvalmiussuhdetta koskeva stressitesti, jonka mukaan pankki on valmistautunut hyvin haitallisiin tapahtumiin, viittaa siihen, että Íslandsbankilla on vankka likviditeettiasema.

| (204) | Valvontaviranomainen on tyytyväinen myös edellä kuvailtuihin Íslandsbankin yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmään ja riskienhallintaan tehtyihin muutoksiin, joilla korjataan Glitnirin liiketoimintaan liittyviä heikkouksia sekä edistetään pankin toimintojen objektiivisempaa ja ammattimaisempaa riskinarviointia. |
| --- | --- |

(204)

Valvontaviranomainen on tyytyväinen myös edellä kuvailtuihin Íslandsbankin yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmään ja riskienhallintaan tehtyihin muutoksiin, joilla korjataan Glitnirin liiketoimintaan liittyviä heikkouksia sekä edistetään pankin toimintojen objektiivisempaa ja ammattimaisempaa riskinarviointia.

| (205) | Rakenneuudistustoimenpiteitä koskevissa suuntaviivoissa vahvistetaan kannattavuuden osalta, että rakenneuudistussuunnitelmassa olisi osoitettava, miten pankki aikoo palauttaa mahdollisimman nopeasti pitkän aikavälin elinkelpoisuutensa ilman valtiontukea. Pankin pitäisi etenkin pystyä keräämään omalle pääomalleen riittävää tuottoa ja samalla kattamaan tavanomaisen toimintansa kaikki kustannukset ja noudattamaan asiaa koskevia sääntelyvaatimuksia. Rakenneuudistustoimenpiteitä koskevien suuntaviivojen 13 kohdassa todetaan, että pitkän aikavälin elinkelpoisuus on saavutettu, kun pankki pystyy vastaamaan itse kaikista kustannuksistaan, myös poistoista ja rahoituskuluista, ja sen oman pääoman tuotto on pankin riskiprofiiliin nähden asianmukainen. |
| --- | --- |

(205)

Rakenneuudistustoimenpiteitä koskevissa suuntaviivoissa vahvistetaan kannattavuuden osalta, että rakenneuudistussuunnitelmassa olisi osoitettava, miten pankki aikoo palauttaa mahdollisimman nopeasti pitkän aikavälin elinkelpoisuutensa ilman valtiontukea. Pankin pitäisi etenkin pystyä keräämään omalle pääomalleen riittävää tuottoa ja samalla kattamaan tavanomaisen toimintansa kaikki kustannukset ja noudattamaan asiaa koskevia sääntelyvaatimuksia. Rakenneuudistustoimenpiteitä koskevien suuntaviivojen 13 kohdassa todetaan, että pitkän aikavälin elinkelpoisuus on saavutettu, kun pankki pystyy vastaamaan itse kaikista kustannuksistaan, myös poistoista ja rahoituskuluista, ja sen oman pääoman tuotto on pankin riskiprofiiliin nähden asianmukainen.

| (206) | Valvontaviranomainen muistuttaa tässä yhteydessä yhdestä jo edellä mainitusta seikasta, nimittäin siitä, että Íslandsbankin taloudellinen ympäristö olisi haastava mille tahansa pankille. Valvontaviranomainen on siksi tyytyväinen rakenneuudistussuunnitelmassa ennustettuun kannattavuuteen, joka korkeasta pääomasuhteesta huolimatta on riittävä ja ylittää valtaosin Íslandsbankin omat kannattavuustavoitteet suurimman osan aikaa rakenneuudistusvaiheesta ja sen jälkeen. Vuosina 2009–2014 oman pääoman tuottoaste vaihtelee [...] ja [...] prosentin välillä. Kuten edellä kuvailtiin, [...] vaihtelu johtuu kuitenkin lähinnä poikkeuksellisista tilanteista ja satunnaisista tapahtumista, kuten yhtäältä Glitniriltä siirrettyjen varojen arvotusvoitoista sekä toisaalta korkeimman oikeuden hiljattain antamasta valuuttalainoja koskevasta tuomiosta aiheutuneista arvonalennuksista ja Byrin hankinnasta. Rakenneuudistussuunnitelman mukaan tällaisia satunnaisia tapahtumia ei pitäisi esiintyä enää vuoden 2013 jälkeen, ja vuosina 2014–2016 oman pääoman tuottoasteen odotetaan kasvavan [...] prosentista [...] prosenttiin. Islannin viranomaisten toimittama laskelma, jossa tuloslaskelmasta on poistettu tällaiset satunnaiset erät, osoittaa, että pankki on saanut ja saa edelleen melko vakaita voittoja vuosina 2008–2016. Edellä mainittu Icelandic State Financial Investments -yhtiön (ISFI) raportti näyttäisi tukevan tätä päätelmää. Vaikka ei ole selvää, että selvästä alihinnasta saadut voitot on otettu täysimääräisesti huomioon kyseisissä laskelmissa, valvontaviranomainen toteaa, että vuoden 2013 jälkeen, jolloin alennuksen vaikutuksen pitäisi olla poistunut kokonaan, pankin vuotuinen voitto on rakenneuudistussuunnitelman perusteella [...]–[...] miljardia Islannin kruunua. |
| --- | --- |

(206)

Valvontaviranomainen muistuttaa tässä yhteydessä yhdestä jo edellä mainitusta seikasta, nimittäin siitä, että Íslandsbankin taloudellinen ympäristö olisi haastava mille tahansa pankille. Valvontaviranomainen on siksi tyytyväinen rakenneuudistussuunnitelmassa ennustettuun kannattavuuteen, joka korkeasta pääomasuhteesta huolimatta on riittävä ja ylittää valtaosin Íslandsbankin omat kannattavuustavoitteet suurimman osan aikaa rakenneuudistusvaiheesta ja sen jälkeen. Vuosina 2009–2014 oman pääoman tuottoaste vaihtelee [...] ja [...] prosentin välillä. Kuten edellä kuvailtiin, [...] vaihtelu johtuu kuitenkin lähinnä poikkeuksellisista tilanteista ja satunnaisista tapahtumista, kuten yhtäältä Glitniriltä siirrettyjen varojen arvotusvoitoista sekä toisaalta korkeimman oikeuden hiljattain antamasta valuuttalainoja koskevasta tuomiosta aiheutuneista arvonalennuksista ja Byrin hankinnasta. Rakenneuudistussuunnitelman mukaan tällaisia satunnaisia tapahtumia ei pitäisi esiintyä enää vuoden 2013 jälkeen, ja vuosina 2014–2016 oman pääoman tuottoasteen odotetaan kasvavan [...] prosentista [...] prosenttiin. Islannin viranomaisten toimittama laskelma, jossa tuloslaskelmasta on poistettu tällaiset satunnaiset erät, osoittaa, että pankki on saanut ja saa edelleen melko vakaita voittoja vuosina 2008–2016. Edellä mainittu Icelandic State Financial Investments -yhtiön (ISFI) raportti näyttäisi tukevan tätä päätelmää. Vaikka ei ole selvää, että selvästä alihinnasta saadut voitot on otettu täysimääräisesti huomioon kyseisissä laskelmissa, valvontaviranomainen toteaa, että vuoden 2013 jälkeen, jolloin alennuksen vaikutuksen pitäisi olla poistunut kokonaan, pankin vuotuinen voitto on rakenneuudistussuunnitelman perusteella [...]–[...] miljardia Islannin kruunua.

| (207) | Edellä mainittiin jo joitakin rahoitussuunnittelun merkityksellisimpiä ja yksityiskohtaisempia näkökohtia, joihin rakenneuudistussuunnitelma perustuu, kuten yritys- ja vähittäispankkitoiminnan ydinliiketoimintayksiköistä saatavien tulojen vähentyminen rakenneuudistusvaiheen aikana. Valvontaviranomaisen mukaan tämä johtuu lähinnä alennuksen vaikutusten poistumisesta, ja siinä näkyvät rahoituskustannusten lisääntyminen (joka johtuu vastattavaa-puolen monipuolistumisesta ja pitkillä maksuajoilla myönnettyjen velkojen suuremmasta osuudesta) sekä nettokorkomarginaalin pienentyminen nykyisistä 4,4 prosentista [...] prosenttiin. Valvontaviranomainen katsoo, ettei ole järkevää luottaa kyseisten yksikköjen tulojen lisääntymiseen. Rahoituskustannukset saattavat todellakin hieman lisääntyä (rakenneuudistussuunnitelman mukaan enintään [...] peruspistettä). Korkomarginaalista valvontaviranomainen toteaa, että vaikka se pienentyisi ennakoidusti [...] prosenttiin, se olisi edelleen melko suuri kansainvälisen vertailun perusteella (85). Islannin viranomaisten mukaan marginaali on ollut viime vuosikymmeninä suunnilleen tällä tasolla tai suurempi, mikä johtuu muiden tekijöiden ohella Islannin korkeasta korkotasosta, asuntolainojen pienemmästä osuudesta lainasalkussa ja pankkien pienemmästä koosta. Valvontaviranomainen pitää näitä selityksiä järkevinä ja näin ollen tätä rahoitussuunnittelun näkökohtaa riittävän uskottavana. |
| --- | --- |

(207)

Edellä mainittiin jo joitakin rahoitussuunnittelun merkityksellisimpiä ja yksityiskohtaisempia näkökohtia, joihin rakenneuudistussuunnitelma perustuu, kuten yritys- ja vähittäispankkitoiminnan ydinliiketoimintayksiköistä saatavien tulojen vähentyminen rakenneuudistusvaiheen aikana. Valvontaviranomaisen mukaan tämä johtuu lähinnä alennuksen vaikutusten poistumisesta, ja siinä näkyvät rahoituskustannusten lisääntyminen (joka johtuu vastattavaa-puolen monipuolistumisesta ja pitkillä maksuajoilla myönnettyjen velkojen suuremmasta osuudesta) sekä nettokorkomarginaalin pienentyminen nykyisistä 4,4 prosentista [...] prosenttiin. Valvontaviranomainen katsoo, ettei ole järkevää luottaa kyseisten yksikköjen tulojen lisääntymiseen. Rahoituskustannukset saattavat todellakin hieman lisääntyä (rakenneuudistussuunnitelman mukaan enintään [...] peruspistettä). Korkomarginaalista valvontaviranomainen toteaa, että vaikka se pienentyisi ennakoidusti [...] prosenttiin, se olisi edelleen melko suuri kansainvälisen vertailun perusteella (85). Islannin viranomaisten mukaan marginaali on ollut viime vuosikymmeninä suunnilleen tällä tasolla tai suurempi, mikä johtuu muiden tekijöiden ohella Islannin korkeasta korkotasosta, asuntolainojen pienemmästä osuudesta lainasalkussa ja pankkien pienemmästä koosta. Valvontaviranomainen pitää näitä selityksiä järkevinä ja näin ollen tätä rahoitussuunnittelun näkökohtaa riittävän uskottavana.

| (208) | Rakenneuudistussuunnitelmassa todetaan, että kannattavuuden parantamisessa suuri merkitys on myös lisääntyvillä maksu- ja palkkiotuloilla, joiden ennustetaan lisääntyvän [...] rakenneuudistusvaiheen aikana. Tästä koituisi siinä tapauksessa [...] Islannin kruunun suuruiset voitot vuonna 2016. Islannin viranomaisten mukaan nämä ennusteet ovat uskottavia, koska palkkiotuloja tuottavat liiketoimet, kuten pörssimarkkinoihin liittyvät toimet ja valuuttakauppa, ovat käytännössä pysähtyneet kokonaan romahduksen jälkeen ja pääomaliikkeiden rajoitusten seurauksena. Koska Islannin viranomaisten mielestä on realistista odottaa, että pörssitoiminta lisääntyy merkittävästi, ja koska pääomaliikkeiden rajoitukset on tarkoitus poistaa vuoden 2013 lopussa, valvontaviranomainen ei kuitenkaan kyseenalaista kyseisten lukujen uskottavuutta. |
| --- | --- |

(208)

Rakenneuudistussuunnitelmassa todetaan, että kannattavuuden parantamisessa suuri merkitys on myös lisääntyvillä maksu- ja palkkiotuloilla, joiden ennustetaan lisääntyvän [...] rakenneuudistusvaiheen aikana. Tästä koituisi siinä tapauksessa [...] Islannin kruunun suuruiset voitot vuonna 2016. Islannin viranomaisten mukaan nämä ennusteet ovat uskottavia, koska palkkiotuloja tuottavat liiketoimet, kuten pörssimarkkinoihin liittyvät toimet ja valuuttakauppa, ovat käytännössä pysähtyneet kokonaan romahduksen jälkeen ja pääomaliikkeiden rajoitusten seurauksena. Koska Islannin viranomaisten mielestä on realistista odottaa, että pörssitoiminta lisääntyy merkittävästi, ja koska pääomaliikkeiden rajoitukset on tarkoitus poistaa vuoden 2013 lopussa, valvontaviranomainen ei kuitenkaan kyseenalaista kyseisten lukujen uskottavuutta.

| (209) | Tuloslaskelman ennusteen tulopuolen lisäksi pankki on tehnyt tehokkuuden parantamiseksi ja kustannusten pienentämiseksi useita edellä kuvailtuja aloitteita, joista voidaan mainita esimerkkinä henkilöstön vähentäminen lähes 10 prosentilla, minkä ansiosta kustannus–tuottosuhteen pitäisi pienentyä 75 prosentista [...] prosenttiin vuonna 2014. Valvontaviranomainen suhtautuu myönteisesti näihin toimiin, sillä nykyinen suhde vaikuttaa varsin suurelta kansainvälisessä vertailussa. Valvontaviranomaisen mielestä rakenneuudistussuunnitelman perusteella on uskottavaa, että tämä tavoite voidaan saavuttaa, koska Glitniriltä saadun salkun uudelleenjärjestelyn päätökseen saattamisen ja valvontatyön ennakoidun vähentymisen pitäisi todellakin mahdollistaa henkilöstön määrän vähentäminen, ja pankin toiminnan tehostuminen vaikuttaa edelleen mahdolliselta. |
| --- | --- |

(209)

Tuloslaskelman ennusteen tulopuolen lisäksi pankki on tehnyt tehokkuuden parantamiseksi ja kustannusten pienentämiseksi useita edellä kuvailtuja aloitteita, joista voidaan mainita esimerkkinä henkilöstön vähentäminen lähes 10 prosentilla, minkä ansiosta kustannus–tuottosuhteen pitäisi pienentyä 75 prosentista [...] prosenttiin vuonna 2014. Valvontaviranomainen suhtautuu myönteisesti näihin toimiin, sillä nykyinen suhde vaikuttaa varsin suurelta kansainvälisessä vertailussa. Valvontaviranomaisen mielestä rakenneuudistussuunnitelman perusteella on uskottavaa, että tämä tavoite voidaan saavuttaa, koska Glitniriltä saadun salkun uudelleenjärjestelyn päätökseen saattamisen ja valvontatyön ennakoidun vähentymisen pitäisi todellakin mahdollistaa henkilöstön määrän vähentäminen, ja pankin toiminnan tehostuminen vaikuttaa edelleen mahdolliselta.

| (210) | On ilmeistä, että rakenneuudistussuunnitelma perustuu edellä esitettyjen näkökohtien lisäksi useisiin muihin olettamuksiin. Valvontaviranomainen on pyrkinyt tarkastelemaan olettamuksia, joilla on suurin merkitys ja vaikutus Íslandsbankin tulevaisuuden elinkelpoisuudelle. Esimerkiksi BKT:n kasvua ja työttömyyttä koskevat makrotaloudelliset olettamukset vaikuttavat olevan suurelta osin yhdenmukaisia IMF:n ja Islannin tilastolaitoksen ennusteiden kanssa. Rakenneuudistussuunnitelman perustana olevat olettamukset vaikuttavat yleisesti riittävän harkituilta, jotta niiden ja valvontaviranomaisen edellä esittämisen näkökohtien perusteella voidaan päätellä, että pankin toteuttamat rakenneuudistustoimenpiteet ovat riittäviä pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden varmistamiseksi, jos tulevaisuudessa ei ilmene laajuudeltaan ja seurauksiltaan odottamattomia haitallisia vaikutuksia. |
| --- | --- |

(210)

On ilmeistä, että rakenneuudistussuunnitelma perustuu edellä esitettyjen näkökohtien lisäksi useisiin muihin olettamuksiin. Valvontaviranomainen on pyrkinyt tarkastelemaan olettamuksia, joilla on suurin merkitys ja vaikutus Íslandsbankin tulevaisuuden elinkelpoisuudelle. Esimerkiksi BKT:n kasvua ja työttömyyttä koskevat makrotaloudelliset olettamukset vaikuttavat olevan suurelta osin yhdenmukaisia IMF:n ja Islannin tilastolaitoksen ennusteiden kanssa. Rakenneuudistussuunnitelman perustana olevat olettamukset vaikuttavat yleisesti riittävän harkituilta, jotta niiden ja valvontaviranomaisen edellä esittämisen näkökohtien perusteella voidaan päätellä, että pankin toteuttamat rakenneuudistustoimenpiteet ovat riittäviä pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden varmistamiseksi, jos tulevaisuudessa ei ilmene laajuudeltaan ja seurauksiltaan odottamattomia haitallisia vaikutuksia.

| (211) | Edellä esitettyjen näkökohtien perusteella valvontaviranomainen katsoo, että rakenneuudistussuunnitelma sisältää riittävästi rakenneosia, joilla edistetään pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuutta, jotta valvontaviranomainen voi katsoa, että rakenneuudistustoimenpiteitä koskevien suuntaviivojen 2 jaksossa esitettyjä sääntöjä on noudatettu. |
| --- | --- |

(211)

Edellä esitettyjen näkökohtien perusteella valvontaviranomainen katsoo, että rakenneuudistussuunnitelma sisältää riittävästi rakenneosia, joilla edistetään pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuutta, jotta valvontaviranomainen voi katsoa, että rakenneuudistustoimenpiteitä koskevien suuntaviivojen 2 jaksossa esitettyjä sääntöjä on noudatettu.

3.3   Tuensaajan oma osallistuminen/vastuunjako

| (212) | Rakenneuudistustoimenpiteitä koskevien suuntaviivojen 22 kohdassa todetaan seuraavaa: ”Jotta kilpailun vääristymistä voidaan rajoittaa ja estää moraalikato, tuki olisi rajoitettava välttämättömään ja tuensaajan olisi osallistuttava rakenneuudistuskustannuksiin asianmukaisella omalla osuudella. Pankin ja sen osakkeenomistajien olisi osallistuttava rakenneuudistuksen kustannuksiin omilla varoillaan niin pitkälti kuin mahdollista, jotta voidaan varmistaa, että pelastamistukea saaneet pankit kantavat riittävän vastuun aikaisemman toimintansa seurauksista, ja luoda asianmukaiset kannustimet näiden pankkien tulevaa toimintaa varten.” |
| --- | --- |

(212)

Rakenneuudistustoimenpiteitä koskevien suuntaviivojen 22 kohdassa todetaan seuraavaa: ”Jotta kilpailun vääristymistä voidaan rajoittaa ja estää moraalikato, tuki olisi rajoitettava välttämättömään ja tuensaajan olisi osallistuttava rakenneuudistuskustannuksiin asianmukaisella omalla osuudella. Pankin ja sen osakkeenomistajien olisi osallistuttava rakenneuudistuksen kustannuksiin omilla varoillaan niin pitkälti kuin mahdollista, jotta voidaan varmistaa, että pelastamistukea saaneet pankit kantavat riittävän vastuun aikaisemman toimintansa seurauksista, ja luoda asianmukaiset kannustimet näiden pankkien tulevaa toimintaa varten.”

| (213) | Valvontaviranomainen muistuttaa tältä osin yhdestä nyt tarkasteltavaan asiaan liittyvästä ratkaisevasta näkökohdasta. Kun Íslandsbanki perustettiin Glitnirin kotimaan toimintojen pohjalta, Glitnir Bankin osakkeenomistajien investoinnit mitätöitiin kokonaan, millä edistettiin mahdollisimman paljon Íslandsbankin rakenneuudistusta. Glitnirin velkojien oli kärsittävä huomattavia tappioita (86) tai niiden oli vähintäänkin hyväksyttävä se riski, että investoinnit ovat riippuvaisia Íslandsbankin kannattavuudesta. Siksi vastuunjakoa koskeva peruste täyttyy optimaalisesti Glitnirin omistajien ja velkojien osalta ja moraalikato on estetty. |
| --- | --- |

(213)

Valvontaviranomainen muistuttaa tältä osin yhdestä nyt tarkasteltavaan asiaan liittyvästä ratkaisevasta näkökohdasta. Kun Íslandsbanki perustettiin Glitnirin kotimaan toimintojen pohjalta, Glitnir Bankin osakkeenomistajien investoinnit mitätöitiin kokonaan, millä edistettiin mahdollisimman paljon Íslandsbankin rakenneuudistusta. Glitnirin velkojien oli kärsittävä huomattavia tappioita (86) tai niiden oli vähintäänkin hyväksyttävä se riski, että investoinnit ovat riippuvaisia Íslandsbankin kannattavuudesta. Siksi vastuunjakoa koskeva peruste täyttyy optimaalisesti Glitnirin omistajien ja velkojien osalta ja moraalikato on estetty.

| (214) | Edellä esitetyn lisäksi valvontaviranomaisen on arvioitava, oliko Íslandsbankin saama valtiontuki rajoitettu välttämättömään vähimmäismäärään. |
| --- | --- |

(214)

Edellä esitetyn lisäksi valvontaviranomaisen on arvioitava, oliko Íslandsbankin saama valtiontuki rajoitettu välttämättömään vähimmäismäärään.

| (215) | Pääomasijoitustoimenpiteistä todetaan, että ennen Glitnirin velkojien kanssa tehtyä sopimusta Íslandsbankin alustava pääomittaminen vähensi valtion omistusosuuden 5 prosenttiin, joka oli juuri riittävä FME:n pääomavaatimusten täyttämiseksi. Vuonna 2009, kun oli sovittu, että Íslandsbanki ostaa Glitnirin, ja kun Íslandsbankille oli myönnetty tier 2 -pääomaa, vakavaraisuussuhde ylsi noin 19 prosenttiin, joka ylitti FME:n asettaman vähimmäissuhteen kolmella prosenttiyksiköllä. Valvontaviranomainen huomauttaa tässä yhteydessä, että pääomasuhde oli riippuvainen etenkin Glitniriltä Íslandsbankille siirrettyjen varojen oikeasta arvottamisesta. Lisäksi on pidettävä mielessä, että tuolloin Islannin taloudelliset näkymät olivat epävarmat. Edellä esitetyn perusteella valvontaviranomainen katsoo, että Islannin valtion Íslandsbankille myöntämän pääoman määrä oli rajoitettu välttämättömään vähimmäismäärään, sillä se muodostui vain lakisääteisestä vähimmäismäärästä ja kohtuullisesta puskurista. |
| --- | --- |

(215)

Pääomasijoitustoimenpiteistä todetaan, että ennen Glitnirin velkojien kanssa tehtyä sopimusta Íslandsbankin alustava pääomittaminen vähensi valtion omistusosuuden 5 prosenttiin, joka oli juuri riittävä FME:n pääomavaatimusten täyttämiseksi. Vuonna 2009, kun oli sovittu, että Íslandsbanki ostaa Glitnirin, ja kun Íslandsbankille oli myönnetty tier 2 -pääomaa, vakavaraisuussuhde ylsi noin 19 prosenttiin, joka ylitti FME:n asettaman vähimmäissuhteen kolmella prosenttiyksiköllä. Valvontaviranomainen huomauttaa tässä yhteydessä, että pääomasuhde oli riippuvainen etenkin Glitniriltä Íslandsbankille siirrettyjen varojen oikeasta arvottamisesta. Lisäksi on pidettävä mielessä, että tuolloin Islannin taloudelliset näkymät olivat epävarmat. Edellä esitetyn perusteella valvontaviranomainen katsoo, että Islannin valtion Íslandsbankille myöntämän pääoman määrä oli rajoitettu välttämättömään vähimmäismäärään, sillä se muodostui vain lakisääteisestä vähimmäismäärästä ja kohtuullisesta puskurista.

| (216) | Tähän päätelmään ei vaikuta se, että Íslandsbankin vakavaraisuussuhde kasvoi myöhemmin riittävän voimakkaasti, jotta se pystyi vuonna 2011 sulauttamaan Byrin, jolla oli aivan liian vähän pääomaa. Vakavaraisuussuhteen kasvu johtui etenkin Glitniriltä Íslandsbankille siirrettyjen varojen kirjanpitoarvon nostamisesta. Tätä ei olisi voitu ennustaa luotettavasti, ja se, että vakavaraisuussuhde kehittyi myöhemmin niin voimakkaasti, ei ole valvontaviranomaisen mielestä riittävä peruste katsoa, että valtio myönsi alussa liikaa pääomaa Íslandsbankille (87). |
| --- | --- |

(216)

Tähän päätelmään ei vaikuta se, että Íslandsbankin vakavaraisuussuhde kasvoi myöhemmin riittävän voimakkaasti, jotta se pystyi vuonna 2011 sulauttamaan Byrin, jolla oli aivan liian vähän pääomaa. Vakavaraisuussuhteen kasvu johtui etenkin Glitniriltä Íslandsbankille siirrettyjen varojen kirjanpitoarvon nostamisesta. Tätä ei olisi voitu ennustaa luotettavasti, ja se, että vakavaraisuussuhde kehittyi myöhemmin niin voimakkaasti, ei ole valvontaviranomaisen mielestä riittävä peruste katsoa, että valtio myönsi alussa liikaa pääomaa Íslandsbankille (87).

| (217) | Rakenneuudistustoimenpiteitä koskevien suuntaviivojen 26 kohdassa todetaan, että rakenneuudistustukea saavien pankkien ”olisi pystyttävä maksamaan toimintansa tuotosta korvaus pääomalle, myös osinkojen ja etuoikeusasemaltaan huonomman velan kuponkikoron muodossa”. |
| --- | --- |

(217)

Rakenneuudistustoimenpiteitä koskevien suuntaviivojen 26 kohdassa todetaan, että rakenneuudistustukea saavien pankkien ”olisi pystyttävä maksamaan toimintansa tuotosta korvaus pääomalle, myös osinkojen ja etuoikeusasemaltaan huonomman velan kuponkikoron muodossa”.

| (218) | Tässä yhteydessä on syytä muistuttaa, että valtio sai lähes 14 prosentin vuosituoton pääomasta, joka maksettiin takaisin jo syksyllä 2009. Mahdollisuudet tyydyttävään tuottoon myös valtiolla edelleen olevasta 5 prosentin osuudesta vaikuttavat lupaavilta, sillä Íslandsbanki on tehnyt hyvää tulosta perustamisestaan lähtien. |
| --- | --- |

(218)

Tässä yhteydessä on syytä muistuttaa, että valtio sai lähes 14 prosentin vuosituoton pääomasta, joka maksettiin takaisin jo syksyllä 2009. Mahdollisuudet tyydyttävään tuottoon myös valtiolla edelleen olevasta 5 prosentin osuudesta vaikuttavat lupaavilta, sillä Íslandsbanki on tehnyt hyvää tulosta perustamisestaan lähtien.

| (219) | Lisäksi on korostettava, että tier 2 -pääomasta maksettava korvaus poikkeaa valvontaviranomaisen laatimista pääomapohjan vahvistamista koskevista suuntaviivoista (88). Kuten Islannin viranomaiset ovat perustellusti esittäneet, pääomapohjan vahvistamista koskevissa suuntaviivoissa edellytettävä korvaus on noin 15,7 prosenttia (se muodostuu valtion 8 prosentin suuruisista rahoituskustannuksista, Glitnirin kriisiä edeltäneestä luottoriskinvaihtosopimusten 5,7 prosentin hintaerosta ja 2 prosentin lisämaksusta). Íslandsbankin maksama korvaus, euribor + 4 prosenttia, vaikuttaa olevan selvästi alle viitearvon. Rakenneuudistustoimenpiteitä koskevien suuntaviivojen 25 kohdan mukaan tällainen poikkeaminen asianmukaisesta ennalta sovitusta vastuunjaosta (kuten asianmukaisesta vastikkeesta) voi olla perusteltua muun muassa pitkälle menevän rakenneuudistuksen perusteella, johon kuuluu toimenpiteitä kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi. Kuten jäljempänä esitetään, valvontaviranomainen katsoo, että Íslandsbankin rakenneuudistus menee riittävän pitkälle, jotta tämä ehto täyttyy. |
| --- | --- |

(219)

Lisäksi on korostettava, että tier 2 -pääomasta maksettava korvaus poikkeaa valvontaviranomaisen laatimista pääomapohjan vahvistamista koskevista suuntaviivoista (88). Kuten Islannin viranomaiset ovat perustellusti esittäneet, pääomapohjan vahvistamista koskevissa suuntaviivoissa edellytettävä korvaus on noin 15,7 prosenttia (se muodostuu valtion 8 prosentin suuruisista rahoituskustannuksista, Glitnirin kriisiä edeltäneestä luottoriskinvaihtosopimusten 5,7 prosentin hintaerosta ja 2 prosentin lisämaksusta). Íslandsbankin maksama korvaus, euribor + 4 prosenttia, vaikuttaa olevan selvästi alle viitearvon. Rakenneuudistustoimenpiteitä koskevien suuntaviivojen 25 kohdan mukaan tällainen poikkeaminen asianmukaisesta ennalta sovitusta vastuunjaosta (kuten asianmukaisesta vastikkeesta) voi olla perusteltua muun muassa pitkälle menevän rakenneuudistuksen perusteella, johon kuuluu toimenpiteitä kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi. Kuten jäljempänä esitetään, valvontaviranomainen katsoo, että Íslandsbankin rakenneuudistus menee riittävän pitkälle, jotta tämä ehto täyttyy.

| (220) | Vaikka edellä kuvailtu Straumuria koskeva sopimus sisältää valtiontukea, valvontaviranomainen katsoo, että se on laadittu siten, että sillä pyritään, jollei estämään Íslandsbankin saama suora taloudellinen etu, ainakin rajoittamaan sitä. Sopimus on pohjimmiltaan Íslandsbankille Straumurin talletusvelkojen siirrosta neuvottelujen perusteella maksettava korvaus, ja on todennäköistä, että Íslandsbanki saa siirrettyjä velkoja vastaavat varat. Valvontaviranomaisen mielestä tällä tuella ei ole suurta merkitystä vastuunjaon arvioinnin kannalta. |
| --- | --- |

(220)

Vaikka edellä kuvailtu Straumuria koskeva sopimus sisältää valtiontukea, valvontaviranomainen katsoo, että se on laadittu siten, että sillä pyritään, jollei estämään Íslandsbankin saama suora taloudellinen etu, ainakin rajoittamaan sitä. Sopimus on pohjimmiltaan Íslandsbankille Straumurin talletusvelkojen siirrosta neuvottelujen perusteella maksettava korvaus, ja on todennäköistä, että Íslandsbanki saa siirrettyjä velkoja vastaavat varat. Valvontaviranomaisen mielestä tällä tuella ei ole suurta merkitystä vastuunjaon arvioinnin kannalta.

| (221) | Lopuksi valvontaviranomainen on jo todennut menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä talletussuojan osalta, että — kun otetaan huomioon kyseisen ajankohdan poikkeukselliset olosuhteet — se saattaa olla oikeasuhteinen toimenpide Islannin rahoitusalan vakauden turvaamiseksi. On kuitenkin ilmeistä, ettei tällaista tukea voida hyväksyä rajoittamattoman ajan. |
| --- | --- |

(221)

Lopuksi valvontaviranomainen on jo todennut menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä talletussuojan osalta, että — kun otetaan huomioon kyseisen ajankohdan poikkeukselliset olosuhteet — se saattaa olla oikeasuhteinen toimenpide Islannin rahoitusalan vakauden turvaamiseksi. On kuitenkin ilmeistä, ettei tällaista tukea voida hyväksyä rajoittamattoman ajan.

| (222) | Jotta voidaan katsoa, että tämä valtiontuki on rajoitettu välttämättömään vähimmäismäärään, valvontaviranomaisen mielestä se on lopetettava mahdollisimman pian. Valvontaviranomainen on näin ollen tyytyväinen Islannin viranomaisten aikomukseen poistaa talletussuoja ennen pääomaliikkeiden rajoitusten poistamista eli tämänhetkisen suunnitelman mukaan viimeistään vuoden 2013 lopussa. |
| --- | --- |

(222)

Jotta voidaan katsoa, että tämä valtiontuki on rajoitettu välttämättömään vähimmäismäärään, valvontaviranomaisen mielestä se on lopetettava mahdollisimman pian. Valvontaviranomainen on näin ollen tyytyväinen Islannin viranomaisten aikomukseen poistaa talletussuoja ennen pääomaliikkeiden rajoitusten poistamista eli tämänhetkisen suunnitelman mukaan viimeistään vuoden 2013 lopussa.

| (223) | Ottaakseen huomioon pääomaliikkeiden rajoitusten poistamisessa tapahtuvat viivästykset ja näkemyksensä, jonka mukaan elinkelpoisen pankin pitäisi voida kilpailla markkinoilla ilman tällaista yleistä talletussuojaa, valvontaviranomainen näin ollen hyväksyy talletussuojan vain vuoden 2014 loppuun (89). Sen jälkeen talletussuojaa on hallinnoitava ainoastaan talletusvakuuksia koskevan ETA-lainsäädännön mukaisesti. |
| --- | --- |

(223)

Ottaakseen huomioon pääomaliikkeiden rajoitusten poistamisessa tapahtuvat viivästykset ja näkemyksensä, jonka mukaan elinkelpoisen pankin pitäisi voida kilpailla markkinoilla ilman tällaista yleistä talletussuojaa, valvontaviranomainen näin ollen hyväksyy talletussuojan vain vuoden 2014 loppuun (89). Sen jälkeen talletussuojaa on hallinnoitava ainoastaan talletusvakuuksia koskevan ETA-lainsäädännön mukaisesti.

| (224) | Valvontaviranomainen katsoo edellä esitetyn perusteella, että Íslandsbankin rakenneuudistussuunnitelmalla varmistetaan, että tuki rajoitetaan välttämättömään vähimmäismäärään ja että tuensaaja, osakkeenomistajat ja edeltäjäpankin velkojat ovat osallistuneet merkittävästi vastuunjakoon. Rakenneuudistustuki on näin ollen rakenneuudistustoimenpiteitä koskevien suuntaviivojen 3 jakson mukainen. |
| --- | --- |

(224)

Valvontaviranomainen katsoo edellä esitetyn perusteella, että Íslandsbankin rakenneuudistussuunnitelmalla varmistetaan, että tuki rajoitetaan välttämättömään vähimmäismäärään ja että tuensaaja, osakkeenomistajat ja edeltäjäpankin velkojat ovat osallistuneet merkittävästi vastuunjakoon. Rakenneuudistustuki on näin ollen rakenneuudistustoimenpiteitä koskevien suuntaviivojen 3 jakson mukainen.

3.4   Kilpailun vääristymisen rajoittaminen

| (225) | Rakenneuudistustoimenpiteitä koskevien suuntaviivojen 4 jakson 29–32 kohdassa todetaan seuraavaa:
  ”Rahoitusalalle myönnettävän tuen ensisijainen tavoite järjestelmäkriisissä on rahoitusjärjestelmän vakaus, mutta järjestelmän vakauden turvaaminen lyhyellä aikavälillä ei saisi johtaa siihen, että tasavertaisille toimintaedellytyksille ja kilpailuun perustuville markkinoille aiheutuu pitkäaikaista vahinkoa. Tätä taustaa vasten toimenpiteillä, joilla rajoitetaan valtiontuesta johtuvaa kilpailun vääristymistä, on tärkeä merkitys muun muassa seuraavista syistä. [...] Kilpailun vääristymistä rajoittavat toimenpiteet olisi räätälöitävä niin, että toimenpiteillä voidaan puuttua niillä markkinoilla havaittuihin vääristymiin, joilla tuensaajapankki toimii sen jälkeen, kun sen elinkelpoisuus on rakenneuudistuksen seurauksena palautunut. Samalla olisi kuitenkin noudatettava yhteisiä toimintalinjoja ja periaatteita. Valvontaviranomainen pitää tällaisten toimenpiteiden tarvetta arvioidessaan lähtökohtana niiden toimintojen kokoa, mittakaavaa ja ulottuvuutta, jotka kyseisellä pankilla olisi tämän luvun 2 jaksossa tarkoitetun uskottavan rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisen jälkeen. [...] Tällaisten toimenpiteiden luonne ja muoto riippuvat kahdesta tekijästä: ensinnäkin tuen määrästä ja sen myöntämisehdoista ja -olosuhteista ja toiseksi niiden markkinoiden luonteesta, joilla tuensaajapankki jatkaa toimintaansa.
  Kun tarkastellaan ensimmäistä tekijää, kilpailun vääristymistä rajoittavat toimenpiteet vaihtelevat huomattavasti tuen määrän, vastuunjakoasteen ja hinnoittelutason mukaan. Yleisesti ottaen voidaan todeta, että kun vastuunjakoon perustuva oma vastuuosuus ja osallistumisaste ovat korkeammat, moraalikadon kielteiset seuraukset ovat vähäisemmät.
  Toisen tekijän osalta valvontaviranomainen analysoi tuen todennäköiset vaikutukset markkinoihin, joilla tuensaajapankki toimii rakenneuudistuksen jälkeen. Ennen kaikkea tutkitaan, mikä on pankin koko ja sen suhteellinen painoarvo omilla markkinoillaan sen jälkeen, kun sen elinkelpoisuus on palautettu. Toimenpiteet räätälöidään markkinoiden ominaispiirteitä vastaaviksi, jotta tehokkaan kilpailun säilyminen voidaan varmistaa. [...] Kilpailun vääristymistä rajoittavat toimenpiteet eivät saisi vaarantaa mahdollisuuksia palauttaa pankin elinkelpoisuus.” |
| --- | --- |

(225)

Rakenneuudistustoimenpiteitä koskevien suuntaviivojen 4 jakson 29–32 kohdassa todetaan seuraavaa:

”Rahoitusalalle myönnettävän tuen ensisijainen tavoite järjestelmäkriisissä on rahoitusjärjestelmän vakaus, mutta järjestelmän vakauden turvaaminen lyhyellä aikavälillä ei saisi johtaa siihen, että tasavertaisille toimintaedellytyksille ja kilpailuun perustuville markkinoille aiheutuu pitkäaikaista vahinkoa. Tätä taustaa vasten toimenpiteillä, joilla rajoitetaan valtiontuesta johtuvaa kilpailun vääristymistä, on tärkeä merkitys muun muassa seuraavista syistä. [...] Kilpailun vääristymistä rajoittavat toimenpiteet olisi räätälöitävä niin, että toimenpiteillä voidaan puuttua niillä markkinoilla havaittuihin vääristymiin, joilla tuensaajapankki toimii sen jälkeen, kun sen elinkelpoisuus on rakenneuudistuksen seurauksena palautunut. Samalla olisi kuitenkin noudatettava yhteisiä toimintalinjoja ja periaatteita. Valvontaviranomainen pitää tällaisten toimenpiteiden tarvetta arvioidessaan lähtökohtana niiden toimintojen kokoa, mittakaavaa ja ulottuvuutta, jotka kyseisellä pankilla olisi tämän luvun 2 jaksossa tarkoitetun uskottavan rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisen jälkeen. [...] Tällaisten toimenpiteiden luonne ja muoto riippuvat kahdesta tekijästä: ensinnäkin tuen määrästä ja sen myöntämisehdoista ja -olosuhteista ja toiseksi niiden markkinoiden luonteesta, joilla tuensaajapankki jatkaa toimintaansa.

Kun tarkastellaan ensimmäistä tekijää, kilpailun vääristymistä rajoittavat toimenpiteet vaihtelevat huomattavasti tuen määrän, vastuunjakoasteen ja hinnoittelutason mukaan. Yleisesti ottaen voidaan todeta, että kun vastuunjakoon perustuva oma vastuuosuus ja osallistumisaste ovat korkeammat, moraalikadon kielteiset seuraukset ovat vähäisemmät.

Toisen tekijän osalta valvontaviranomainen analysoi tuen todennäköiset vaikutukset markkinoihin, joilla tuensaajapankki toimii rakenneuudistuksen jälkeen. Ennen kaikkea tutkitaan, mikä on pankin koko ja sen suhteellinen painoarvo omilla markkinoillaan sen jälkeen, kun sen elinkelpoisuus on palautettu. Toimenpiteet räätälöidään markkinoiden ominaispiirteitä vastaaviksi, jotta tehokkaan kilpailun säilyminen voidaan varmistaa. [...] Kilpailun vääristymistä rajoittavat toimenpiteet eivät saisi vaarantaa mahdollisuuksia palauttaa pankin elinkelpoisuus.”

| (226) | Edellä esitetystä seuraa, että etenkin suhteellisesti ilmaistulla tuen määrällä ja markkinoiden ominaispiirteillä on ratkaiseva merkitys, kun valvontaviranomainen arvioi kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi toteutettujen toimenpiteiden asianmukaisuutta. Samalla on ilmeistä, että tällaiset toimenpiteet eivät saa vaarantaa rakennetukea saavan yrityksen elinkelpoisuutta, ja kilpailuongelmia on tarkasteltava perimmäisen tavoitteen kannalta, joka on rahoitusjärjestelmän vakaus nykyisessä kriisissä. |
| --- | --- |

(226)

Edellä esitetystä seuraa, että etenkin suhteellisesti ilmaistulla tuen määrällä ja markkinoiden ominaispiirteillä on ratkaiseva merkitys, kun valvontaviranomainen arvioi kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi toteutettujen toimenpiteiden asianmukaisuutta. Samalla on ilmeistä, että tällaiset toimenpiteet eivät saa vaarantaa rakennetukea saavan yrityksen elinkelpoisuutta, ja kilpailuongelmia on tarkasteltava perimmäisen tavoitteen kannalta, joka on rahoitusjärjestelmän vakaus nykyisessä kriisissä.

| (227) | Edellä esitetyn lainsäädäntökehyksen mukaisesti valvontaviranomainen esittää jäljempänä ne näkökohdat, joita se pitää olennaisina kilpailun vääristymistä rajoittavien toimenpiteiden arvioinnissa. |
| --- | --- |

(227)

Edellä esitetyn lainsäädäntökehyksen mukaisesti valvontaviranomainen esittää jäljempänä ne näkökohdat, joita se pitää olennaisina kilpailun vääristymistä rajoittavien toimenpiteiden arvioinnissa.

| (228) | Valvontaviranomainen katsoo ensinnäkin, että edellisissä luvuissa kuvailtujen Islannin rahoitusmarkkinoiden erityisen tilanteen ja taloudellisten olosuhteiden vuoksi on välttämätöntä, että markkinaolosuhteita ja kilpailuympäristöä arvioidaan huolellisesti. Kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi toteutettujen toimenpiteiden on ilmennettävä nykyisiä vaikeita olosuhteita siten, että varmistetaan, että kilpailun vääristyminen rajoitetaan mahdollisimman vähäiseksi sekä lyhyellä että pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(228)

Valvontaviranomainen katsoo ensinnäkin, että edellisissä luvuissa kuvailtujen Islannin rahoitusmarkkinoiden erityisen tilanteen ja taloudellisten olosuhteiden vuoksi on välttämätöntä, että markkinaolosuhteita ja kilpailuympäristöä arvioidaan huolellisesti. Kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi toteutettujen toimenpiteiden on ilmennettävä nykyisiä vaikeita olosuhteita siten, että varmistetaan, että kilpailun vääristyminen rajoitetaan mahdollisimman vähäiseksi sekä lyhyellä että pitkällä aikavälillä.

| (229) | Toiseksi kuten edellä vastuunjakoa koskevassa kohdassa on todettu, Glitnirin edellisten omistajien ja jossain määrin Glitnirin velkojien osallistumisaste on korkein mahdollinen. Tarvetta täydentäviin kilpailutoimenpiteisiin on siten rajoitettu. |
| --- | --- |

(229)

Toiseksi kuten edellä vastuunjakoa koskevassa kohdassa on todettu, Glitnirin edellisten omistajien ja jossain määrin Glitnirin velkojien osallistumisaste on korkein mahdollinen. Tarvetta täydentäviin kilpailutoimenpiteisiin on siten rajoitettu.

| (230) | Kolmanneksi kyseisten markkinoiden ominaispiirteistä voidaan todeta, että, kuten edellä on esitetty, Islannin rahoitusjärjestelmän romahtaminen, jonka seurauksena Islannin viranomaiset ryhtyivät toimiin, mukaan lukien Íslandsbankin perustaminen Glitnirin kotimaan toimintojen pohjalta, johti rahoituspalvelujen suurempaan keskittymiseen Islannin markkinoilla ja kolmen suuren pankin — Íslandsbankin, Arion Bankin ja Landsbankinnin — markkinaosuuden selvään kasvuun. Markkinoille on jäänyt näiden lisäksi vain muutamia pieniä toimijoita, ja on erittäin epätodennäköistä, että markkinoille tulee välittömästi uusia toimijoita, mikä johtuu paitsi edellä mainituista markkinoillepääsyn esteistä ja markkinoiden pienestä koosta etenkin myös pääomaliikkeiden rajoituksista. Íslandsbankilla on hyvin merkittävä asema keskittyneillä markkinoilla, ja sen markkinaosuus on yli [...] prosenttia merkityksellisimmillä ja taloudellisesti tärkeillä segmenteillä. |
| --- | --- |

(230)

Kolmanneksi kyseisten markkinoiden ominaispiirteistä voidaan todeta, että, kuten edellä on esitetty, Islannin rahoitusjärjestelmän romahtaminen, jonka seurauksena Islannin viranomaiset ryhtyivät toimiin, mukaan lukien Íslandsbankin perustaminen Glitnirin kotimaan toimintojen pohjalta, johti rahoituspalvelujen suurempaan keskittymiseen Islannin markkinoilla ja kolmen suuren pankin — Íslandsbankin, Arion Bankin ja Landsbankinnin — markkinaosuuden selvään kasvuun. Markkinoille on jäänyt näiden lisäksi vain muutamia pieniä toimijoita, ja on erittäin epätodennäköistä, että markkinoille tulee välittömästi uusia toimijoita, mikä johtuu paitsi edellä mainituista markkinoillepääsyn esteistä ja markkinoiden pienestä koosta etenkin myös pääomaliikkeiden rajoituksista. Íslandsbankilla on hyvin merkittävä asema keskittyneillä markkinoilla, ja sen markkinaosuus on yli [...] prosenttia merkityksellisimmillä ja taloudellisesti tärkeillä segmenteillä.

| (231) | Neljänneksi kriisi johti moniin hyvin erityisiin ongelmiin, esimerkiksi suurten pankkien erittäin suureen suoraan ja epäsuoraan omistusosuuteen reaalitaloudesta ja pankkialan IT-palvelujen (RB) tosiasialliseen monopoliin, sillä ne ovat kolmen suuren pankin enemmistöomistuksessa. |
| --- | --- |

(231)

Neljänneksi kriisi johti moniin hyvin erityisiin ongelmiin, esimerkiksi suurten pankkien erittäin suureen suoraan ja epäsuoraan omistusosuuteen reaalitaloudesta ja pankkialan IT-palvelujen (RB) tosiasialliseen monopoliin, sillä ne ovat kolmen suuren pankin enemmistöomistuksessa.

| (232) | Viidenneksi Íslandsbankin saaman tuen suhteellinen koko on merkittävä. Valvontaviranomainen huomauttaa tältä osin, että aluksi pankin koko pääoma oli peräisin valtiolta. Lisäksi pankki on hyötynyt useista tukitoimenpiteistä — Straumuria koskevasta sopimuksesta, erityisestä likviditeettisopimuksesta ja talletussuojasta. Íslandsbanki on kuitenkin edelleenkin pieni pankki ainakin kansainvälisessä mittakaavassa. |
| --- | --- |

(232)

Viidenneksi Íslandsbankin saaman tuen suhteellinen koko on merkittävä. Valvontaviranomainen huomauttaa tältä osin, että aluksi pankin koko pääoma oli peräisin valtiolta. Lisäksi pankki on hyötynyt useista tukitoimenpiteistä — Straumuria koskevasta sopimuksesta, erityisestä likviditeettisopimuksesta ja talletussuojasta. Íslandsbanki on kuitenkin edelleenkin pieni pankki ainakin kansainvälisessä mittakaavassa.

| (233) | Kuudenneksi se, että pankki hankki Byrin, edellyttää täydentäviä kilpailutoimenpiteitä. Käsitelläkseen Islannin rahoitusmarkkinoiden kilpailutilannetta koskevia huolenaiheitaan valvontaviranomainen edellytti toisessa Byriä koskevassa päätöksessä, että tulevaan rakenneuudistussuunnitelmaan sisällytetään toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että Islannin rahoitusmarkkinat hyötyvät tulevaisuudessa tehokkaasta kilpailusta. |
| --- | --- |

(233)

Kuudenneksi se, että pankki hankki Byrin, edellyttää täydentäviä kilpailutoimenpiteitä. Käsitelläkseen Islannin rahoitusmarkkinoiden kilpailutilannetta koskevia huolenaiheitaan valvontaviranomainen edellytti toisessa Byriä koskevassa päätöksessä, että tulevaan rakenneuudistussuunnitelmaan sisällytetään toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että Islannin rahoitusmarkkinat hyötyvät tulevaisuudessa tehokkaasta kilpailusta.

| (234) | Tämän perusteella valvontaviranomainen huomauttaa, että Íslandsbankille myönnetystä valtiontuesta johtuvien kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi on ryhdytty tai ryhdytään useisiin toimenpiteisiin. |
| --- | --- |

(234)

Tämän perusteella valvontaviranomainen huomauttaa, että Íslandsbankille myönnetystä valtiontuesta johtuvien kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi on ryhdytty tai ryhdytään useisiin toimenpiteisiin.

i)   Toimenpiteet ja sääntelytoimet, joita Islannin viranomaiset ovat toteuttaneet tai joihin ne ovat sitoutuneet

| (235) | Islannin valtio on tehnyt kaksi erityistä sitoumusta (ks. liite), jotka voivat valvontaviranomaisen mukaan edistää sellaisen sääntely-ympäristön luomista, joka suosii kilpailua rahoitusmarkkinoilla. |
| --- | --- |

(235)

Islannin valtio on tehnyt kaksi erityistä sitoumusta (ks. liite), jotka voivat valvontaviranomaisen mukaan edistää sellaisen sääntely-ympäristön luomista, joka suosii kilpailua rahoitusmarkkinoilla.

| (236) | Ensinnäkin se on nimittänyt työryhmän, joka tarkastelee leimaverosta annettua lakia nro 36/1978, ja tarkastellut etenkin, olisiko yksityisten liikkeeseen laskemien joukkovelkakirjojen leimavero poistettava, kun niitä siirretään velkojien kesken (esim. kun yksityiset siirtävät lainansa yhdestä luottolaitoksesta toiseen). Valvontaviranomainen katsoo, että nykyinen laki — jossa muun muassa velvoitetaan asiakkaat lainanantajan vaihtuessa maksamaan leimaveroa asianomaisen joukkovelkakirjan määrästä (90) — voi estää kilpailun, sillä se voi sitoa asiakkaat voimassa oleviin pitkän aikavälin luottosopimuksiin. Valvontaviranomainen suhtautuu siten myönteisesti sitoumukseen tarkastella lakia uudelleen. |
| --- | --- |

(236)

Ensinnäkin se on nimittänyt työryhmän, joka tarkastelee leimaverosta annettua lakia nro 36/1978, ja tarkastellut etenkin, olisiko yksityisten liikkeeseen laskemien joukkovelkakirjojen leimavero poistettava, kun niitä siirretään velkojien kesken (esim. kun yksityiset siirtävät lainansa yhdestä luottolaitoksesta toiseen). Valvontaviranomainen katsoo, että nykyinen laki — jossa muun muassa velvoitetaan asiakkaat lainanantajan vaihtuessa maksamaan leimaveroa asianomaisen joukkovelkakirjan määrästä (90) — voi estää kilpailun, sillä se voi sitoa asiakkaat voimassa oleviin pitkän aikavälin luottosopimuksiin. Valvontaviranomainen suhtautuu siten myönteisesti sitoumukseen tarkastella lakia uudelleen.

| (237) | Toiseksi valvontaviranomainen panee merkille, että Islannin parlamentin 21 päivänä maaliskuuta 2012 hyväksymän päätöslauselman mukaisesti valtio nimittää komitean, jolla on valtuudet tarkastella rahoitusmarkkinoiden kuluttajansuojaa. Sille annetaan erityinen toimivalta tarkastella pankkipalvelujen siirron helpottamista ja siirtokustannusten vähentämistä sekä tehdä läheistä yhteistyötä Islannin kilpailuviranomaisen kanssa. Komitea esittää raporttinsa viimeistään 15 päivänä tammikuuta 2013. Valvontaviranomainen katsoo, että yksityiskohtaisempi arviointi voisi hyödyttää kilpailua pitkällä aikavälillä. Tällä välin jäljempänä tarkastellulla Íslandsbankin pankkikohtaisella sitoumuksella on tarkoitus helpottaa siirtoa ja lisätä siten kilpailua. |
| --- | --- |

(237)

Toiseksi valvontaviranomainen panee merkille, että Islannin parlamentin 21 päivänä maaliskuuta 2012 hyväksymän päätöslauselman mukaisesti valtio nimittää komitean, jolla on valtuudet tarkastella rahoitusmarkkinoiden kuluttajansuojaa. Sille annetaan erityinen toimivalta tarkastella pankkipalvelujen siirron helpottamista ja siirtokustannusten vähentämistä sekä tehdä läheistä yhteistyötä Islannin kilpailuviranomaisen kanssa. Komitea esittää raporttinsa viimeistään 15 päivänä tammikuuta 2013. Valvontaviranomainen katsoo, että yksityiskohtaisempi arviointi voisi hyödyttää kilpailua pitkällä aikavälillä. Tällä välin jäljempänä tarkastellulla Íslandsbankin pankkikohtaisella sitoumuksella on tarkoitus helpottaa siirtoa ja lisätä siten kilpailua.

| (238) | Valvontaviranomaisten yksilöimien RB:tä koskevien kilpailuongelmien osalta valvontaviranomainen on tyytyväinen Islannin kilpailuviranomaisen ja RB:n omistajien, joihin lukeutuu kolme suurta pankkia, aikaansaamaan sopimukseen. Sillä pyritään varmistamaan pienten kilpailijoiden ja mahdollisten uusien markkinatoimijoiden syrjimätön pääsy tärkeisiin IT-perusrakenteisiin kohtuullisin kustannuksin. Valvontaviranomainen katsoo, että sen muun muassa toisessa Byriä koskevassa päätöksessä ilmaisemat huolenaiheet on ratkaistu tyydyttävästi tällä sopimuksella, eikä sen ole tarpeen tarkastella kysymystä yksityiskohtaisemmin tässä päätöksessä. |
| --- | --- |

(238)

Valvontaviranomaisten yksilöimien RB:tä koskevien kilpailuongelmien osalta valvontaviranomainen on tyytyväinen Islannin kilpailuviranomaisen ja RB:n omistajien, joihin lukeutuu kolme suurta pankkia, aikaansaamaan sopimukseen. Sillä pyritään varmistamaan pienten kilpailijoiden ja mahdollisten uusien markkinatoimijoiden syrjimätön pääsy tärkeisiin IT-perusrakenteisiin kohtuullisin kustannuksin. Valvontaviranomainen katsoo, että sen muun muassa toisessa Byriä koskevassa päätöksessä ilmaisemat huolenaiheet on ratkaistu tyydyttävästi tällä sopimuksella, eikä sen ole tarpeen tarkastella kysymystä yksityiskohtaisemmin tässä päätöksessä.

| (239) | Lopuksi valvontaviranomainen panee merkille vuodesta 2008 lähtien tehdyt sääntömuutokset, joita tarkastellaan liitteessä. Kilpailuongelmien ratkaisemisessa erityistä merkitystä on rahoituslaitoksista annetun lain nro 161/2002 22 §:n käyttöönotolla. Se sisältää säännöksiä, joilla rajoitetaan rahoituslaitosten osallistumista niiden toimintalupien soveltamisalan ulkopuolisiin toimintoihin. Tämän uuden säännön mukaan tällaisia toimia voidaan harjoittaa vain väliaikaisesti ja liiketoimien hoitamiseksi tai asiakkaiden toimintojen uudelleenorganisoimiseksi. FME:lle on lähetettävä asiaa koskeva perusteltu ilmoitus, ja rahoitusyrityksille on asetettu määräaika, jonka kuluessa niiden on saatettava loppuun asiakkaidensa uudelleenorganisointi ja luovuttava siirretyistä varoista. |
| --- | --- |

(239)

Lopuksi valvontaviranomainen panee merkille vuodesta 2008 lähtien tehdyt sääntömuutokset, joita tarkastellaan liitteessä. Kilpailuongelmien ratkaisemisessa erityistä merkitystä on rahoituslaitoksista annetun lain nro 161/2002 22 §:n käyttöönotolla. Se sisältää säännöksiä, joilla rajoitetaan rahoituslaitosten osallistumista niiden toimintalupien soveltamisalan ulkopuolisiin toimintoihin. Tämän uuden säännön mukaan tällaisia toimia voidaan harjoittaa vain väliaikaisesti ja liiketoimien hoitamiseksi tai asiakkaiden toimintojen uudelleenorganisoimiseksi. FME:lle on lähetettävä asiaa koskeva perusteltu ilmoitus, ja rahoitusyrityksille on asetettu määräaika, jonka kuluessa niiden on saatettava loppuun asiakkaidensa uudelleenorganisointi ja luovuttava siirretyistä varoista.

| (240) | Valvontaviranomainen katsoo, että tällä sääntelymuutoksella vastataan asianmukaisesti ongelmaan, joka koskee rahoituslaitosten suhteettoman suurta omistajuutta reaalitaloudesta. Tällä säännöksellä ainakin korjataan tilanne — joka on suora seuraus toimista, joilla ylivelkaantuneet yritykset ovat muuttaneet velkaa osakepääomaksi (debt-to-equity-swaps) (ja vastaavista liiketoimista) kriisin vuoksi — siten, ettei siitä tule pysyvä. Sillä pyritään ratkaisemaan yksi kiireellisimmistä kilpailuongelmista, joka liittyy kolmelle pankille annettuun valtiontukeen, ja valvontaviranomainen ottaa sen asianmukaisesti huomioon arvioinnissaan. |
| --- | --- |

(240)

Valvontaviranomainen katsoo, että tällä sääntelymuutoksella vastataan asianmukaisesti ongelmaan, joka koskee rahoituslaitosten suhteettoman suurta omistajuutta reaalitaloudesta. Tällä säännöksellä ainakin korjataan tilanne — joka on suora seuraus toimista, joilla ylivelkaantuneet yritykset ovat muuttaneet velkaa osakepääomaksi (debt-to-equity-swaps) (ja vastaavista liiketoimista) kriisin vuoksi — siten, ettei siitä tule pysyvä. Sillä pyritään ratkaisemaan yksi kiireellisimmistä kilpailuongelmista, joka liittyy kolmelle pankille annettuun valtiontukeen, ja valvontaviranomainen ottaa sen asianmukaisesti huomioon arvioinnissaan.

ii)   Íslandsbankille ominaiset toimenpiteet

| (241) | Valvontaviranomainen korostaa, että Íslandsbankin markkinaläsnäolo ja -koko ovat vain murto-osa Glitniriin verrattuna, sillä kokonaisvarojen määrä on vähentynyt 84 prosenttia, kuten edellä on esitetty, ja toisin kuin Glitnir, Íslandsbanki toimii ainoastaan Islannin markkinoilla. Vaikka valtaosa tästä vähennyksestä johtuu selvästi Glitnirin kansainvälisten toimintojen lopettamisesta, valvontaviranomainen katsoo, että tällä menettelyllä on erityistä merkitystä kilpailun vääristymisen kannalta, sillä nimenomaan Glitnirin riskialtis kansainvälinen strategia johti sen romahtamiseen ja aiheutti vääristymiä ETA:n rahoitusmarkkinoilla (91). |
| --- | --- |

(241)

Valvontaviranomainen korostaa, että Íslandsbankin markkinaläsnäolo ja -koko ovat vain murto-osa Glitniriin verrattuna, sillä kokonaisvarojen määrä on vähentynyt 84 prosenttia, kuten edellä on esitetty, ja toisin kuin Glitnir, Íslandsbanki toimii ainoastaan Islannin markkinoilla. Vaikka valtaosa tästä vähennyksestä johtuu selvästi Glitnirin kansainvälisten toimintojen lopettamisesta, valvontaviranomainen katsoo, että tällä menettelyllä on erityistä merkitystä kilpailun vääristymisen kannalta, sillä nimenomaan Glitnirin riskialtis kansainvälinen strategia johti sen romahtamiseen ja aiheutti vääristymiä ETA:n rahoitusmarkkinoilla (91).

| (242) | Valvontaviranomainen on tyytyväinen myös Íslandsbankin sitoumuksiin (ks. liite), jotka koskevat sen läsnäolon vähentämistä kotimaan markkinoilla [...] liittyvillä luopumisilla. Lopullisen rakenneuudistussuunnitelman perusteella ja kun otetaan huomioon, että Íslandsbanki on pieni pankki ETA:n mittakaavassa, valvontaviranomainen on Íslandsbankin kanssa samaa mieltä siitä, että rakenteelliset lisätoimenpiteet voisivat heikentää pankin mahdollisuuksia palauttaa pitkän aikavälin elinkelpoisuus (92). |
| --- | --- |

(242)

Valvontaviranomainen on tyytyväinen myös Íslandsbankin sitoumuksiin (ks. liite), jotka koskevat sen läsnäolon vähentämistä kotimaan markkinoilla [...] liittyvillä luopumisilla. Lopullisen rakenneuudistussuunnitelman perusteella ja kun otetaan huomioon, että Íslandsbanki on pieni pankki ETA:n mittakaavassa, valvontaviranomainen on Íslandsbankin kanssa samaa mieltä siitä, että rakenteelliset lisätoimenpiteet voisivat heikentää pankin mahdollisuuksia palauttaa pitkän aikavälin elinkelpoisuus (92).

| (243) | Valvontaviranomainen panee merkille sitoumuksen, jonka mukaan Íslandsbanki pidättyy hankkimasta rahoituslaitoksia 15 päivään lokakuuta 2014 asti, ellei se saa siihen ennalta valvontaviranomaisen lupaa. Jos rahoitusjärjestelmän vakautta koskevat näkökohdat eivät edellytä lisäsulautumisia, Islannin rahoitusmarkkinoiden keskittyminen edelleen Íslandsbankin toteuttamien ostojen vuoksi voidaan siten estää. Tällä sitoumuksella varmistetaan myös, että Íslandsbankille myönnettyä tukea käytetään sen elinkelpoisuuden palauttamiseen eikä sen markkinaläsnäolon lujittamiseen ja laajentamiseen Islannissa. Tämä koskee myös Íslandsbankin sitoumusta, jonka mukaan se pidättyy 15 päivään lokakuuta 2014 asti panemasta täytäntöön sopimuslausekkeita ja ottamasta käyttöön uusia sopimuslausekkeita, joissa korkokantojen erityisehdoksi asetetaan pankkisuhteen säilyminen vähimmäistasolla, sekä sen sitoumusta olla vetoamatta valtion osallistumiseen hankkiakseen kilpailuetua palvelujensa markkinoinnissa. |
| --- | --- |

(243)

Valvontaviranomainen panee merkille sitoumuksen, jonka mukaan Íslandsbanki pidättyy hankkimasta rahoituslaitoksia 15 päivään lokakuuta 2014 asti, ellei se saa siihen ennalta valvontaviranomaisen lupaa. Jos rahoitusjärjestelmän vakautta koskevat näkökohdat eivät edellytä lisäsulautumisia, Islannin rahoitusmarkkinoiden keskittyminen edelleen Íslandsbankin toteuttamien ostojen vuoksi voidaan siten estää. Tällä sitoumuksella varmistetaan myös, että Íslandsbankille myönnettyä tukea käytetään sen elinkelpoisuuden palauttamiseen eikä sen markkinaläsnäolon lujittamiseen ja laajentamiseen Islannissa. Tämä koskee myös Íslandsbankin sitoumusta, jonka mukaan se pidättyy 15 päivään lokakuuta 2014 asti panemasta täytäntöön sopimuslausekkeita ja ottamasta käyttöön uusia sopimuslausekkeita, joissa korkokantojen erityisehdoksi asetetaan pankkisuhteen säilyminen vähimmäistasolla, sekä sen sitoumusta olla vetoamatta valtion osallistumiseen hankkiakseen kilpailuetua palvelujensa markkinoinnissa.

| (244) | Kuten edellä on todettu, Islannin rahoitusmarkkinat ovat tällä hetkellä haastava toimintaympäristö mille tahansa pankille, mistä on osoituksena myös se, että ulkomaisilla toimijoilla ei tällä hetkellä ole juurikaan kiinnostusta tulla markkinoille. Valvontaviranomainen on näin ollen tyytyväinen Íslandsbankin sitoumuksiin, jotka liittyvät pankkien välisten siirtojen helpottamiseen sekä maksujen käsittelyä ja rahan jakelua koskevien peruspalvelujen tarjoamiseen. Valvontaviranomainen katsoo, että näillä toimenpiteillä yhdessä edellä mainitun kolmen suuren pankin ja Islannin kilpailuviranomaisen tekemän RB:tä koskevan sopimuksen kanssa varmistetaan, että pienet markkinatoimijat voivat käyttää tärkeimpiä perusrakenteita ja palveluja kohtuulliseen hintaan eivätkä suuremmat toimijat estä niiden palvelujen saantia. Valvontaviranomainen katsoo, että tällä vähennetään tulevien (mahdollisten) toimijoiden markkinoillepääsyn esteitä ja mahdollistetaan se, että pienet markkinatoimijat voivat laajentaa markkinaosuuksiaan, jos ne pystyvät tarjoamaan parempia palveluja kuin suuret kilpailijansa. Lisäksi kaikilla toimenpiteillä, joilla pyritään helpottamaan siirtoa, lisätään kilpailua nykyisten suurten toimijoiden kesken, ja niillä voidaan auttaa estämään yhteinen määräävä asema tai purkamaan tällainen asema. |
| --- | --- |

(244)

Kuten edellä on todettu, Islannin rahoitusmarkkinat ovat tällä hetkellä haastava toimintaympäristö mille tahansa pankille, mistä on osoituksena myös se, että ulkomaisilla toimijoilla ei tällä hetkellä ole juurikaan kiinnostusta tulla markkinoille. Valvontaviranomainen on näin ollen tyytyväinen Íslandsbankin sitoumuksiin, jotka liittyvät pankkien välisten siirtojen helpottamiseen sekä maksujen käsittelyä ja rahan jakelua koskevien peruspalvelujen tarjoamiseen. Valvontaviranomainen katsoo, että näillä toimenpiteillä yhdessä edellä mainitun kolmen suuren pankin ja Islannin kilpailuviranomaisen tekemän RB:tä koskevan sopimuksen kanssa varmistetaan, että pienet markkinatoimijat voivat käyttää tärkeimpiä perusrakenteita ja palveluja kohtuulliseen hintaan eivätkä suuremmat toimijat estä niiden palvelujen saantia. Valvontaviranomainen katsoo, että tällä vähennetään tulevien (mahdollisten) toimijoiden markkinoillepääsyn esteitä ja mahdollistetaan se, että pienet markkinatoimijat voivat laajentaa markkinaosuuksiaan, jos ne pystyvät tarjoamaan parempia palveluja kuin suuret kilpailijansa. Lisäksi kaikilla toimenpiteillä, joilla pyritään helpottamaan siirtoa, lisätään kilpailua nykyisten suurten toimijoiden kesken, ja niillä voidaan auttaa estämään yhteinen määräävä asema tai purkamaan tällainen asema.

| (245) | Lopuksi Íslandsbanki sitoutuu myymään mahdollisimman pian rahoitusyrityksistä annetun lain nro 161/2002 22 §:n mukaisen rakenneuudistuksen vuoksi haltuunsa ottamien toimintayhtiöiden omistusosuudet ja noudattamaan kyseisessä säännöksessä vahvistettuja menettelyjä ja määräaikoja sekä pitämään yllä verkkosivustollaan tai tytäryrityksen verkkosivustolla ajantasaista tietoa myytävänä olevista tytäryrityksistä ja omistusosuuksista. Valvontaviranomainen on tyytyväinen Íslandsbankin sitoumukseen luopua mahdollisimman pian ja etenkin elinkelpoisuuteen liittyvistä syistä kaikista yrityksistä ja omistusosuuksista, jotka eivät liity sen ydinliiketoimintaan. Vaikka valvontaviranomainen katsoo olevan itsestään selvää, että pankin on noudatettava kansallisia lainsäädännöllisiä velvoitteita, kuten rahoitusyrityksistä annetun lain 22 §:ää, se panee merkille tämän sitoumuksen ja kiinnittää Islannin viranomaisten ja tuensaajien huomion siihen, että tässä yhteydessä kansallisen lainsäädännön rikkomiseen saattaa liittyä myös tuen väärinkäyttö. Valvontaviranomainen katsoo lisäksi, että vaatimus, jonka mukaan pankin on esitettävä verkkosivuillaan tietoa suunnitelluista luopumisista tai myynneistä, parantaa Islannin talouden nykyisen omistusrakenteen avoimuutta. Tällä lievennetään ainakin jossain määrin Islannin markkinoille tällä hetkellä ominaista kilpailuongelmaa. |
| --- | --- |

(245)

Lopuksi Íslandsbanki sitoutuu myymään mahdollisimman pian rahoitusyrityksistä annetun lain nro 161/2002 22 §:n mukaisen rakenneuudistuksen vuoksi haltuunsa ottamien toimintayhtiöiden omistusosuudet ja noudattamaan kyseisessä säännöksessä vahvistettuja menettelyjä ja määräaikoja sekä pitämään yllä verkkosivustollaan tai tytäryrityksen verkkosivustolla ajantasaista tietoa myytävänä olevista tytäryrityksistä ja omistusosuuksista. Valvontaviranomainen on tyytyväinen Íslandsbankin sitoumukseen luopua mahdollisimman pian ja etenkin elinkelpoisuuteen liittyvistä syistä kaikista yrityksistä ja omistusosuuksista, jotka eivät liity sen ydinliiketoimintaan. Vaikka valvontaviranomainen katsoo olevan itsestään selvää, että pankin on noudatettava kansallisia lainsäädännöllisiä velvoitteita, kuten rahoitusyrityksistä annetun lain 22 §:ää, se panee merkille tämän sitoumuksen ja kiinnittää Islannin viranomaisten ja tuensaajien huomion siihen, että tässä yhteydessä kansallisen lainsäädännön rikkomiseen saattaa liittyä myös tuen väärinkäyttö. Valvontaviranomainen katsoo lisäksi, että vaatimus, jonka mukaan pankin on esitettävä verkkosivuillaan tietoa suunnitelluista luopumisista tai myynneistä, parantaa Islannin talouden nykyisen omistusrakenteen avoimuutta. Tällä lievennetään ainakin jossain määrin Islannin markkinoille tällä hetkellä ominaista kilpailuongelmaa.

| (246) | Edellä esitettyjen näkökohtien perusteella, ja etenkin kun otetaan huomioon Islannin erityinen tilanne ja se, että valvontaviranomaisen mielestä edellä mainituilla toimenpiteillä puututaan suurimpiin kilpailuongelmiin, jotka se on yksilöinyt yhdessä Islannin kilpailuviranomaisen kanssa, sekä rahoitusjärjestelmän vakautta koskeva ensisijainen tavoite, valvontaviranomainen päättelee, että sitoumuksilla rajoitetaan tyydyttävästi kilpailun vääristymistä. Rakenneuudistustuki on siten rakenneuudistustoimenpiteitä koskevien suuntaviivojen 4 jakson mukainen. |
| --- | --- |

(246)

Edellä esitettyjen näkökohtien perusteella, ja etenkin kun otetaan huomioon Islannin erityinen tilanne ja se, että valvontaviranomaisen mielestä edellä mainituilla toimenpiteillä puututaan suurimpiin kilpailuongelmiin, jotka se on yksilöinyt yhdessä Islannin kilpailuviranomaisen kanssa, sekä rahoitusjärjestelmän vakautta koskeva ensisijainen tavoite, valvontaviranomainen päättelee, että sitoumuksilla rajoitetaan tyydyttävästi kilpailun vääristymistä. Rakenneuudistustuki on siten rakenneuudistustoimenpiteitä koskevien suuntaviivojen 4 jakson mukainen.

4.   PÄÄTELMÄT

| (247) | Edellä esitetyn arvioinnin ja Islannin viranomaisten toimittaman Íslandsbankia koskevan rakenneuudistussuunnitelman perusteella valvontaviranomainen ei ole enää huolissaan menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetyistä näkökohdista, jotka koskevat Íslandsbankin tukitoimenpiteiden luonnetta ja sääntöjenmukaisuutta. Valvontaviranomainen katsoo siten, että tukitoimenpiteet ovat rakenneuudistustukea, joka soveltuu ETA-sopimuksen toimintaan ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla, jos Islanti ja Íslandsbanki noudattavat liitteessä esitettyjä sitoumuksia, |
| --- | --- |

(247)

Edellä esitetyn arvioinnin ja Islannin viranomaisten toimittaman Íslandsbankia koskevan rakenneuudistussuunnitelman perusteella valvontaviranomainen ei ole enää huolissaan menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetyistä näkökohdista, jotka koskevat Íslandsbankin tukitoimenpiteiden luonnetta ja sääntöjenmukaisuutta. Valvontaviranomainen katsoo siten, että tukitoimenpiteet ovat rakenneuudistustukea, joka soveltuu ETA-sopimuksen toimintaan ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla, jos Islanti ja Íslandsbanki noudattavat liitteessä esitettyjä sitoumuksia,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Alkupääoma, (väliaikainen) pääomittaminen kokonaan valtion varoista, 5 prosentin osakepääoman säilyminen valtiolla, Íslandsbankille myönnetty tier 2 -pääoma sekä erityinen likviditeettisopimus, rajoittamaton talletussuoja ja Straumuria koskeva sopimus ovat ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

2 artikla

Edellä 1 artiklassa luetellut toimenpiteet ovat sääntöjenvastaista valtiontukea niiden täytäntöönpanopäivistä tämän päätöksen hyväksymispäivään asti, sillä Islannin viranomaiset eivät ole noudattaneet vaatimusta ilmoittaa valvontaviranomaiselle tuesta ennen sen täytäntöönpanoa pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

3 artikla

Edellä 1 artiklassa luetellut toimenpiteet ja päätöksessä N:o 126/11/KOL esitetyt Byriä koskevat toimenpiteet soveltuvat ETA-sopimuksen toimintaan ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla, jos liitteessä esitettyjä sitoumuksia noudatetaan. Rajoittamatonta talletussuojaa koskeva hyväksyntä päättyy vuoden 2014 lopussa.

4 artikla

Tämä päätös on osoitettu Islannin tasavallalle.

5 artikla

Tämä päätös on todistusvoimainen ainoastaan englannin kielellä.

Tehty Brysselissä 27 päivänä kesäkuuta 2012.

EFTAn valvontaviranomaisen puolesta

Oda Helen SLETNES

Puheenjohtaja

Sabine MONAUNI-TÖMÖRDY

Kollegion jäsen

---

(1)  Tämä asiakirja asetetaan saataville ainoastaan tiedotustarkoituksessa. Tästä julkisesta toisinnosta on jätetty pois joitakin tietoja, jottei luottamuksellisia tietoja paljastettaisi. Tämä ilmaistaan merkinnällä [...] tai ilmoittamalla hakasulkeissa luottamuksellista lukua suurin piirtein vastaava vaihteluväli.

1

(2)  Menettelyä kuvaillaan tarkemmin alaviitteessä 3 mainitussa menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä.

2

(3)  Valvontaviranomaisen päätös N:o 494/10/KOL valtiontukea, joka on myönnetty (entisen) Glitnir Bank hf:n tiettyjen toimintojen ennalleen palauttamiseen ja New Glitnir Bank hf:n (nykyiseltä nimeltään Íslandsbanki) perustamiseen ja pääomitukseen, koskevan muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta (EUVL C 41, 10.2.2011, s. 51, ja Euroopan unionin virallisen lehden ETA-täydennysosa nro 7, 10.2.2011, s. 50).

3

Euroopan unionin virallisen lehden

(4)  Lisätietoja valvontaviranomaisen päätökseen N:o 494/10/KOL johtaneesta menettelystä on menettelyä koskevassa päätöksen osassa.

4

(5)  Asianosaiset tekivät siihen oikaisun 25 päivänä toukokuuta 2012.

5

(6)  Ks. valvontaviranomaisen päätös N:o 325/11/KOL Íslandsbankin toteuttamasta Byr hf:n hankinnasta ja Byr hf:lle myönnetyn pääomalainajärjestelyn väliaikaisen hyväksymisen jatkamisesta (EUVL C 16, 19.1.2012, s. 10, ja Euroopan unionin virallisen lehden ETA-täydennysosa nro 3, 19.1.2012, s. 1).

6

Euroopan unionin virallisen lehden

(7)  Islannin pankkialan kilpailutilanteen ja mahdollisten kilpailuun liittyvien korjaavien toimien yhteydessä valvontaviranomainen on tehnyt yhteistyötä Islannin kilpailuviranomaisen kanssa.

7

(8)  Ks. Islannin parlamentin erityisen tutkintakomitean raportti, 2 luku: Tiivistelmä raportin keskeisistä päätelmistä, s. 13, saatavilla osoitteessa http://sic.althingi.is/pdf/RNAvef-Kafli2Enska.pdf

8

(9)  Myös Landsbanki asetettiin selvitystilaan samana päivänä, ja Kaupthing Bank seurasi perässä kaksi päivää myöhemmin 9 päivänä lokakuuta 2008.

9

(10)  Tutkintakomitean jäsenet olivat korkeimman oikeuden tuomari Páll Hreinsson, Islannin parlamentin oikeusasiamies Tryggvi Gunnarsson sekä yhdysvaltalaisen Yalen yliopiston lehtori ja apulaispuheenjohtaja Sigríður Benediktsdóttir. Koko islanninkielinen raportti on saatavilla osoitteessa http://rna.althingi.is/ ja osittain englanniksi käännetty raportti (muun muassa tiivistelmä ja pankkien romahduksen syitä käsittelevä luku) osoitteessa http://sic.althingi.is/

10

(11)  Islannin króna (ISK).

11

króna

(12)  Ulkomaisille osapuolille lainaaminen lisääntyi 11,4 miljardia euroa eli 9,3 miljardista eurosta 20,7 miljardiin euroon kuudessa kuukaudessa.

12

(13)  Raportin 21.2.1.2 kohta (s. 6).

13

(14)  Tilannetta pahensi vielä se, että Islannin suurimpien sijoitusyhtiöiden ulkomaiset velkojat esittivät vakuusvaatimuksia pienentyneiden vakuusarvojen vuoksi, minkä seurauksena kolme suurinta pankkia vastasi rahoituksesta, jotta ulkomaisille pankeille saataisiin maksettua velat.

14

(15)  Raportin 21.2.1.4 kohta.

15

(16)  Silloisen koalitiohallituksen toimintaperiaatteena oli nimittäin edistää kasvua ja kannustaa pankkeja säilyttämään pääkonttorinsa Islannissa.

16

(17)  Raportin 2 luku, s. 5.

17

(18)  Yleisiä lisätietoja Islannin viranomaisten toteuttamista toimista ks. valtiovarainministerin toukokuussa 2011 esittämä kertomus parlamentille liikepankkien elvyttämisestä (Skýrsla fjármálaráðherra um endurreisn viðskiptabankanna), saatavilla osoitteessa http://www.althingi.is/altext/-139/s/pdf/1213.pdf

18

(19)  Laki nro 125/2008 muun muassa rahoitusalan epätavallisista olosuhteista johtuvista valtionkassamaksuista vastaavasta viranomaisesta.

19

(20)  Ks. myös FME:n vuosikertomus 2009 (heinäkuu 2008–kesäkuu 2009), saatavilla osoitteessa http://en.fme.is/media/utgefid-efni/FME-Annual-Report-2009.pdf

20

(21)  Rahoitusalan yrityksiä myytiin vielä lisää. Maaliskuussa 2009 FME otti hallintaansa kolmen rahoitusalan yrityksen — Straumur-Burdarasin, Reykjavik Savings Bankin (SPRON) ja Sparisjodabanki Íslandsin (Icebank) — toiminnan sekä päätti niiden varojen ja velkojen luovutuksesta. Straumurin velkojien kanssa tehtiin myöhemmin velkojasopimus, mutta SPRON ja Sparisjodabanki asetettiin likvidaatiomenettelyyn. Kolmen suurimman liikepankin romahtamisella ja rahoitusmarkkinoilla jatkuneella epävarmuudella oli vakavia vaikutuksia myös muihin rahoitusalan yrityksiin, ja vuonna 2010 myös muita rahoitusalan yrityksiä joutui julkisen hallinnoinnin kohteeksi. FME nimitti näin ollen VBS Investment Bankin väliaikaisen johtokunnan maaliskuussa 2010. Huhtikuussa 2010 FME otti hallintaansa Keflavík Savings Bankin ja Byr Savings Bankin sekä määräsi, että niiden toiminnot siirtyvät uusille rahoitusalan yrityksille SpKef Savings Bankille ja Byr hf:lle. Koska kyseisten uusien yritysten taloudellinen tilanne osoittautui oletettua kehnommaksi, SpKef sulautui myöhemmin FME:n päätöksellä Landsbankinnin kanssa, ja Byr hf sulautui Íslandsbankin kanssa Byrin osakkeista tehdyn tarjouksen jälkeen. Lisäksi Islannin viranomaisia pyydettiin vuonna 2009 käsittelemään Saga Capital Investment Bankin ja vuonna 2011 käsittelemään asuntorahoitusrahaston taloudellisia vaikeuksia.

21

(22)  Esimerkkinä heikkenemisen jyrkkyydestä voidaan mainita, että euron kuukausittainen keskimääräinen vaihtokurssi Islannin kruunuun nousi siten, että se oli 90,71 Islannin kruunua joulukuussa 2007 ja 184,64 Islannin kruunua marraskuussa 2009.

22

(23)  Vuosina 2009–2011 sijoitusten osuus BKT:stä oli ainoastaan 13–14 prosenttia.

23

(24)  Kauppataseella tarkoitetaan tavaroiden ja palvelujen viennin ja tuonnin erotusta. Se ei sisällä ulkomailta saatujen pääasiallisten tulojen tasetta, joka on ollut negatiivinen viime vuosina, erityisesti vuodesta 2008 lähtien. Tämä tarkoittaa, että kauppataseen ylijäämästä huolimatta Islannin yleistase on ollut viime vuosina negatiivinen, mutta se on heikentynyt voimakkaasti vuodesta 2009 lähtien.

24

(25)  Ks. tästä aiheesta esim. talousasiain ministerin maaliskuussa 2012 Althingille esittämä kertomus ”Future Structure of the Icelandic Financial System” (Islannin rahoitusjärjestelmän tuleva rakenne). Ministeriön mukaan kyseisellä kertomuksella pannaan alulle tästä tärkeästä asiasta käytävä tietoon perustuva keskustelu, koska siinä ei esitetä valmiiksi muotoiltuja ehdotuksia vaan keskeiset seikat ja näkymät ottaen huomioon kansainväliset tapahtumat. Kertomus on saatavilla osoitteessa http://eng.efnahagsraduneyti.is/media/Acrobat/Future-Structure.pdf

25

(26)  Talletussuojan palauttaminen normaalille tasolle ei liity ainoastaan valtion tällaiselle suojalle antaman tuen poistamiseen vaan myös sellaisten valmiuslain säännösten tarkistamiseen, joiden mukaan talletuksilla, joilla on lakisääteinen suoja, on etusija rahoitusalan yrityksen likvidaatiomenettelyssä. Tämä on merkittävä takuu tallettajille, etenkin kun vuonna 2008 tapahtunut pankkien romahdus on vielä kaikkien tuoreessa muistissa. Toisaalta tämä luultavasti estää pankkeja monipuolistamasta rahoitusjärjestelyjään.

26

(27)  Ks. edellä alaviitteessä 25 mainittu talousasiain ministerin kertomus, luku 9. Esittäessään kyseisen kertomuksen talousasiain ministeri nimitti myös pankkialan asiantuntijaryhmän, johon osallistuu ulkomaalaisia asiantuntijoita, laatimaan ehdotuksia koko Islannin rahoitusmarkkinoiden kattavasta lainsäädäntö- ja sääntelyjärjestelmästä. Kyseisen kertomuksen mukaan Islannin viranomaiset aikovat tutkia myös muita mahdollisuuksia, myös mahdollista investointi- ja liikepankkitoiminnan erottamista toisistaan, rahoitusjärjestelmän vakautta koskevan lainsäädännön antamista ja rahoituspalvelujen sääntelyelinten vastuunjaon mahdollista muuttamista. Islannin viranomaisten lausunnoista ilmenee lisäksi, että asialistalla on edelleen rahapolitiikan järjestelmän uudelleentarkastelu, johon voi sisältyä Islannin mahdollinen liittyminen Euroopan unioniin sekä muita mahdollisia keinoja parantaa taloudenhoitoa ja varmistaa, että lainsäätäjät ”näkevät metsän puilta” ja soveltavat tehokkaasti kaikkein asianmukaisimpia makrovakauden valvonnan välineitä.

27

(28)  Ks. talousasiain ministerin Althingille esittämä kertomus ”Future Structure of the Icelandic Financial System” (Islannin rahoitusjärjestelmän tuleva rakenne), luku 6, saatavilla osoitteessa http://eng.efnahagsraduneyti.is/publications/news/nr/3559

28

(29)  Syksystä 2008 lähtien markkinoilta on poistunut (”vanhojen” suurten liikepankkien Glitnirin, Kaupthingin ja Landsbankiin lisäksi) useita rahoitusalan yrityksiä: Sparisjóðabanki Íslands (entinen Icebank), Reykjavik Savings Bank (SPRON), Sparisjóður Mýrasýslu (Myrasysla Savings Bank, SPM), VBS Investment Bank ja Askar Capital Investment Bank. Myös Straumur-Burdaras Investment Bankin ja Saga Capital Investment Bankin toiminta on vähentynyt huomattavasti.

29

(30)  Sopimus (vanhan) MP Bankin Islannin- ja Liettuan-toimintojen myynnistä hyväksyttiin pankin yhtiökokouksessa 11 päivänä huhtikuuta 2011, kun yli 40 uutta osakkeenomistajaa sijoitti 5,5 miljardia Islannin kruunua pankin uusiin osakkeisiin. Muut vanhan pankin toiminnot jäivät edellisille omistajille, ja ne siirrettiin uudelle oikeussubjektille EA fjárfestingarfélag hf:lle. Lisätietoja on 11 päivänä huhtikuuta 2011 annetuissa MP Bankin lehdistötiedotteissa, jotka ovat saatavilla osoitteissa https://www.mp.is/um-mp-banka/utgefid-efni/frettir/nr/1511 ja https://www.mp.is/um-mp-banka/utgefid-efni/frettir/nr/1510

30

(31)  Järjestelyn mukaan RB ja sen omistajat ovat hyväksyneet joitakin sitoumuksia, joilla pyritään estämään kilpailun vääristyminen RB:n toiminnan ja sen omistajien yhteisten toimien vuoksi. Sitoumuksissa edellytetään muun muassa, että RB:n toiminnassa sovelletaan kaupan ehtoja ja että sen toiminta on omistajista riippumatonta, että RB:n hallituksen enemmistö koostuu omistajista riippumattomista asiantuntijoista, että RB:n tarjoamien järjestelmien ja palvelujen käyttömahdollisuus perustuu syrjimättömyyteen ja että RB:n tarjoamien palvelujen ehdot ovat samat riippumatta siitä, onko asiakas RB:n osakkeenomistaja. RB:n nykyiset omistajat ovat sitoutuneet tarjoamaan säännöllisesti myyntiin osan RB:n omistusosuuksistaan, jotta muiden kuin rahoitusalan yritysten olisi aiempaa helpompi hankkia RB:n omistusosuuksia. Tällaisia pyyntöjä on esitettävä vähintään joka toinen vuosi, kunnes vähintään kolmannes kaikista RB:n osakkeista on myyty muille osapuolille kuin nykyisille osakkeenomistajille tai tarjottu myyntiin julkisessa myyntitarjouksessa.

31

(32)  Islannin kilpailuviranomainen käyttää termiä ”toimintayhtiöt” (operating companies) tavallisesti muissa kuin rahoitusalan yrityksissä olevista pankkien omistusosuuksista, jotka pankit ovat hankkineet lainasalkkujensa rakenneuudistuksen yhteydessä muuntamalla velan osakkeiksi tai muilla tavoin. Valvontaviranomainen käyttää samaa termiä reaalitalouden yrityksestä, joka ei kuulu pankin ydinliiketoimintaan rahoitusmarkkinoilla.

32

(33)  Valvontaviranomaisen mielestä välillisellä omistuksella tarkoitetaan tässä yhteydessä sitä, että pankit saattavat vaikuttaa yrityksiin ja hallita niitä, koska yrityksillä on paljon velkaa pankeille.

33

(34)  Glitnirin vuosikertomus 2007, s. 40. Kertomus on saatavilla osoitteessa http://tools.euroland.com/arinhtml/is-isb/2007/ar_eng_2007/. Glitnirin vuoden 2007 konsernitilinpäätös on saatavilla osoitteessa http://en.sff.is/media/auglysingar/Glitnir_-Annual_Report_2007.pdf

34

(35)  Íslandsbankilla on vuoden 2011 liikevaihtolukujen perusteella toiseksi suurin markkinaosuus NASDAQ OMX:n ja ICE:n kiinteätuottoisilla markkinoilla.

35

(36)  Nämä ovat kuitenkin ainoastaan Islannin viranomaisten toimittamia arvioita, koska useimpia liiketoimia, joiden perusteella pankin markkinaosuus määräytyy kyseisellä liiketoiminnan alalla, ei raportoida julkisesti.

36

(37)  Nämä ovat kuitenkin ainoastaan Islannin viranomaisten toimittamia arvioita, koska useimpia liiketoimia, joiden perusteella pankin markkinaosuus määräytyy kyseisellä liiketoiminnan alalla, ei raportoida julkisesti.

37

(38)  Kaaviot perustuvat Glitnirin osalta vuoden 2008 alkupuoliskon lukuihin ja Íslandsbankin osalta vuoden 2009 alkupuoliskon lukuihin.

38

(39)  Kyseiseen sopimukseen tehtiin pieniä muutoksia 31 päivänä heinäkuuta 2009, 14 päivänä elokuuta 2009 ja 4 päivänä syyskuuta 2009, ja lopullinen sopimus allekirjoitettiin 13 päivänä syyskuuta 2009.

39

(40)  Euro Interbank Offered Rate.

40

(41)  EYVL L 84, 26.3.1997, s. 22.

41

(42)  EYVL L 135, 31.5.1994, s. 5.

42

(43)  Englanninkielinen käännös ilmoituksesta on saatavilla osoitteessa http://eng.forsaetisraduneyti.is/news-and-articles/nr/3033.

43

(44)  http://www.efnahagsraduneyti.is/frettir/frettatilkynningar/nr/2842

44

http://www.efnahagsraduneyti.is/frettir/frettatilkynningar/nr/3001. Talousasiain ministeri viittasi siihen taannoin myös Viðskiptablaðið-lehden 2 päivänä joulukuuta 2010 julkaisemassa haastattelussa, s. 8: ”[Julistus] peruutetaan myöhemmin. Emme aio ylläpitää rajoittamatonta talletussuojaa loputtomasti. Peruuttamisen ajankohta riippuu kuitenkin siitä, milloin vaihtoehtoinen ja tehokas talletusjärjestelmä tulee voimaan ja milloin onnistutaan toteuttamaan rahoitusjärjestelmä, jonka kaikki ongelmat on ratkaistu” (käännetty valvontaviranomaisen käännöksestä).

(45)  Kyseinen toteamus sisältyy kirjeen 16 kohtaan (s. 6): http://www.efnahagsraduneyti.is/media/Acrobat/Letter_of_Intent_2nd_review_-_o.pdf

45

(46)  http://hamar.stjr.is/Fjarlagavefur-Hluti-II/GreinargerdirogRaedur/Fjarlagafrumvarp/2011/Seinni_hluti/Kafli_8.htm [Mbl 10.6.2012].

46

(47)  Käännetty valvontaviranomaisen epävirallisesta englanninkielisestä käännöksestä Morgunblaðið-lehdessä (www.mbl.is) 10 päivänä kesäkuuta 2012 julkaistusta lausunnosta.

47

(48)  Lisäksi allekirjoitettiin liite 13 päivänä tammikuuta 2010, ja uusi sopimus tehtiin 19 päivänä heinäkuuta 2010 tiettyjen FME:n esittämien huomautusten perusteella.

48

(49)  Kuten edellä todettiin, FME edellytti muun muassa, että käteisvarojen tai käteisen kaltaisten varojen osuus on 5 prosenttia käteistalletuksista ja että pankit kestävät 20 prosentin äkillisen talletusten ulosvirtauksen.

49

(50)  Päätös on saatavilla englanniksi osoitteessa http://fme.is/lisalib/getfile.aspx?itemid=6055

50

(51)  Päätös on saatavilla englanniksi osoitteessa http://fme.is/lisalib/getfile.aspx?itemid=6077

51

(52)  REIBOR (Reykjavik Interbank Offered Rate) on Islannin liike- ja säästöpankkien käyttämä pankkienvälinen markkinakorko, jota sovelletaan lyhyen aikavälin lainoihin. Useat valtiot käyttävät vastaavasti Liboria vaihtuvakorkoisten lainojen peruskorkona, mutta Islannin pankit käyttävät Reiboria (plus lisäkorko) perustana myöntäessään vaihtuvakorkoisia lainoja Islannin valuutassa, kruunussa.

52

(53)  Viisivuotisliiketoimintasuunnitelmaa on täydennetty myös esittämällä viisivuotisliiketoimintasuunnitelmaan tehdyt tärkeimmät muutokset, jotka laadittiin 27 päivänä maaliskuuta 2012 pidettyä hallituksen kokousta varten ja joita käsiteltiin ICAAP-raportissa.

53

(54)  FX-lainoilla tarkoitetaan valuuttamääräistä luotonantoa. Se kattaa valuuttamääräiset lainat ja liittyy tavallisesti lainoihin, jotka on määritetty muussa kuin lainansaajan kotimaan valuutassa.

54

(55)  Taloudelliset olettamukset, joihin suunnitelmat perustuvat, on laatinut pankin tutkimusosasto. Yleiset olettamukset ovat kyseisen osaston päällikköjen ja ylempien toimihenkilöiden kokoamia ja pankin hallintoneuvoston hyväksymiä.

55

(56)  Islannin keskuspankin vakuudellisen lainan seitsemän päivän korko on ollut 16 päivästä toukokuuta 2012 alkaen 5,5 prosenttia.

56

(57)  Kun rakenneuudistussuunnitelma toimitettiin, vuoden 2011 tilinpäätösraportointia ei ollut saatettu päätökseen, ja lopullisessa rakenneuudistussuunnitelmassa käytettiin 30 päivänä syyskuuta 2011 saatavilla olleita tietoja. Valvontaviranomainen saattoi luvut ajan tasalle, kun Íslandsbankin vuoden 2011 tilinpäätös oli julkaistu.

57

(58)  Syinä oman pääoman tuottoasteen pienentymiselle vuonna 2011 mainittiin korkeimman oikeuden 15 päivänä helmikuuta 2012 antama FX-luotonantoa koskeva tuomio ja liikearvon poistaminen Byrin kanssa tapahtuneen sulautumisen jälkeen.

58

(59)  ”Selvä alihinta” oli Islannin viranomaisten mukaan kahtalainen ja koostui arvonalennuksesta ja alennuksesta. Arvonalennuksella tarkoitetaan vaateen arvon ja arvioitujen takaisin saatavien lainattujen varojen välistä eroa. Hankittua lainasalkkua ei myöskään ollut arvotettu markkina-arvoon, ja alennuksella tarkoitetaan sopimusperusteisten korkojen ja markkinakorkojen välistä eroa.

59

(60)  ISFI:n vuonna 2011 laatimassa kertomuksessa (joka koskee pankkien toimintaa vuonna 2010) tehdään samanlainen päätelmä; raportin mukaan Íslandsbankin ”ydinkannattavuus” on vielä suurempi. Ks. http://www.bankasysla.is/files/SkyrslaBR_2011_net_74617143.pdf

60

(61)  Ks. Islannin keskuspankin 25 päivänä huhtikuuta 2006 hyväksymät säännöt ”Rules on Liquidity Ratio No. 317”, saatavilla osoitteessa http://www.sedlabanki.is/lisalib/getfile.aspx?itemid=4713

61

(62)  Islannin suurimmat pankit suostuivat tarjoamaan kaikille ylivelkaantuneille asiakkaille 110 prosentin kiinnitysmukautuksen eli asettamaan kiinnitysten pääomaksi 110 prosenttia omaisuuden rekisteröidystä arvosta.

62

(63)  Íslandsbanki on korostanut, että talletusten ensisijaisuus Islannissa rajoittaa mahdollisuuksia myöntää vakuudetonta lainaa [...].

63

(64)  CPI, Consumer Price Index.

64

(65)  Riskikirja on saatavilla pankin verkkosivustolla www.Íslandsbanki.is/riskbook

65

(66)  Ensimmäinen vaihe pääomavaatimusten arvioinnissa perustuu pilarin 1 laskelmiin.

66

(67)  ICAAP-raportin mukaan pilarin 2 (pilarit 2a ja 2b) lisäpääomavaatimukset arvioidaan seuraavasti:

67

| a. | Muut riskityypit ja riskit, jotka eivät sisälly kokonaan pilariin 1: Pilarissa 1 edellyttävän vähimmäispääoman lisäksi pilarissa 2a saatetaan tarvita lisää pääomaa muiden riskitekijöiden tai pilariin 1 sisältyvien riskitekijöiden aliarvioinnin vuoksi. Pilarien 1 ja 2a pääomavaatimukset muodostavat pankin peruspääomavaatimuksen. |
| --- | --- |

a.

Muut riskityypit ja riskit, jotka eivät sisälly kokonaan pilariin 1: Pilarissa 1 edellyttävän vähimmäispääoman lisäksi pilarissa 2a saatetaan tarvita lisää pääomaa muiden riskitekijöiden tai pilariin 1 sisältyvien riskitekijöiden aliarvioinnin vuoksi. Pilarien 1 ja 2a pääomavaatimukset muodostavat pankin peruspääomavaatimuksen.

| b. | Saatavilla olevan pääoman vähentyminen stressitestien vuoksi ja strategisista syistä: Peruspääomavaatimus on arvioitu ”tavanomaisten liiketoimintaolosuhteiden” perusteella. Pankin on kuitenkin varmistettava, että sen pääoma riittää tukemaan liiketoimintaa stressikausien markkinaolosuhteissa ja että se tukee pankin liiketoimintastrategiaa myös tulevina vuosina. Pankki saattaa siis tarvita pääomapuskurin voidakseen selviytyä stressikausien markkinaolosuhteista ja tukea suunniteltua kasvua. Jotta voidaan arvioida tarvittavan pääomapuskurin suuruutta, pankin liiketoimintasuunnitelmaa testataan pankin riskiprofiilin ja liiketoimintastrategian kannalta merkityksellisten erilaisten olettamusten perusteella. |
| --- | --- |

b.

Saatavilla olevan pääoman vähentyminen stressitestien vuoksi ja strategisista syistä: Peruspääomavaatimus on arvioitu ”tavanomaisten liiketoimintaolosuhteiden” perusteella. Pankin on kuitenkin varmistettava, että sen pääoma riittää tukemaan liiketoimintaa stressikausien markkinaolosuhteissa ja että se tukee pankin liiketoimintastrategiaa myös tulevina vuosina. Pankki saattaa siis tarvita pääomapuskurin voidakseen selviytyä stressikausien markkinaolosuhteista ja tukea suunniteltua kasvua. Jotta voidaan arvioida tarvittavan pääomapuskurin suuruutta, pankin liiketoimintasuunnitelmaa testataan pankin riskiprofiilin ja liiketoimintastrategian kannalta merkityksellisten erilaisten olettamusten perusteella.

(68)  Pankin sisäiset maksuvalmiussuhteet kuvastavat pikemminkin stressitilannetta kuin tavanomaisia liiketoimintaolosuhteita.

68

(69)  ISFI on valtion elin, jolla on riippumaton johtokunta ja joka raportoi valtiovarainministerille; se perustettiin lailla nro 88/2009, ja se aloitti toimintansa elokuussa 2009. ISFI:n on täytettävä tehtävänsä viimeistään viiden vuoden kuluessa perustamisestaan. ISFI hallinnoi omistusosuuksia lainsäädännön, hyvän hallintotavan, yleisten liiketoimintakäytäntöjen ja valtion omistuspolitiikan mukaisesti. Sen tavoitteena on palauttaa ja luoda uudelleen dynaamiset kotimaiset rahoitusmarkkinat ja edistää samalla tehokasta kilpailua markkinoilla sekä taata avoimuus kaikissa päätöksissä, jotka koskevat valtion osallistumista rahoitustoimintoihin.

69

(70)  Nämä ennakkoehdot koskevat erityisesti epävarmuustekijöitä, jotka johtuvat korkeimman oikeuden hiljattain antamista valuuttamääräisiä lainoja koskevista tuomioista, ja sitä, että vanhojen pankkien maksukyvyttömissä pesissä olevat varat on likvidoitu tyydyttävällä tavalla. Ks. Islannin rahoitusjärjestelmän tulevaa rakennetta koskevan raportin 9.7 kohta, saatavilla osoitteessa http://eng.efnahagsraduneyti.is/media/Acrobat/Future-Structure.pdf

70

(71)  Esitetty yksityiskohtaisesti tämän päätöksen 3 luvussa.

71

(72)  Ks. tältä osin unionin yleisen tuomioistuimen tuomio yhdistetyissä asioissa T-425/04, T-444/04, T-450/04 ja T-456/04, Ranska ym. v. komissio (Kok., s. II-2099, 283 kohta (valitus vireillä)).

72

(73)  Ks. esim. yhdistetyt asiat T-228/99 ja T-233/99, WestLB (Kok., s. II-435).

73

(74)  Ks. esim. 10 päivänä lokakuuta 2008 tehty komission päätös asiassa NN 51/2008, pankkien takausohjelma Tanskassa, johdanto-osan 32 kappale, ja 21 päivänä lokakuuta 2008 tehty komissio päätös asiassa C 10/2008, IKB, johdanto-osan 74 kappale.

74

(75)  Ks. 8 päivänä toukokuuta 2009 tehty valvontaviranomaisen päätös perustaltaan terveiden pankkien pääomapohjan tilapäiseen vahvistamiseen tarkoitetusta järjestelystä rahoitusjärjestelmän vakauden ja reaalitalouden luotonsaannin edistämiseksi (Norja) (205/09/KOL), joka on saatavilla osoitteessa http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=16694&1=1

75

(76)  Ks. tässä yhteydessä Euroopan komission päätöksessään C 4/10 (ex NN 64/09) — Trèves-yritykselle myönnetty tuki (Ranska) — esittämä samanlainen päättely, joka koskee vaikeuksissa olevan yrityksen alihankkijoiden tekemiä sijoituksia.

76

(77)  Talousasiain ministerin raportti Althingille (maaliskuu 2012), ”The Future Structure of the Icelandic Financial System”, 9.6 kohta, saatavilla osoitteessa http://eng.atvinnuvegaraduneyti.is/media/Acrobat/Future-Structure.pdf

77

(78)  Valvontaviranomainen panee tältä osin merkille, että Islannin keskuspankin hallintoneuvosto on huomauttanut vuoden 2010 jälkipuoliskoa koskevan rahoitusvakausraportin johdannossa, että ”rahoituslaitosten pääomittamista suojellaan tällä hetkellä pääomaliikkeiden rajoituksilla ja talletussuojaa koskevalla valtion ilmoituksella”. Ks. http://www.sedlabanki.is/lisalib/getfile.aspx?itemid=8260, s. 5. Ks. myös komission päätökset NN 48/2008, pankkien takausohjelma Irlannissa, 46 ja 47 kohta: http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/comp-2008/nn048-08.pdf ja NN 51/2008, pankkien takausohjelma Tanskassa: http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/comp-2008/nn051-08.pdf

78

(79)  Ks. tältä osin asia 730/79, Phillip Morris v. komissio (Kok. Ep. V, s. 313, s. 2671).

79

(80)  Ks. valvontaviranomaisen valtiontuen suuntaviivojen VIII osa. Finanssikriisiä koskevat väliaikaiset säännöt. Valtiontukisääntöjen soveltaminen maailmanlaajuisen finanssikriisin seurauksena rahoituslaitosten suhteen toteutettuihin toimenpiteisiin, saatavilla osoitteessa http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=16604&1=1

80

(81)  Elinkelpoisuuden palauttaminen ja rahoitusalalla tämänhetkisessä kriisissä toteutettujen rakenneuudistustoimenpiteiden arviointi valtiontukisääntöjen perusteella; valvontaviranomaisen 25 päivänä marraskuuta 2009 hyväksymät suuntaviivat, VII luku: finanssikriisiä koskevat tilapäiset säännöt, sellaisina kuin ne ovat muutettuina finanssikriisiä koskevilla vuoden 2012 suuntaviivoilla. Saatavilla valvontaviranomaisen verkkosivustolla osoitteessa http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-VIII---Return-to-viability-and-the-assessment-of-restructuring-measures-in-the-financial-sector.pdf

81

(82)  Velkarahoitteiset yritysostot.

82

(83)  Islannin keskuspankin hyväksymät valuuttatasapainoa koskevat uudet säännöt tulivat voimaan 1 päivänä tammikuuta 2011. Sääntöjen tarkoituksena on rajoittaa valuuttakurssiriskejä estämällä valuuttatasapainoa ylittämästä tiettyjä rajoja. Yksi tärkeimmistä muutoksista edellisiin sääntöihin on se, että sallittu yksittäisten valuuttojen avoin valuuttapositio on pienentynyt 20 prosentista 15 prosenttiin pääomasta ja sallittu kokonaisvaluuttatasapaino on pienentynyt 30 prosentista 15 prosenttiin. Valuuttatasapainoa koskeva raportointi on myös entistä yksityiskohtaisempi, sillä valuuttamääräiset omaisuuserät ja vastattavat luokitellaan tyypin mukaan: lainat, joukkovelkakirjat, oman pääoman ehtoiset arvopaperit, sijoitusrahasto-osuudet, talletukset, korolliset sopimukset, velat keskuspankille ja niin edelleen. Jos valuuttatasapaino poikkeaa säännöissä vahvistetuista rajoista, asianomaisen rahoitusyrityksen on ryhdyttävä toimiin eron poistamiseksi viimeistään kolmen pankkipäivän kuluessa. Jos rahoitusyrityksen toimenpiteillä ei saavuteta tavoitetta, Islannin keskuspankki voi määrätä uhkasakkoa. Islannin keskuspankki on ryhtynyt myös muihin toimiin rajoittaakseen valuuttaepätasapainoa, esimerkiksi tekemällä valuutanvaihtosopimuksen yhden liikepankin kanssa ja ostamalla ulkomaanvaluuttaa. Islannin keskuspankin mukaan näillä toimenpiteillä edistetään rahoitusalan vakautta ja vahvistetaan Islannin keskuspankin lainaamattomia valuuttavarantoja.

83

(84)  ICAAP-raportissa Íslandsbanki kuitenkin korostaa, että kunkin vuoden osinkomaksuja koskevat päätökset perustuvat ajan tasalla olevaan pääoman riittävyyttä koskevaan analyysiin ja että niissä otetaan huomioon myös pankin likviditeettiasema.

84

(85)  Ks. esim. Islannin keskuspankin rahoitusvakausraportti 2011:2, jonka mukaan korkomarginaali on Islannissa kaksi tai kolme kertaa suurempi kuin muissa Pohjoismaissa.

85

(86)  Tämänhetkisten arvioiden mukaan tappiot voivat olla 70–75 prosenttia velkojien Glitnirille myöntämien lainojen määrästä; ks. esim. http://glitnirbank.com/press-room/tilkynningar-a-islensku/448-athugasemdfraslidastjorn.html

86

(87)  Íslandsbankia koskevat valtion pääomasijoitustoimenpiteet perustuivat suoraan siirrettyjen varojen ja velkojen alustavan arvotuksen ja FME:n pääomavaatimuksen väliseen eroon.

87

(88)  Rahoituslaitosten pääomapohjan vahvistaminen tämänhetkisessä finanssikriisissä: tuen rajaaminen välttämättömään vähimmäismäärään ja suojatoimet kilpailun kohtuuttoman vääristymisen estämiseksi (pääomapohjan vahvistamista koskeva tiedonanto), EUVL L 17, 20.1.2011, ja ETA-täydennysosa 3. Suuntaviivat ovat myös saatavilla valvontaviranomaisen verkkosivustolla osoitteessa http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines

88

(89)  Vuoden 2014 lopussa päättyvät kaikkien niiden islantilaisen pankkien rakenneuudistusjaksot, joista on käynnistetty muodollinen tutkinta.

89

(90)  Leimavero vaihtelee oikeudellisen asiakirjatyypin mukaan, mutta se on yleensä 15 Islannin kruunua jokaiselta alkavalta tuhannelta Islannin kruunulta (eli keskimäärin 1,5 prosenttia) sellaisen korkoa tuottavan joukkovelkakirjan määrästä, jonka vakuutena on kiinnitys tai muu vakuus.

90

(91)  Ks. esim. komission päätös asiassa SA.28264, rakenneuudistustuki Hypo Real Estatelle, jossa komissio hyväksyi Hypo Real Estaten kansainvälisten liiketoimien merkittävän osan erottautumisen toimenpiteenä, jolla rajoitetaan pankin taloudellisen toiminnan jatkajan PBB:n mahdollisuuksia vääristää kilpailua.

91

(92)  Samoista syistä valvontaviranomainen hyväksyy sen, että luopumisten edellytyksenä on, että [...].

92

---

LIITE

SITOUMUKSET JA PANKKITOIMINNAN OIKEUDELLISEEN KEHYKSEEN TEHTÄVÄT ASIAA KOSKEVAT MUUTOKSET

1.   ISLANNIN VIRANOMAISTEN SITOUMUKSET

Islannin viranomaiset ovat tehneet jäljempänä esitetyt kaksi sitoumusta.

Leimaveroon tehtävä muutos valtiontuen estämiseksi ja siirtokustannusten vähentämiseksi

Valtiovarainministeriö nimittää työryhmän, jolla on valtuudet tarkastella uudelleen leimaverosta annettua lakia nro 36/1978. Työryhmä toimittaa raportin ja lakiluonnoksen valtiovarainministerille lokakuuhun 2012 mennessä. Työryhmän tehtävänä on etenkin tarkastella yksityisten liikkeeseen laskemien joukkovelkakirjojen leimaveron poistamista, kun kyse on niiden siirrosta velkojien kesken (eli kun yksityiset siirtävät lainansa yhdestä luottolaitoksesta toiseen). Ryhmä tarkastelee lisäksi, miten leimaveroa koskevaa säännöstä voidaan muuttaa siten, että yksinkertaistetaan menettelyjä ja edistetään kilpailua.

Toimenpiteet siirron helpottamiseksi ja siirtokustannusten vähentämiseksi

Islannin parlamentin 21 päivänä maaliskuuta 2012 antaman päätöslauselman mukaisesti hallitus nimittää komitean, jolla on valtuudet tarkastella kuluttajansuojaa rahoitusmarkkinoilla ja esittää ehdotuksia siitä, miten yksityisten ja kotitalouksien asemaa voidaan lujittaa luottalaitoksiin nähden. Komitean nimitykseen sisältyy erityinen toimivalta tarkastella siirron helpottamista ja siirtokustannusten vähentämistä sekä tehdä asiassa läheistä yhteistyötä Islannin kilpailuviranomaisen kanssa. Komitea esittää raporttinsa viimeistään 15 päivänä tammikuuta 2013.

Islannin viranomaiset ovat lisäksi hyväksyneet ja panevat täytäntöön Íslandsbankin seuraavat sitoumukset:

Ostojen rajoittaminen

Íslandsbanki pidättyy ostamasta rahoituslaitoksia 15 päivään lokakuuta 2014 asti.

Tästä sitoumuksesta huolimatta Íslandsbanki voi valvontaviranomaisen hyväksynnän saatuaan ostaa yrityksiä, etenkin jos se on välttämätöntä rahoitusjärjestelmän vakauden turvaamiseksi.

[...] luopuminen

Íslandsbanki sitoutuu luopumaan omistusosuudestaan [...] [päiväys] mennessä ja tarjoamaan jäljempänä mainitut omistusosuudet julkisesti myytäviksi [...].

[...]e [...]

[...].

Luopuminen rakenneuudistuksen alaisten yritysten osakkeista

Íslandsbanki sitoutuu myymään mahdollisimman pian omistusosuudet toimintayhtiöissä, jotka se on ottanut haltuun rakenneuudistuksen vuoksi, ks. rahoitusalan yrityksistä annetun lain nro 161/2002 22 §. Lisäksi pankki sitoutuu noudattamaan edellä mainitussa säännöksessä vahvistettuja menettelyjä ja määräaikoja. Lopuksi pankki pitää yllä verkkosivustollaan (tai asianomaisen tytäryrityksen, esimerkiksi Midengi ehf:n, verkkosivustolla) ajantasaista tietoa tällaisista myynnissä olevista omistusosuuksista.

Toimenpiteet, joista on etua uusille ja pienille kilpailijoille

Íslandsbanki sitoutuu toteuttamaan seuraavat toimenpiteet uusien ja pienten kilpailijoiden eduksi:

| a. | Íslandsbanki pidättyy 15 päivään lokakuuta 2014 asti panemasta täytäntöön sopimuslausekkeita ja ottamasta käyttöön uusia sopimuslausekkeita, joissa korkokantojen erityisehdoksi asetetaan pankkiasiakkuuden säilyminen vähimmäistasolla. |
| --- | --- |

a.

Íslandsbanki pidättyy 15 päivään lokakuuta 2014 asti panemasta täytäntöön sopimuslausekkeita ja ottamasta käyttöön uusia sopimuslausekkeita, joissa korkokantojen erityisehdoksi asetetaan pankkiasiakkuuden säilyminen vähimmäistasolla.

| b. | Íslandsbanki antaa pankin verkkosivustolla helposti saatavilla olevaa tietoa pankkipalvelujen siirtämisestä toiseen rahoituslaitokseen. Lisäksi rahoituslaitosten vaihdon edellyttämät asiakirjat ovat helposti saatavilla verkkosivustolla. Samat tiedot ja rahoituslaitoksen vaihtoa koskevat lomakkeet ovat saatavilla myös pankin sivukonttoreissa. |
| --- | --- |

b.

Íslandsbanki antaa pankin verkkosivustolla helposti saatavilla olevaa tietoa pankkipalvelujen siirtämisestä toiseen rahoituslaitokseen. Lisäksi rahoituslaitosten vaihdon edellyttämät asiakirjat ovat helposti saatavilla verkkosivustolla. Samat tiedot ja rahoituslaitoksen vaihtoa koskevat lomakkeet ovat saatavilla myös pankin sivukonttoreissa.

| c. | Íslandsbanki panee nopeasti täytäntöön kaikki pankkipalvelujen siirtoa koskevat pyynnöt. |
| --- | --- |

c.

Íslandsbanki panee nopeasti täytäntöön kaikki pankkipalvelujen siirtoa koskevat pyynnöt.

| d. | Íslandsbanki ei vetoa valtion osallistumiseen hankkiakseen kilpailuetua markkinoinnissa. |
| --- | --- |

d.

Íslandsbanki ei vetoa valtion osallistumiseen hankkiakseen kilpailuetua markkinoinnissa.

| e. | Jos kilpailevia palvelutarjouksia ei ole saatavilla, Íslandsbanki on halukas tarjoamaan seuraavat palvelut hintaan, joka vastaa kustannuksia ja kohtuullista marginaalia: |
| --- | --- |

e.

Jos kilpailevia palvelutarjouksia ei ole saatavilla, Íslandsbanki on halukas tarjoamaan seuraavat palvelut hintaan, joka vastaa kustannuksia ja kohtuullista marginaalia:

| f. | Islannin kruunun määräisten maksujen käsittelypalvelut






  i) | ulkomaan valuutan määräisten maksujen käsittelypalvelut |
| --- | --- | --- |

f.

Islannin kruunun määräisten maksujen käsittelypalvelut

i)

ulkomaan valuutan määräisten maksujen käsittelypalvelut

| ii) | setelien ja kolikkojen jakelu






  I. | setelien ja kolikkojen myynti ja toimitus palvelun vastaanottajan tiloihin |
| --- | --- | --- |

ii)

setelien ja kolikkojen jakelu

I.

setelien ja kolikkojen myynti ja toimitus palvelun vastaanottajan tiloihin

| II. | pankkiautomaatteihin tarkoitettujen setelikasettien varaston ylläpito; uuden/pienen osapuolen käyttämä turvallisuusyritys kuitenkin ”syöttää” kotelot pankkiautomaatteihin. |
| --- | --- |

II.

pankkiautomaatteihin tarkoitettujen setelikasettien varaston ylläpito; uuden/pienen osapuolen käyttämä turvallisuusyritys kuitenkin ”syöttää” kotelot pankkiautomaatteihin.

2.   KRIISIN JÄLKEEN HYVÄKSYTYT ASIAA KOSKEVAT MUKAUTUKSET JA MUUTOKSET ISLANNIN RAHOITUSMARKKINOIDEN SÄÄNTELY- JA VALVONTAKEHYKSEEN

Islannin viranomaiset ovat toimittaneet seuraavan yleiskatsauksen vuoden 2008 syksyllä voimassa olleeseen lainsäädäntöön tehdyistä muutoksista:

| — | FME:n valtuuksia ryhtyä toimiin (ottaa itselleen yhtiökokouksen valtuudet ja myydä omaisuutta, ks. poikkeuslainsäädäntö) on lisätty; FME:lle on annettu laajennetut valvontavaltuudet; FME voi arvioida yksittäisten valvottujen osapuolten toimia tai käyttäytymistä annettujen lisäsäännösten nojalla. Niihin sisältyvät päätöksentekovaltuudet, kuten valtuudet päättää toimipaikan sulkemisesta tai tiettyjen toimintojen lopettamisesta ilman toimintalupien tosiasiallista kumoamista, ja valtuudet määritellä yksityiskohtaisemmin käsitteet, joiden tulkinnan FME ja valvotut yksiköt tai valituselimet ovat riitauttaneet. |
| --- | --- |

—

FME:n valtuuksia ryhtyä toimiin (ottaa itselleen yhtiökokouksen valtuudet ja myydä omaisuutta, ks. poikkeuslainsäädäntö) on lisätty; FME:lle on annettu laajennetut valvontavaltuudet; FME voi arvioida yksittäisten valvottujen osapuolten toimia tai käyttäytymistä annettujen lisäsäännösten nojalla. Niihin sisältyvät päätöksentekovaltuudet, kuten valtuudet päättää toimipaikan sulkemisesta tai tiettyjen toimintojen lopettamisesta ilman toimintalupien tosiasiallista kumoamista, ja valtuudet määritellä yksityiskohtaisemmin käsitteet, joiden tulkinnan FME ja valvotut yksiköt tai valituselimet ovat riitauttaneet.

| — | Yksittäisiä suuria riskikeskittymiä koskevia sääntöjä on selkeytetty ja tarkennettu; riskinhallinnan tehtäviä ja vastuita on lisätty ja FME:lle on annettu valtuudet antaa riskinhallinnalle merkittävämpi asema rahoitusyrityksen organisaatiossa; stressitestien soveltamista koskevia säännöksiä on tiukennettu. |
| --- | --- |

—

Yksittäisiä suuria riskikeskittymiä koskevia sääntöjä on selkeytetty ja tarkennettu; riskinhallinnan tehtäviä ja vastuita on lisätty ja FME:lle on annettu valtuudet antaa riskinhallinnalle merkittävämpi asema rahoitusyrityksen organisaatiossa; stressitestien soveltamista koskevia säännöksiä on tiukennettu.

| — | Suurten luotonottajien erityisrekisteriä koskevat säännökset on vahvistettu lainsäädännössä, jotta saadaan parempi yleiskuva kahta tai useampaa yritystä koskevista suurista, yksittäisistä riskikeskittymistä. Rekisteri on tärkeä väline riskien kytkemiseksi toisiinsa ja niiden systeemisen vaikutuksen arvioimiseksi, jos luotonottajien toiminnoissa ilmenee vaikeuksia. Yksiköiden, jotka eivät ole FME:n valvonnassa mutta jotka on merkitty rahoitusyritysten rekisteriin, on annettava FME:lle tietoa kaikista velvoitteistaan. FME voi kieltää palvelujen tarjoamisen tällaisille osapuolille, jos ne kieltäytyvät toimittamasta pyydettyjä tietoja. |
| --- | --- |

—

Suurten luotonottajien erityisrekisteriä koskevat säännökset on vahvistettu lainsäädännössä, jotta saadaan parempi yleiskuva kahta tai useampaa yritystä koskevista suurista, yksittäisistä riskikeskittymistä. Rekisteri on tärkeä väline riskien kytkemiseksi toisiinsa ja niiden systeemisen vaikutuksen arvioimiseksi, jos luotonottajien toiminnoissa ilmenee vaikeuksia. Yksiköiden, jotka eivät ole FME:n valvonnassa mutta jotka on merkitty rahoitusyritysten rekisteriin, on annettava FME:lle tietoa kaikista velvoitteistaan. FME voi kieltää palvelujen tarjoamisen tällaisille osapuolille, jos ne kieltäytyvät toimittamasta pyydettyjä tietoja.

| — | Moitteettomia liiketoimintakäytäntöjä koskevia sääntöjä on lujitettu ja rahoitusyritysten kanssa tehtäviä liiketoimia tarkastelevan valituskomitean asema on vahvistettu lainsäädännössä; rahoitusyritysten kaikista suurista omistajista on annettava yksityiskohtaista tietoa. |
| --- | --- |

—

Moitteettomia liiketoimintakäytäntöjä koskevia sääntöjä on lujitettu ja rahoitusyritysten kanssa tehtäviä liiketoimia tarkastelevan valituskomitean asema on vahvistettu lainsäädännössä; rahoitusyritysten kaikista suurista omistajista on annettava yksityiskohtaista tietoa.

| — | Määräaikoja, jolloin rahoitusyritykset voivat luopua siirretyistä varoista, on lyhennetty. |
| --- | --- |

—

Määräaikoja, jolloin rahoitusyritykset voivat luopua siirretyistä varoista, on lyhennetty.

| — | Rahoitusyritysten omien osakkeiden omistusta koskevia säännöksiä on tiukennettu, ja ne on määritelty yksityiskohtaisemmin. Tytäryritysten omistusta pidetään nyt omina osakkeina samoin kuin omia osakkeita koskevia taseen ulkopuolisia sopimuksia. |
| --- | --- |

—

Rahoitusyritysten omien osakkeiden omistusta koskevia säännöksiä on tiukennettu, ja ne on määritelty yksityiskohtaisemmin. Tytäryritysten omistusta pidetään nyt omina osakkeina samoin kuin omia osakkeita koskevia taseen ulkopuolisia sopimuksia.

| — | Rahoitusyrityksiä on kielletty myöntämästä luottoa omiin osakkeisiin perustuvaa vakuutta tai pääomatakuutodistusta vastaan. |
| --- | --- |

—

Rahoitusyrityksiä on kielletty myöntämästä luottoa omiin osakkeisiin perustuvaa vakuutta tai pääomatakuutodistusta vastaan.

| — | FME laatii säännöt, joiden mukaan lainat, joiden vakuutena on kiinnitys muiden rahoitusyritysten osakkeisiin, lasketaan riski- ja pääomapohjassa. |
| --- | --- |

—

FME laatii säännöt, joiden mukaan lainat, joiden vakuutena on kiinnitys muiden rahoitusyritysten osakkeisiin, lasketaan riski- ja pääomapohjassa.

| — | Sisäisen tarkastusosaston vastuuta ja tehtäviä on lisätty. Asianomaisen rahoitusyrityksen koon ja toimintojen moninaisuuden välistä tasapainoa ja sen sisäisen tarkastusosaston tehtäviä säännellään yksityiskohtaisilla säännöillä. |
| --- | --- |

—

Sisäisen tarkastusosaston vastuuta ja tehtäviä on lisätty. Asianomaisen rahoitusyrityksen koon ja toimintojen moninaisuuden välistä tasapainoa ja sen sisäisen tarkastusosaston tehtäviä säännellään yksityiskohtaisilla säännöillä.

| — | Tilintarkastusyritys voi suorittaa saman rahoitusyrityksen tilintarkastuksen enintään viiden vuoden ajan; rahoitusyrityksen mahdollisuuksia hylätä ”vaikea” tilintarkastaja on rajoitettu. |
| --- | --- |

—

Tilintarkastusyritys voi suorittaa saman rahoitusyrityksen tilintarkastuksen enintään viiden vuoden ajan; rahoitusyrityksen mahdollisuuksia hylätä ”vaikea” tilintarkastaja on rajoitettu.

| — | Kaikkia oman pääoman laskentaa koskevia säännöksiä ja eri teknisiä näkökohtia on tarkistettu. |
| --- | --- |

—

Kaikkia oman pääoman laskentaa koskevia säännöksiä ja eri teknisiä näkökohtia on tarkistettu.

| — | Määräosuuksien omistusta eli vähintään 10 prosentin äänioikeuden käyttämistä koskevia sääntöjä on tarkistettu. FME:lle annetaan valtuudet kääntää todistustaakka arvioitaessa osapuolia, jotka aikovat hankkia tai lisätä määräosuuksia, esimerkiksi kun se on epävarma siitä, ketkä ovat määräosuuden omistavan hallintayhtiön tosiasiallisia edunsaajia. |
| --- | --- |

—

Määräosuuksien omistusta eli vähintään 10 prosentin äänioikeuden käyttämistä koskevia sääntöjä on tarkistettu. FME:lle annetaan valtuudet kääntää todistustaakka arvioitaessa osapuolia, jotka aikovat hankkia tai lisätä määräosuuksia, esimerkiksi kun se on epävarma siitä, ketkä ovat määräosuuden omistavan hallintayhtiön tosiasiallisia edunsaajia.

| — | Johtajien kelpoisuudelle on asetettu lisävaatimuksia, heidän vastuutaan valvonnasta ja toiminnoista on lisätty eivätkä hallintoneuvoston puheenjohtajat saa osallistua liikkeenjohtoon; FME:lle on annettu suurempi toimivalta valvoa johtokuntia; ylemmälle johdolle maksettavista palkkioista on annettava henkilökohtaista tietoa. |
| --- | --- |

—

Johtajien kelpoisuudelle on asetettu lisävaatimuksia, heidän vastuutaan valvonnasta ja toiminnoista on lisätty eivätkä hallintoneuvoston puheenjohtajat saa osallistua liikkeenjohtoon; FME:lle on annettu suurempi toimivalta valvoa johtokuntia; ylemmälle johdolle maksettavista palkkioista on annettava henkilökohtaista tietoa.

| — | Rahoitusyritysten luottotoimille on vahvistettu säännöt, jos sen johtajilla, toimitusjohtajilla, keskeisillä työntekijöillä tai omistajilla on määräosuus kyseisestä rahoituslaitoksesta. Samankaltaisia sääntöjä sovelletaan osapuoliin, jotka ovat tiiviissä sidossuhteessa edellä mainittuihin henkilöihin. FME on hyväksynyt säännöt tällaisten toimien tyydyttävän vakuuden määrittämiseksi. |
| --- | --- |

—

Rahoitusyritysten luottotoimille on vahvistettu säännöt, jos sen johtajilla, toimitusjohtajilla, keskeisillä työntekijöillä tai omistajilla on määräosuus kyseisestä rahoituslaitoksesta. Samankaltaisia sääntöjä sovelletaan osapuoliin, jotka ovat tiiviissä sidossuhteessa edellä mainittuihin henkilöihin. FME on hyväksynyt säännöt tällaisten toimien tyydyttävän vakuuden määrittämiseksi.

| — | Johdon ja työntekijöiden kannustinjärjestelmiä ja bonuksia sekä purkamissopimuksia koskevat säännöt on vahvistettu. |
| --- | --- |

—

Johdon ja työntekijöiden kannustinjärjestelmiä ja bonuksia sekä purkamissopimuksia koskevat säännöt on vahvistettu.

| — | Rahoitusyritysten uudelleenorganisointia ja selvitysmenettelyä koskevia säännöksiä on tiukennettu. |
| --- | --- |

—

Rahoitusyritysten uudelleenorganisointia ja selvitysmenettelyä koskevia säännöksiä on tiukennettu.

| — | Säästöpankkien erityissääntöjä on tarkistettu kokonaisuudessaan. Säästöpankkien takuupääoman omistajien asemaa ja oikeuksia on selkeytetty, osingoille on asetettu rajoituksia, takuupääomaa koskeville toimille on asetettu selkeät säännöt, takuupääoman arvonalennusta koskevat säännöt on vahvistettu ja säästöpankkien valtuuksia tehdä muodollista yhteistyötä on selkeytetty. Säästöpankkeja on kielletty muuttamasta oikeudellista muotoaan. |
| --- | --- |

—

Säästöpankkien erityissääntöjä on tarkistettu kokonaisuudessaan. Säästöpankkien takuupääoman omistajien asemaa ja oikeuksia on selkeytetty, osingoille on asetettu rajoituksia, takuupääomaa koskeville toimille on asetettu selkeät säännöt, takuupääoman arvonalennusta koskevat säännöt on vahvistettu ja säästöpankkien valtuuksia tehdä muodollista yhteistyötä on selkeytetty. Säästöpankkeja on kielletty muuttamasta oikeudellista muotoaan.

Islannin viranomaisten mukaan Islannin säännöt menevät joiltakin osin yleiseurooppalaisia sääntöjä pidemmälle. Merkittävimmät erot EU:n hyväksymiin, ETA-sopimukseen sisällytettyihin sääntöihin ovat seuraavat:

| — | FME:llä on valtuudet rajoittaa rahoituslaitosten yksittäisten toimipisteiden toimintoja, jos se katsoo sen olevan perusteltua. Lisäksi sillä on valtuudet asettaa erityisiä vaatimuksia rahoituslaitosten yksittäisten toimipisteiden toimintojen jatkamiselle. FME voi myös rajoittaa väliaikaisesti toimintoja, joita rahoitusyritys saa harjoittaa, joko kokonaan tai osittain, riippumatta siitä, ovatko ne luvanvaraisia, jos valvontaviranomainen katsoo sen olevan perusteltua. Tämä johtuu luonnollisesti etenkin konttoreiden toiminnoista ja niiden käyttöönottamista talletustileistä muissa Euroopan maissa vuoteen 2008 asti (Icesave, Edge ja Save-and-Save). |
| --- | --- |

—

FME:llä on valtuudet rajoittaa rahoituslaitosten yksittäisten toimipisteiden toimintoja, jos se katsoo sen olevan perusteltua. Lisäksi sillä on valtuudet asettaa erityisiä vaatimuksia rahoituslaitosten yksittäisten toimipisteiden toimintojen jatkamiselle. FME voi myös rajoittaa väliaikaisesti toimintoja, joita rahoitusyritys saa harjoittaa, joko kokonaan tai osittain, riippumatta siitä, ovatko ne luvanvaraisia, jos valvontaviranomainen katsoo sen olevan perusteltua. Tämä johtuu luonnollisesti etenkin konttoreiden toiminnoista ja niiden käyttöönottamista talletustileistä muissa Euroopan maissa vuoteen 2008 asti (Icesave, Edge ja Save-and-Save).

| — | Islannin lainsäädännössä vahvistetut sisäistä tarkastusta koskevat säännökset ovat huomattavasti yksityiskohtaisempia kuin EU:n direktiivien säännökset. |
| --- | --- |

—

Islannin lainsäädännössä vahvistetut sisäistä tarkastusta koskevat säännökset ovat huomattavasti yksityiskohtaisempia kuin EU:n direktiivien säännökset.

| — | Stressitestien suorittamista koskevat säännökset ovat huomattavasti yksityiskohtaisempia kuin EU:n direktiivien säännökset. |
| --- | --- |

—

Stressitestien suorittamista koskevat säännökset ovat huomattavasti yksityiskohtaisempia kuin EU:n direktiivien säännökset.

| — | Rahoitusyritysten on pidettävä erityistä rekisteriä (luottorekisteriä) kaikista osapuolista, joille ne myöntävät luottoa, ja toimitettava FME:lle päivitetty luettelo jokaisen kuukauden lopussa. Lisäksi vastaavanlainen luettelo on toimitettava rahoituslaitoksiin tiiviisti sidossuhteessa olevista osapuolista, niiden johtokunnista ja johtajista sekä keskenään sidossuhteessa olevista asiakkaista, siltä osin kuin näitä osapuolia ei ole esitetty edellä mainitussa luettelossa. Luettelon avulla on helpompi seurata rahoitusyritysten, niiden johtajien ja johdon välisiä sidoksia. |
| --- | --- |

—

Rahoitusyritysten on pidettävä erityistä rekisteriä (luottorekisteriä) kaikista osapuolista, joille ne myöntävät luottoa, ja toimitettava FME:lle päivitetty luettelo jokaisen kuukauden lopussa. Lisäksi vastaavanlainen luettelo on toimitettava rahoituslaitoksiin tiiviisti sidossuhteessa olevista osapuolista, niiden johtokunnista ja johtajista sekä keskenään sidossuhteessa olevista asiakkaista, siltä osin kuin näitä osapuolia ei ole esitetty edellä mainitussa luettelossa. Luettelon avulla on helpompi seurata rahoitusyritysten, niiden johtajien ja johdon välisiä sidoksia.

| — | Jos FME katsoo, että luottorekisteriin merkitylle yksittäiselle osapuolelle, joka ei ole virallisen rahoitusvalvonnan alainen, myönnetyllä luotolla voi olla systeeminen vaikutus, se voi vaatia asianomaiselta osapuolelta tietoja tämän velvoitteista. |
| --- | --- |

—

Jos FME katsoo, että luottorekisteriin merkitylle yksittäiselle osapuolelle, joka ei ole virallisen rahoitusvalvonnan alainen, myönnetyllä luotolla voi olla systeeminen vaikutus, se voi vaatia asianomaiselta osapuolelta tietoja tämän velvoitteista.

| — | Jos luottorekisteriin merkitty osapuoli, johon ei sovelleta virallista valvontaa, kieltäytyy antamasta tietoa FME:lle, valvontaviranomainen voi määrätä, että valvottujen laitosten on pidätyttävä tarjoamasta kyseiselle osapuolelle lisäpalveluja. Tämä koskee myös tilanteita, joissa asianomaisen osapuolen antamat tiedot eivät ole riittäviä. Luottorekisteriä koskevat säännökset ja valvojille myönnetyt laajat valtuudet, jotka koskevat osapuolia, joihin ei sovelleta virallista valvontaa, eivät sisälly EU:n/ETA:n sääntöihin. |
| --- | --- |

—

Jos luottorekisteriin merkitty osapuoli, johon ei sovelleta virallista valvontaa, kieltäytyy antamasta tietoa FME:lle, valvontaviranomainen voi määrätä, että valvottujen laitosten on pidätyttävä tarjoamasta kyseiselle osapuolelle lisäpalveluja. Tämä koskee myös tilanteita, joissa asianomaisen osapuolen antamat tiedot eivät ole riittäviä. Luottorekisteriä koskevat säännökset ja valvojille myönnetyt laajat valtuudet, jotka koskevat osapuolia, joihin ei sovelleta virallista valvontaa, eivät sisälly EU:n/ETA:n sääntöihin.

| — | Lähipiirin lainaustoimintaa ja vakuuksia koskevat säännökset ovat merkittävästi yksityiskohtaisempia ja rajoittavampia kuin EU:n/ETA:n säännöt. |
| --- | --- |

—

Lähipiirin lainaustoimintaa ja vakuuksia koskevat säännökset ovat merkittävästi yksityiskohtaisempia ja rajoittavampia kuin EU:n/ETA:n säännöt.

| — | FME:n on evättävä määräosuuden omistajalta oikeus käyttää äänioikeuttaan, jos on epävarmaa, kuka on tosiasiallinen edunsaaja. |
| --- | --- |

—

FME:n on evättävä määräosuuden omistajalta oikeus käyttää äänioikeuttaan, jos on epävarmaa, kuka on tosiasiallinen edunsaaja.

| — | Enimmäisaika, jonka ulkoiset tarkastajat voivat työskennellä samalle rahoitusyritykselle, on lyhyempi kuin EU:n/ETA:n säännöissä. |
| --- | --- |

—

Enimmäisaika, jonka ulkoiset tarkastajat voivat työskennellä samalle rahoitusyritykselle, on lyhyempi kuin EU:n/ETA:n säännöissä.

| — | Rahoitusyritysten johtajien pätevyyttä koskevat säännökset ovat merkittävästi yksityiskohtaisempia kuin EU:n direktiiveissä. |
| --- | --- |

—

Rahoitusyritysten johtajien pätevyyttä koskevat säännökset ovat merkittävästi yksityiskohtaisempia kuin EU:n direktiiveissä.

| — | Bonusjärjestelmiä ja purkamissopimuksia koskevia järjestelyjä varten on vahvistettu säännöt. |
| --- | --- |

—

Bonusjärjestelmiä ja purkamissopimuksia koskevia järjestelyjä varten on vahvistettu säännöt.

| — | EU:n direktiiveissä on vahvistettu hiljattain palkkiokäytäntöjä koskevat muodolliset säännöt, mutta EU:ssa ei ole vielä hyväksytty purkamissopimuksia koskevia sääntöjä. |
| --- | --- |

—

EU:n direktiiveissä on vahvistettu hiljattain palkkiokäytäntöjä koskevat muodolliset säännöt, mutta EU:ssa ei ole vielä hyväksytty purkamissopimuksia koskevia sääntöjä.

Talousministeri esitti 23 päivänä maaliskuuta 2012 selvityksen Islannin rahoitusjärjestelmän, sen sääntelyn ja valvonnan tulevasta rakenteesta. Ministeri on myös nimittänyt asiantuntijaryhmän tarkistamaan lainsäädäntö- ja valvontakehystä, jota sovelletaan kaikkiin rahoitustoimintoihin Islannissa.

---

| 15.5.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 144/121 |
| --- | --- | --- | --- |

15.5.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 144/121

---

Julkinen toisinto (1)

EFTAN VALVONTAVIRANOMAISEN PÄÄTÖS

N:o 290/12/KOL,

annettu 11 päivänä heinäkuuta 2012,

Landsbankinnille myönnetystä rakenneuudistustuesta (Islanti)

EFTAn valvontaviranomainen (jäljempänä ’valvontaviranomainen’), joka

OTTAA HUOMIOON Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen (jäljempänä ’ETA-sopimus’) ja erityisesti sen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja pöytäkirjan 26,

OTTAA HUOMIOON valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta tehdyn EFTA-valtioiden sopimuksen (jäljempänä ’valvonta- ja tuomioistuinsopimus’) ja erityisesti sen 24 artiklan,

OTTAA HUOMIOON valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjan 3 (jäljempänä ’pöytäkirja 3’) ja erityisesti sen I osan 1 artiklan 3 kohdan sekä sen II osan 7 artiklan 3 kohdan ja 13 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

I.   TOSISEIKAT

1.   MENETTELY

| (1) | Lokakuussa 2008 käydyn epävirallisen kirjeenvaihdon perusteella ja Islannin parlamentin (Althingi) säädettyä 6 päivänä lokakuuta muun muassa rahoitusalan epätavallisista olosuhteista johtuvista valtionkassamaksuista vastaavasta viranomaisesta annetun lain nro 125/2008 (jäljempänä ’poikkeuslaki’), jossa Islannin valtiolle myönnettiin laajat toimivaltuudet puuttua pankkialan toimintaan, EFTAn valvontaviranomaisen (jäljempänä ’viranomainen’) puheenjohtaja pyysi Islannin viranomaisia 10 päivänä lokakuuta 2008 päivätyssä kirjeessään ilmoittamaan valvontaviranomaiselle poikkeuslain nojalla toteutettavista valtiontukitoimenpiteistä. |
| --- | --- |

(1)

Lokakuussa 2008 käydyn epävirallisen kirjeenvaihdon perusteella ja Islannin parlamentin (Althingi) säädettyä 6 päivänä lokakuuta muun muassa rahoitusalan epätavallisista olosuhteista johtuvista valtionkassamaksuista vastaavasta viranomaisesta annetun lain nro 125/2008 (jäljempänä ’poikkeuslaki’), jossa Islannin valtiolle myönnettiin laajat toimivaltuudet puuttua pankkialan toimintaan, EFTAn valvontaviranomaisen (jäljempänä ’viranomainen’) puheenjohtaja pyysi Islannin viranomaisia 10 päivänä lokakuuta 2008 päivätyssä kirjeessään ilmoittamaan valvontaviranomaiselle poikkeuslain nojalla toteutettavista valtiontukitoimenpiteistä.

| (2) | Yhteydenpitoa ja kirjeenvaihtoa jatkettiin silloin tällöin, mihin sisältyi erityisesti valvontaviranomaisen 18 päivänä kesäkuuta 2009 lähettämä kirje, jossa Islannin viranomaisia muistutettiin valtiontukitoimenpiteistä ilmoittamisen tarpeellisuudesta ja pöytäkirjassa 3 olevaan 3 artiklaan sisältyvästä täytäntöönpanokieltoa koskevasta lausekkeesta (nk. standstill-lauseke). Islannin viranomaiset ilmoittivat lopulta 15 päivänä syyskuuta 2010 taannehtivasti valtiontuesta, joka on myönnetty Landsbankin tiettyjen toimintojen uudelleen käynnistämiseen sekä uuden Landsbanki Bankin (’NBI’, nyttemmin Landsbankinn) perustamiseen ja pääomittamiseen (2). |
| --- | --- |

(2)

Yhteydenpitoa ja kirjeenvaihtoa jatkettiin silloin tällöin, mihin sisältyi erityisesti valvontaviranomaisen 18 päivänä kesäkuuta 2009 lähettämä kirje, jossa Islannin viranomaisia muistutettiin valtiontukitoimenpiteistä ilmoittamisen tarpeellisuudesta ja pöytäkirjassa 3 olevaan 3 artiklaan sisältyvästä täytäntöönpanokieltoa koskevasta lausekkeesta (nk. standstill-lauseke). Islannin viranomaiset ilmoittivat lopulta 15 päivänä syyskuuta 2010 taannehtivasti valtiontuesta, joka on myönnetty Landsbankin tiettyjen toimintojen uudelleen käynnistämiseen sekä uuden Landsbanki Bankin (’NBI’, nyttemmin Landsbankinn) perustamiseen ja pääomittamiseen (2).

| (3) | Valvontaviranomainen ilmoitti Islannin viranomaisille 15 päivänä joulukuuta 2010 päivätyllä kirjeellä (3), että se oli päättänyt aloittaa pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn, joka liittyy Islannin valtion toteuttamiin toimenpiteisiin, jotka koskevat (vanhan) Landsbanki Islands hf:n tiettyjen toimintojen uudelleen käynnistämistä sekä uuden Landsbanki Islandsin (NBI hf) perustamista ja pääomittamista (jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’). Valvontaviranomainen pyysi toimittamaan myös yksityiskohtaisen suunnitelman Landsbankinnin rakenneuudistuksesta31 päivään maaliskuuta 2011 mennessä. |
| --- | --- |

(3)

Valvontaviranomainen ilmoitti Islannin viranomaisille 15 päivänä joulukuuta 2010 päivätyllä kirjeellä (3), että se oli päättänyt aloittaa pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn, joka liittyy Islannin valtion toteuttamiin toimenpiteisiin, jotka koskevat (vanhan) Landsbanki Islands hf:n tiettyjen toimintojen uudelleen käynnistämistä sekä uuden Landsbanki Islandsin (NBI hf) perustamista ja pääomittamista (jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’). Valvontaviranomainen pyysi toimittamaan myös yksityiskohtaisen suunnitelman Landsbankinnin rakenneuudistuksesta31 päivään maaliskuuta 2011 mennessä.

| (4) | Maaliskuun 24 päivänä 2011 asianomaiset osapuolet toimittivat valvontaviranomaiselle sähköpostitse yhden huomautuksen, joka toimitettiin edelleen Islannin viranomaisille 25 päivänä toukokuuta 2011. Islannin viranomaiset eivät vastanneet kyseiseen huomautukseen. |
| --- | --- |

(4)

Maaliskuun 24 päivänä 2011 asianomaiset osapuolet toimittivat valvontaviranomaiselle sähköpostitse yhden huomautuksen, joka toimitettiin edelleen Islannin viranomaisille 25 päivänä toukokuuta 2011. Islannin viranomaiset eivät vastanneet kyseiseen huomautukseen.

| (5) | Islannin viranomaiset toimittivat Landsbankinnin rakenneuudistussuunnitelman 31 päivänä maaliskuuta 2011 päivätyllä kirjeellä. Tarkistettu rakenneuudistussuunnitelma, josta käy ilmi muun muassa 22 päivänä huhtikuuta 2010 täytäntöönpantu Spkef Savings Bankin (SpKef) talletusten ja varojen siirto, josta ei ole ilmoitettu, ja Sparisjodur Svarfdaelan (SpSv) osto, toimitettiin 23 päivänä toukokuuta 2012 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(5)

Islannin viranomaiset toimittivat Landsbankinnin rakenneuudistussuunnitelman 31 päivänä maaliskuuta 2011 päivätyllä kirjeellä. Tarkistettu rakenneuudistussuunnitelma, josta käy ilmi muun muassa 22 päivänä huhtikuuta 2010 täytäntöönpantu Spkef Savings Bankin (SpKef) talletusten ja varojen siirto, josta ei ole ilmoitettu, ja Sparisjodur Svarfdaelan (SpSv) osto, toimitettiin 23 päivänä toukokuuta 2012 päivätyllä kirjeellä.

| (6) | Valvontaviranomainen pyysi tietoja rakenneuudistussuunnitelmasta 11 päivänä heinäkuuta 2011 ja 13 päivänä helmikuuta 2012. Islannin viranomaiset vastasivat tietopyyntöön 17 päivänä lokakuuta 2011 ja 13 päivänä maaliskuuta 2012. Lopulliset sitoumukset toimitettiin 6 ja 13 päivänä kesäkuuta 2012. |
| --- | --- |

(6)

Valvontaviranomainen pyysi tietoja rakenneuudistussuunnitelmasta 11 päivänä heinäkuuta 2011 ja 13 päivänä helmikuuta 2012. Islannin viranomaiset vastasivat tietopyyntöön 17 päivänä lokakuuta 2011 ja 13 päivänä maaliskuuta 2012. Lopulliset sitoumukset toimitettiin 6 ja 13 päivänä kesäkuuta 2012.

| (7) | Valvontaviranomainen hyväksyi 20 päivänä kesäkuuta 2012 päätöksessä N:o 212/12/KOL (jäljempänä ’SpSv-säästöpankkia koskeva päätös’) Landsbankinnille myönnetyn valtiontuen mahdollisen käytön SpSv:n ostoon. Valvontaviranomainen hyväksyi väliaikaisesti 21 päivänä kesäkuuta 2011 tekemällään päätöksellä N:o 253/10/KOL pelastamistukiohjelman, jolla suoritetaan Islannin keskuspankin (’CBI’) saatavat säästöpankeilta, myös SpSv:ltä. Huhtikuun 13 päivänä 2011 tekemällään päätöksellä 127/11/KOL valvontaviranomainen hyväksyi pelastamistukiohjelmaan tehdyt muutokset (’säästöpankkeja koskevat päätökset’). |
| --- | --- |

(7)

Valvontaviranomainen hyväksyi 20 päivänä kesäkuuta 2012 päätöksessä N:o 212/12/KOL (jäljempänä ’SpSv-säästöpankkia koskeva päätös’) Landsbankinnille myönnetyn valtiontuen mahdollisen käytön SpSv:n ostoon. Valvontaviranomainen hyväksyi väliaikaisesti 21 päivänä kesäkuuta 2011 tekemällään päätöksellä N:o 253/10/KOL pelastamistukiohjelman, jolla suoritetaan Islannin keskuspankin (’CBI’) saatavat säästöpankeilta, myös SpSv:ltä. Huhtikuun 13 päivänä 2011 tekemällään päätöksellä 127/11/KOL valvontaviranomainen hyväksyi pelastamistukiohjelmaan tehdyt muutokset (’säästöpankkeja koskevat päätökset’).

| (8) | Lisäksi valvontaviranomainen tapasi Islannin viranomaiset 7 päivänä kesäkuuta 2011 sekä 27 ja 28 päivänä helmikuuta 2012. |
| --- | --- |

(8)

Lisäksi valvontaviranomainen tapasi Islannin viranomaiset 7 päivänä kesäkuuta 2011 sekä 27 ja 28 päivänä helmikuuta 2012.

2.   TAUSTATIEDOT

| (9) | Valvontaviranomainen kuvailee tässä jaksossa vuodesta 2008 alkaen ilmenneitä Islannin rahoitusjärjestelmän romahdukseen ja uudelleen rakentamiseen liittyviä tapahtumia, tosiseikkoja sekä taloudellista, poliittista ja lainsäädännöllistä kehitystä, joita on tarpeen käsitellä kyseessä olevien tukitoimenpiteiden arvioinnin asiayhteydessä. Ensin esitetään Landsbankin romahdukseen johtaneet tapahtumat. |
| --- | --- |

(9)

Valvontaviranomainen kuvailee tässä jaksossa vuodesta 2008 alkaen ilmenneitä Islannin rahoitusjärjestelmän romahdukseen ja uudelleen rakentamiseen liittyviä tapahtumia, tosiseikkoja sekä taloudellista, poliittista ja lainsäädännöllistä kehitystä, joita on tarpeen käsitellä kyseessä olevien tukitoimenpiteiden arvioinnin asiayhteydessä. Ensin esitetään Landsbankin romahdukseen johtaneet tapahtumat.

2.1   Landsbankin romahtaminen

| (10) | Vuoden 2008 syksyllä Islannin pankit kohtasivat talletuspaon niin ulkomailla kuin Islannissakin. Kotimaan nostot kasvoivat siinä määrin, että jossain vaiheessa Islannin pankkeja ja Islannin keskuspankkia uhkasi käteisvarojen puute. |
| --- | --- |

(10)

Vuoden 2008 syksyllä Islannin pankit kohtasivat talletuspaon niin ulkomailla kuin Islannissakin. Kotimaan nostot kasvoivat siinä määrin, että jossain vaiheessa Islannin pankkeja ja Islannin keskuspankkia uhkasi käteisvarojen puute.

| (11) | Islannin pankkien kasvu perustui valtaosin pääsyyn ulkomaisille velkapaperimarkkinoille, etenkin vuosina 2003–2006. Tämä rahoituslähde alkoi kuitenkin ehtyä, ja myös ulkomaiset luottoluokituslaitokset ilmaisivat olevansa huolissaan pankkien luotonannon ja talletusten välisestä alhaisesta suhteesta muihin (ulkomaisiin) pankkeihin verrattuna. |
| --- | --- |

(11)

Islannin pankkien kasvu perustui valtaosin pääsyyn ulkomaisille velkapaperimarkkinoille, etenkin vuosina 2003–2006. Tämä rahoituslähde alkoi kuitenkin ehtyä, ja myös ulkomaiset luottoluokituslaitokset ilmaisivat olevansa huolissaan pankkien luotonannon ja talletusten välisestä alhaisesta suhteesta muihin (ulkomaisiin) pankkeihin verrattuna.

| (12) | Islannin liikepankit (etenkin Landsbanki) vastasivat tilanteeseen keräämällä talletuksia ulkomailta. Landsbankin asiakastalletukset kolminkertaistuivat vuoden 2006 kolmannen vuosineljänneksen lopusta vuoden 2007 puoliväliin — kasvu oli lähes 10 miljardia euroa. Suurimman osuuden tästä kasvusta muodostivat Yhdistyneessä kuningaskunnassa sijaitsevissa Landsbankin konttoreissa avatut tilit. Niiden vähittäistalletukset kasvoivat nollasta 6,6 miljardiin euroon ja tukkutalletukset (Yhdistyneen kuningaskunnan ja Alankomaiden konttoreissa) 2,5 miljardiin euroon. |
| --- | --- |

(12)

Islannin liikepankit (etenkin Landsbanki) vastasivat tilanteeseen keräämällä talletuksia ulkomailta. Landsbankin asiakastalletukset kolminkertaistuivat vuoden 2006 kolmannen vuosineljänneksen lopusta vuoden 2007 puoliväliin — kasvu oli lähes 10 miljardia euroa. Suurimman osuuden tästä kasvusta muodostivat Yhdistyneessä kuningaskunnassa sijaitsevissa Landsbankin konttoreissa avatut tilit. Niiden vähittäistalletukset kasvoivat nollasta 6,6 miljardiin euroon ja tukkutalletukset (Yhdistyneen kuningaskunnan ja Alankomaiden konttoreissa) 2,5 miljardiin euroon.

| (13) | Euroopan keskuspankki esitti 3 päivänä lokakuuta 2008 Landsbankille 400 miljoonan euron suuruisen vakuuksien muutospyynnön, ja vaikka pyyntö peruttiin myöhemmin, Yhdistyneessä kuningaskunnassa sijainneen pankin konttorista alkoi talletuspako ja pankin oli asettava käyttöön suuret määrät Englannin puntia. Islannin keskuspankki torjui Landsbankin avunpyynnön 6 päivänä lokakuuta. Kun pankki ei pystynyt asettamaan saataville Yhdistyneen kuningaskunnan rahoitustarkastusviranomaisen (Financial Services Authority) vaatimia varoja, Yhdistyneen kuningaskunnan viranomainen sulki konttorin. Seuraavana päivänä Alankomaiden keskuspankki pyysi, että Landsbankin Amsterdamin konttoriin nimetään konkurssipesänhoitaja. Samana päivänä FME vapautti sille poikkeuslaissa (4) annettujen valtuuksien nojalla Landsbankin johtokunnan tehtävistään määräajaksi, otti itselleen yhtiökokouksen valtuudet ja nimitti sen paikalle väliaikaisen hallintoneuvoston (Resolution Committee). |
| --- | --- |

(13)

Euroopan keskuspankki esitti 3 päivänä lokakuuta 2008 Landsbankille 400 miljoonan euron suuruisen vakuuksien muutospyynnön, ja vaikka pyyntö peruttiin myöhemmin, Yhdistyneessä kuningaskunnassa sijainneen pankin konttorista alkoi talletuspako ja pankin oli asettava käyttöön suuret määrät Englannin puntia. Islannin keskuspankki torjui Landsbankin avunpyynnön 6 päivänä lokakuuta. Kun pankki ei pystynyt asettamaan saataville Yhdistyneen kuningaskunnan rahoitustarkastusviranomaisen (Financial Services Authority) vaatimia varoja, Yhdistyneen kuningaskunnan viranomainen sulki konttorin. Seuraavana päivänä Alankomaiden keskuspankki pyysi, että Landsbankin Amsterdamin konttoriin nimetään konkurssipesänhoitaja. Samana päivänä FME vapautti sille poikkeuslaissa (4) annettujen valtuuksien nojalla Landsbankin johtokunnan tehtävistään määräajaksi, otti itselleen yhtiökokouksen valtuudet ja nimitti sen paikalle väliaikaisen hallintoneuvoston (Resolution Committee).

2.2   Finanssikriisi ja Islannin pankkien romahduksen keskeiset syyt

| (14) | Islannin viranomaiset selvensivät valvontaviranomaiselle toimittamissaan huomautuksissa, että Islannin pankkialan romahduksen syyt ja viranomaisten toimintatarve selvitetään varsin yksityiskohtaisesti Islannin parlamentin perustaman erityisen tutkintakomitean (jäljempänä ’tutkintakomitea’) (5) laatimassa raportissa; kyseisen komitean tehtävänä oli tutkia ja analysoida kolmen suurimman pankin romahdukseen johtaneita prosesseja. Valvontaviranomainen esittää jäljempänä lyhyesti tutkintakomitean päätelmät Landsbankin romahduksen tärkeimmistä syistä. Tiedot ovat peräisin tutkintakomitean raportin luvuista 2 (Tiivistelmä) ja 21 (Islannin pankkien romahduksen syyt — vastuu, virheet ja huolimattomuus). |
| --- | --- |

(14)

Islannin viranomaiset selvensivät valvontaviranomaiselle toimittamissaan huomautuksissa, että Islannin pankkialan romahduksen syyt ja viranomaisten toimintatarve selvitetään varsin yksityiskohtaisesti Islannin parlamentin perustaman erityisen tutkintakomitean (jäljempänä ’tutkintakomitea’) (5) laatimassa raportissa; kyseisen komitean tehtävänä oli tutkia ja analysoida kolmen suurimman pankin romahdukseen johtaneita prosesseja. Valvontaviranomainen esittää jäljempänä lyhyesti tutkintakomitean päätelmät Landsbankin romahduksen tärkeimmistä syistä. Tiedot ovat peräisin tutkintakomitean raportin luvuista 2 (Tiivistelmä) ja 21 (Islannin pankkien romahduksen syyt — vastuu, virheet ja huolimattomuus).

| (15) | Vuonna 2007 alkanut rahoitusmarkkinoiden maksuvalmiuden yleinen heikentyminen johti lopulta Islannin kolmen suurimman pankin romahdukseen, sillä niiden liiketoiminta riippui yhä enemmän rahoituksen saamisesta kansainvälisten markkinoiden kautta. Islannin pankkien romahdus johtui kuitenkin lukuisista monimutkaisista seikoista. Tutkintakomitea tutki suurimpien pankkien romahduksen syitä, ja on pantava merkille, että valtaosa päätelmistä koskee kaikkia kolmea pankkia ja että monet päätelmät liittyvät toisiinsa. Jäljempänä käsitellään lyhyesti pankkien toimintaan liittyviä epäonnistumisen syitä. |
| --- | --- |

(15)

Vuonna 2007 alkanut rahoitusmarkkinoiden maksuvalmiuden yleinen heikentyminen johti lopulta Islannin kolmen suurimman pankin romahdukseen, sillä niiden liiketoiminta riippui yhä enemmän rahoituksen saamisesta kansainvälisten markkinoiden kautta. Islannin pankkien romahdus johtui kuitenkin lukuisista monimutkaisista seikoista. Tutkintakomitea tutki suurimpien pankkien romahduksen syitä, ja on pantava merkille, että valtaosa päätelmistä koskee kaikkia kolmea pankkia ja että monet päätelmät liittyvät toisiinsa. Jäljempänä käsitellään lyhyesti pankkien toimintaan liittyviä epäonnistumisen syitä.

Liiallinen ja kestämätön laajentuminen

| (16) | Tutkintakomitea totesi, että romahdusta edeltäneinä vuosina pankit olivat kasvattaneet taseitaan ja luottosalkkujaan niin voimakkaasti, ettei niiden toiminta- ja hallintokapasiteetti enää riittänyt. Kyseisten kolmen pankin yhdistetyt varat olivat lisääntyneet eksponentiaalisesti siten, että ne olivat 1,4 biljoonaa Islannin kruunua (6) vuonna 2003 ja 14,4 biljoonaa Islannin kruunua vuoden 2008 toisella neljänneksellä. Merkityksellistä on se, että suuri osa näiden kolmen pankin kasvusta oli tapahtunut ulkomaisille osapuolille lainaamisessa, joka lisääntyi huomattavasti vuonna 2007 (7) erityisesti kansainvälisen maksuvalmiuskriisin puhjettua. Tutkintakomitea katsoi tämän perusteella, että lainaustoiminnan lisääntyminen johtui pitkälti sellaisille yrityksille myönnetyistä lainoista, joille muut olivat kieltäytyneet myöntämistä lainaa. Raportissa todettiin lisäksi, että riskialttiimmasta sijoituspankkitoiminnasta oli tullut yhä suurempi osa pankkien toimintaa ja että kasvu myötävaikutti ongelmien syntymiseen. |
| --- | --- |

(16)

Tutkintakomitea totesi, että romahdusta edeltäneinä vuosina pankit olivat kasvattaneet taseitaan ja luottosalkkujaan niin voimakkaasti, ettei niiden toiminta- ja hallintokapasiteetti enää riittänyt. Kyseisten kolmen pankin yhdistetyt varat olivat lisääntyneet eksponentiaalisesti siten, että ne olivat 1,4 biljoonaa Islannin kruunua (6) vuonna 2003 ja 14,4 biljoonaa Islannin kruunua vuoden 2008 toisella neljänneksellä. Merkityksellistä on se, että suuri osa näiden kolmen pankin kasvusta oli tapahtunut ulkomaisille osapuolille lainaamisessa, joka lisääntyi huomattavasti vuonna 2007 (7) erityisesti kansainvälisen maksuvalmiuskriisin puhjettua. Tutkintakomitea katsoi tämän perusteella, että lainaustoiminnan lisääntyminen johtui pitkälti sellaisille yrityksille myönnetyistä lainoista, joille muut olivat kieltäytyneet myöntämistä lainaa. Raportissa todettiin lisäksi, että riskialttiimmasta sijoituspankkitoiminnasta oli tullut yhä suurempi osa pankkien toimintaa ja että kasvu myötävaikutti ongelmien syntymiseen.

Kansainvälisillä markkinoilla saatavilla olevan rahoituksen vähentyminen

| (17) | Pankkien kasvua helpottivat huomattavasti pääsy kansainvälisille rahoitusmarkkinoille, hyvät luottoluokitukset ja pääsy Euroopan markkinoille ETA-sopimuksen perusteella. Islannin pankit ottivat vuonna 2005 14 miljardia euroa lainaa ulkomaisilla vieraan pääoman ehtoisten arvopaperien markkinoilla varsin suotuisin ehdoin. Kun Euroopan vieraan pääoman ehtoisten arvopaperien markkinoille pääsy vaikeutui, pankit rahoittivat toimintansa Yhdysvaltojen markkinoilla, ja islantilaiset vieraan pääoman ehtoiset arvopaperit liitettiin vakuudellisiin velkasitoumuksiin. Romahdusta edeltäneenä aikana pankit olivat yhä riippuvaisempia lyhytaikaisista lainoista, mikä johti suuriin ja tutkintakomitean mukaan ennakoitavissa olleisiin jälleenrahoitusriskeihin. |
| --- | --- |

(17)

Pankkien kasvua helpottivat huomattavasti pääsy kansainvälisille rahoitusmarkkinoille, hyvät luottoluokitukset ja pääsy Euroopan markkinoille ETA-sopimuksen perusteella. Islannin pankit ottivat vuonna 2005 14 miljardia euroa lainaa ulkomaisilla vieraan pääoman ehtoisten arvopaperien markkinoilla varsin suotuisin ehdoin. Kun Euroopan vieraan pääoman ehtoisten arvopaperien markkinoille pääsy vaikeutui, pankit rahoittivat toimintansa Yhdysvaltojen markkinoilla, ja islantilaiset vieraan pääoman ehtoiset arvopaperit liitettiin vakuudellisiin velkasitoumuksiin. Romahdusta edeltäneenä aikana pankit olivat yhä riippuvaisempia lyhytaikaisista lainoista, mikä johti suuriin ja tutkintakomitean mukaan ennakoitavissa olleisiin jälleenrahoitusriskeihin.

Pankkien omistajien velkaantumisaste

| (18) | Kaikkien Islannin suurimpien pankkien pääasialliset omistajat olivat suurimpien velallisten joukossa (8). Samson Holding Company (’Samson’) oli Landsbankin suurin osakkeenomistaja pankin yksityistämisestä lähtien. Kun Landsbanki kaatui, Samsonin osaomistaja Björgólfur Thor Björgólfsson ja hänelle kuuluvat yritykset olivat pankin suurimpia velkojia. Hänen isänsä ja Samsonin osaomistaja Björgólfur Guðmundsson oli pankin kolmanneksi suurin velkoja. Heidän saatavansa pankilta olivat yhteensä yli 200 miljardia Islannin kruunua, joka oli enemmän kuin pankin oma pääoma. Tutkintakomitea katsoi, että tiettyjen osakkeenomistajien oli poikkeuksellisen helppo saada omistajina lainaa pankeilta. Landsbankin tapauksessa tämän todistaa se, että vielä 30 päivänä syyskuuta 2008, jolloin oli selvää, ettei Landsbankilla ollut riittävästi ulkomaista valuuttaa täyttääkseen sitoumuksensa ulkomailla, pankki myönsi Björgólfur Thor Björgólfssonin omistamalle yritykselle 153 miljoonan euron lainan. Se totesi myös, että tutkimuksessa saatiin selviä viitteitä siitä, että jokaisessa pankissa suurimpien osakkeenomistajien etujen ja pankin etujen väliset rajat hämärtyivät. Suurten osakkeenomistajien merkittävästä asemasta oli siten haittaa muille osakkeenomistajille ja velkojille. |
| --- | --- |

(18)

Kaikkien Islannin suurimpien pankkien pääasialliset omistajat olivat suurimpien velallisten joukossa (8). Samson Holding Company (’Samson’) oli Landsbankin suurin osakkeenomistaja pankin yksityistämisestä lähtien. Kun Landsbanki kaatui, Samsonin osaomistaja Björgólfur Thor Björgólfsson ja hänelle kuuluvat yritykset olivat pankin suurimpia velkojia. Hänen isänsä ja Samsonin osaomistaja Björgólfur Guðmundsson oli pankin kolmanneksi suurin velkoja. Heidän saatavansa pankilta olivat yhteensä yli 200 miljardia Islannin kruunua, joka oli enemmän kuin pankin oma pääoma. Tutkintakomitea katsoi, että tiettyjen osakkeenomistajien oli poikkeuksellisen helppo saada omistajina lainaa pankeilta. Landsbankin tapauksessa tämän todistaa se, että vielä 30 päivänä syyskuuta 2008, jolloin oli selvää, ettei Landsbankilla ollut riittävästi ulkomaista valuuttaa täyttääkseen sitoumuksensa ulkomailla, pankki myönsi Björgólfur Thor Björgólfssonin omistamalle yritykselle 153 miljoonan euron lainan. Se totesi myös, että tutkimuksessa saatiin selviä viitteitä siitä, että jokaisessa pankissa suurimpien osakkeenomistajien etujen ja pankin etujen väliset rajat hämärtyivät. Suurten osakkeenomistajien merkittävästä asemasta oli siten haittaa muille osakkeenomistajille ja velkojille.

Riskin keskittyminen

| (19) | Riskien epänormaalista keskittymisestä suurimpiin osakkeenomistajiin tutkintakomitea totesi, etteivät pankin omaisuuseräsalkut olleet riittävän monipuolisia. Tutkintakomitea katsoi, että suuria riskikeskittymiä koskevia eurooppalaisia sääntöjä tulkittiin suppeasti erityisesti osakkeenomistajien tapauksessa ja että pankit olivat pyrkineet kiertämään sääntöjä. |
| --- | --- |

(19)

Riskien epänormaalista keskittymisestä suurimpiin osakkeenomistajiin tutkintakomitea totesi, etteivät pankin omaisuuseräsalkut olleet riittävän monipuolisia. Tutkintakomitea katsoi, että suuria riskikeskittymiä koskevia eurooppalaisia sääntöjä tulkittiin suppeasti erityisesti osakkeenomistajien tapauksessa ja että pankit olivat pyrkineet kiertämään sääntöjä.

Heikko oma pääoma

| (20) | Landsbankin (ja kahden muun suurimman pankin) vakavaraisuussuhde oli raporttien mukaan aina hieman lakisääteistä vähimmäismäärää suurempi, mutta tutkintakomitea totesi, etteivät vakavaraisuussuhteet vastanneet tarkalleen pankkien rahoituksellista vahvuutta. Tämä johtui pankkien omien osakkeiden altistumisesta riskeille ensisijaisten vakuuksien ja osakkeita koskevien termiinisopimusten kautta. Yrityksen itsensä rahoittaman osakepääoman, josta tutkintakomitea käyttää nimitystä ”heikko oma pääoma”, osuus oli yli 25 prosenttia pankkien pääomapohjista (tai yli 50 prosenttia, jos sitä verrataan ydinpääomaan eli osakkeenomistajien pääomaan, josta on vähennetty aineeton omaisuus). Tämän lisäksi ongelmia aiheutti riski, jolle pankit altistuivat toistensa osakkeiden hallussapidon vuoksi. Vuoden 2008 puoliväliin mennessä pankkien omien osakkeiden suora rahoitus ja kahden muun pankin osakkeiden ristikkäisrahoitus olivat noin 400 miljardia Islannin kruunua ja noin 70 prosenttia ydinpääomasta. Tutkintakomitean mielestä osakkeenomistajien omaa pääomaa rahoitettiin lainaamalla itse järjestelmästä siinä määrin, että järjestelmän vakaus vaarantui. Pankit pitivät huomattavan määrän omista osakkeistaan lainojensa vakuutena, minkä vuoksi niiden lainasalkkujen laatu heikkeni osakkeiden hintojen laskettua. Tämä vaikutti pankkien suorituskykyyn ja aiheutti lisäpainetta niiden osakkeiden hintojen laskemiseen, minkä vuoksi (tutkintakomitea päätteli käytettävissä olleista tiedoista) pankit pyrkivät keinotekoisesti luomaan epänormaalia kysyntää omille osakkeilleen. |
| --- | --- |

(20)

Landsbankin (ja kahden muun suurimman pankin) vakavaraisuussuhde oli raporttien mukaan aina hieman lakisääteistä vähimmäismäärää suurempi, mutta tutkintakomitea totesi, etteivät vakavaraisuussuhteet vastanneet tarkalleen pankkien rahoituksellista vahvuutta. Tämä johtui pankkien omien osakkeiden altistumisesta riskeille ensisijaisten vakuuksien ja osakkeita koskevien termiinisopimusten kautta. Yrityksen itsensä rahoittaman osakepääoman, josta tutkintakomitea käyttää nimitystä ”heikko oma pääoma”, osuus oli yli 25 prosenttia pankkien pääomapohjista (tai yli 50 prosenttia, jos sitä verrataan ydinpääomaan eli osakkeenomistajien pääomaan, josta on vähennetty aineeton omaisuus). Tämän lisäksi ongelmia aiheutti riski, jolle pankit altistuivat toistensa osakkeiden hallussapidon vuoksi. Vuoden 2008 puoliväliin mennessä pankkien omien osakkeiden suora rahoitus ja kahden muun pankin osakkeiden ristikkäisrahoitus olivat noin 400 miljardia Islannin kruunua ja noin 70 prosenttia ydinpääomasta. Tutkintakomitean mielestä osakkeenomistajien omaa pääomaa rahoitettiin lainaamalla itse järjestelmästä siinä määrin, että järjestelmän vakaus vaarantui. Pankit pitivät huomattavan määrän omista osakkeistaan lainojensa vakuutena, minkä vuoksi niiden lainasalkkujen laatu heikkeni osakkeiden hintojen laskettua. Tämä vaikutti pankkien suorituskykyyn ja aiheutti lisäpainetta niiden osakkeiden hintojen laskemiseen, minkä vuoksi (tutkintakomitea päätteli käytettävissä olleista tiedoista) pankit pyrkivät keinotekoisesti luomaan epänormaalia kysyntää omille osakkeilleen.

Pankkien koko

| (21) | Vuonna 2001 kolmen suurimman pankin taseet olivat (yhdessä) hieman Islannin vuotuista bruttokansantuotetta (BKT) suuremmat. Vuoden 2007 loppuun mennessä pankeista oli tullut kansainvälisiä, ja niiden varat olivat yhdeksänkertaiset Islannin BKT:hen nähden. Tutkintakomitean raportin mukaan vuoteen 2006 mennessä tarkkailijat totesivat, että pankkijärjestelmä oli laajentunut Islannin keskuspankin kapasiteetin ulkopuolelle, ja epäilivät, pystyykö se täyttämään tehtävänsä viimesijaisena lainaajana. Vuoden 2007 loppuun mennessä Islannin lyhytaikaiset lainat (jotka johtuivat lähinnä pankkien rahoituksesta) olivat 15 kertaa suuremmat kuin valuuttavarannot, ja myös kyseisiin kolmeen pankkiin tehtyjen ulkomaisten talletusten määrä oli 8 kertaa valuuttavarantoja suurempi. Tallettajien ja sijoittajien takuurahaston varat olivat erittäin vähäiset verrattuna pankkitalletuksiin, jotka sillä oli tarkoitus taata. Tutkintakomitean mukaan nämä tekijät altistivat Islannin pankit talletuspaolle. |
| --- | --- |

(21)

Vuonna 2001 kolmen suurimman pankin taseet olivat (yhdessä) hieman Islannin vuotuista bruttokansantuotetta (BKT) suuremmat. Vuoden 2007 loppuun mennessä pankeista oli tullut kansainvälisiä, ja niiden varat olivat yhdeksänkertaiset Islannin BKT:hen nähden. Tutkintakomitean raportin mukaan vuoteen 2006 mennessä tarkkailijat totesivat, että pankkijärjestelmä oli laajentunut Islannin keskuspankin kapasiteetin ulkopuolelle, ja epäilivät, pystyykö se täyttämään tehtävänsä viimesijaisena lainaajana. Vuoden 2007 loppuun mennessä Islannin lyhytaikaiset lainat (jotka johtuivat lähinnä pankkien rahoituksesta) olivat 15 kertaa suuremmat kuin valuuttavarannot, ja myös kyseisiin kolmeen pankkiin tehtyjen ulkomaisten talletusten määrä oli 8 kertaa valuuttavarantoja suurempi. Tallettajien ja sijoittajien takuurahaston varat olivat erittäin vähäiset verrattuna pankkitalletuksiin, jotka sillä oli tarkoitus taata. Tutkintakomitean mukaan nämä tekijät altistivat Islannin pankit talletuspaolle.

Pankkien äkillinen kasvu verrattuna sääntely- ja rahoitusrakenteisiin

| (22) | Tutkintakomitea totesi, ettei asiasta vastaavilla Islannin valvontaelimillä ollut uskottavuutta, jota olisi tarvittu, kun viimesijaisella lainaajalla ei ollut riittävästi varoja. Raportin mukaan Islannin rahoitusalan valvontaviranomaisella (FME) ja Islannin keskuspankilla ei ollut asiantuntemusta eikä kokemusta pankkien sääntelystä vaikeina taloudellisina aikoina, mutta ne olisivat voineet toteuttaa toimia pankkien riskitason alentamiseksi. Esimerkiksi FME ei kasvanut samassa suhteessa kuin pankit, eivätkä lainsäätäjän käytännöt pysyneet pankkitoiminnan nopean kehityksen tahdissa. Raportissa suhtaudutaan kriittisesti myös hallitukseen ja todetaan, että viranomaisten olisi pitänyt toteuttaa toimia pankeista talouteen aiheutuvan mahdollisen vaikutuksen vähentämiseksi pienentämällä niiden kokoa tai velvoittamalla yksi tai useampi pankki siirtämään pääkonttorinsa ulkomaille (9). |
| --- | --- |

(22)

Tutkintakomitea totesi, ettei asiasta vastaavilla Islannin valvontaelimillä ollut uskottavuutta, jota olisi tarvittu, kun viimesijaisella lainaajalla ei ollut riittävästi varoja. Raportin mukaan Islannin rahoitusalan valvontaviranomaisella (FME) ja Islannin keskuspankilla ei ollut asiantuntemusta eikä kokemusta pankkien sääntelystä vaikeina taloudellisina aikoina, mutta ne olisivat voineet toteuttaa toimia pankkien riskitason alentamiseksi. Esimerkiksi FME ei kasvanut samassa suhteessa kuin pankit, eivätkä lainsäätäjän käytännöt pysyneet pankkitoiminnan nopean kehityksen tahdissa. Raportissa suhtaudutaan kriittisesti myös hallitukseen ja todetaan, että viranomaisten olisi pitänyt toteuttaa toimia pankeista talouteen aiheutuvan mahdollisen vaikutuksen vähentämiseksi pienentämällä niiden kokoa tai velvoittamalla yksi tai useampi pankki siirtämään pääkonttorinsa ulkomaille (9).

Koko Islannin talouden epätasapaino ja liiallinen laajentuminen

| (23) | Tutkintakomitean raportissa viitataan koko taloutta koskeviin tapahtumiin, jotka edistivät pankkien nopeaa kasvua ja lisäsivät rahoituspalvelualan ja muun talouden koon ja vaikutuksen välistä epätasapainoa. Raportissa todettiin, että hallituksen politiikka (erityisesti finanssipolitiikka) erittäin todennäköisesti myötävaikutti liialliseen laajentumiseen ja epätasapainoon ja ettei Islannin keskuspankin rahapolitiikka ollut riittävän rajoittavaa. Raportissa todetaan myös, että Islannin asuntorahoitusrahaston lainanantosääntöjen höllentäminen oli ”suurimpia virheitä, joita raha- ja finanssipolitiikan hoidossa tehtiin pankkien romahdusta edeltävällä kaudella” (10). Raportissa arvostellaan myös sitä, miten helposti pankit pystyivät ottamaan lainaa Islannin keskuspankilta, minkä vuoksi Islannin keskuspankin lyhytaikaisten vakuuslainojen määrä lisääntyi siten, että se oli 30 miljardia ISK syksyllä 2005 ja 500 miljardia ISK lokakuun 2008 alkuun mennessä. |
| --- | --- |

(23)

Tutkintakomitean raportissa viitataan koko taloutta koskeviin tapahtumiin, jotka edistivät pankkien nopeaa kasvua ja lisäsivät rahoituspalvelualan ja muun talouden koon ja vaikutuksen välistä epätasapainoa. Raportissa todettiin, että hallituksen politiikka (erityisesti finanssipolitiikka) erittäin todennäköisesti myötävaikutti liialliseen laajentumiseen ja epätasapainoon ja ettei Islannin keskuspankin rahapolitiikka ollut riittävän rajoittavaa. Raportissa todetaan myös, että Islannin asuntorahoitusrahaston lainanantosääntöjen höllentäminen oli ”suurimpia virheitä, joita raha- ja finanssipolitiikan hoidossa tehtiin pankkien romahdusta edeltävällä kaudella” (10). Raportissa arvostellaan myös sitä, miten helposti pankit pystyivät ottamaan lainaa Islannin keskuspankilta, minkä vuoksi Islannin keskuspankin lyhytaikaisten vakuuslainojen määrä lisääntyi siten, että se oli 30 miljardia ISK syksyllä 2005 ja 500 miljardia ISK lokakuun 2008 alkuun mennessä.

Islannin kruunu, ulkoinen epätasapaino ja luottoriskinvaihtosopimusten hintaerot

| (24) | Raportissa todetaan, että vuonna 2006 Islannin kruunun arvo oli kestämättömän korkea, että Islannin vaihtotaseen alijäämä oli yli 16 prosenttia BKT:stä ja että ulkomaanrahan määräiset velat, joista on vähennetty varat, olivat lähellä vuotuisen BKT:n kokonaismäärää. Finanssikriisille oli kaikki edellytykset. Vuoden 2007 loppuun mennessä kruunun arvo alentui, ja Islannin ja pankkien luottoriskinvaihtosopimusten hintaerot lisääntyivät eksponentiaalisesti. |
| --- | --- |

(24)

Raportissa todetaan, että vuonna 2006 Islannin kruunun arvo oli kestämättömän korkea, että Islannin vaihtotaseen alijäämä oli yli 16 prosenttia BKT:stä ja että ulkomaanrahan määräiset velat, joista on vähennetty varat, olivat lähellä vuotuisen BKT:n kokonaismäärää. Finanssikriisille oli kaikki edellytykset. Vuoden 2007 loppuun mennessä kruunun arvo alentui, ja Islannin ja pankkien luottoriskinvaihtosopimusten hintaerot lisääntyivät eksponentiaalisesti.

2.3   Pankkialan jälleenrakentamiseksi toteutetut toimet

| (25) | Kolmen suurimman liikepankin (myös Landsbankin) romahdettua lokakuussa 2008 Islannin viranomaisilla oli ennennäkemätön haaste taata pankkitoiminnan jatkuminen Islannissa (11). Islannin hallituksen noudattamasta menettelytavasta säädetään pääasiassa poikkeuslaissa (12), jonka Islannin parlamentti hyväksyi 6 päivänä lokakuuta 2008. Kyseisessä laissa myönnetään FME:lle poikkeuksellinen toimivalta valvoa rahoitusalan yrityksiä sekä tarvittaessa määrätä niiden varoista ja veloista. Valtiovarainministeri valtuutettiin valtionkassan puolesta jakamaan varoja, jotta voitaisiin perustaa uusia rahoitusalan yrityksiä. Lisäksi rahoitusalan yritysten konkurssimenettelyissä talletuksille annetaan etusija muihin vaateisiin nähden. Hallitus ilmoitti, että Islannissa sijaitseviin kotimaisiin liike- ja säästöpankkeihin sekä niiden sivukonttoreihin tehdyt talletukset suojataan täysin. |
| --- | --- |

(25)

Kolmen suurimman liikepankin (myös Landsbankin) romahdettua lokakuussa 2008 Islannin viranomaisilla oli ennennäkemätön haaste taata pankkitoiminnan jatkuminen Islannissa (11). Islannin hallituksen noudattamasta menettelytavasta säädetään pääasiassa poikkeuslaissa (12), jonka Islannin parlamentti hyväksyi 6 päivänä lokakuuta 2008. Kyseisessä laissa myönnetään FME:lle poikkeuksellinen toimivalta valvoa rahoitusalan yrityksiä sekä tarvittaessa määrätä niiden varoista ja veloista. Valtiovarainministeri valtuutettiin valtionkassan puolesta jakamaan varoja, jotta voitaisiin perustaa uusia rahoitusalan yrityksiä. Lisäksi rahoitusalan yritysten konkurssimenettelyissä talletuksille annetaan etusija muihin vaateisiin nähden. Hallitus ilmoitti, että Islannissa sijaitseviin kotimaisiin liike- ja säästöpankkeihin sekä niiden sivukonttoreihin tehdyt talletukset suojataan täysin.

| (26) | Politiikan painopisteissä keskityttiin aluksi kotimaisten pankki-, maksu- ja selvitysjärjestelmien perustoimintojen turvaamiseen. Ensimmäisinä romahduksen jälkeisinä viikkoina Islannin hallitus laati myös talousohjelman yhteistyössä Kansainvälisen valuuttarahaston (jäljempänä ’IMF’) kanssa, minkä seurauksena 20 päivänä marraskuuta 2008 hyväksyttiin Islannin pyytämä rahaston kaksivuotinen valmiusluottojärjestely, johon sisältyi rahastosta Islannin valuuttavarantojen vahvistamiseksi myönnetty 2,1 miljardin Yhdysvaltain dollarin laina. Lisäksi Pohjoismaat ja jotkin muut kauppakumppanit myönsivät lainoja jopa 3 miljardin Yhdysvaltain dollarin arvosta. IMF:n myöntämästä lainasta 827 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria asetettiin saataville heti, ja loppusumma maksettiin kahdeksassa yhtä suuressa erässä, jotka edellyttivät ohjelman arviointia neljännesvuosittain. |
| --- | --- |

(26)

Politiikan painopisteissä keskityttiin aluksi kotimaisten pankki-, maksu- ja selvitysjärjestelmien perustoimintojen turvaamiseen. Ensimmäisinä romahduksen jälkeisinä viikkoina Islannin hallitus laati myös talousohjelman yhteistyössä Kansainvälisen valuuttarahaston (jäljempänä ’IMF’) kanssa, minkä seurauksena 20 päivänä marraskuuta 2008 hyväksyttiin Islannin pyytämä rahaston kaksivuotinen valmiusluottojärjestely, johon sisältyi rahastosta Islannin valuuttavarantojen vahvistamiseksi myönnetty 2,1 miljardin Yhdysvaltain dollarin laina. Lisäksi Pohjoismaat ja jotkin muut kauppakumppanit myönsivät lainoja jopa 3 miljardin Yhdysvaltain dollarin arvosta. IMF:n myöntämästä lainasta 827 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria asetettiin saataville heti, ja loppusumma maksettiin kahdeksassa yhtä suuressa erässä, jotka edellyttivät ohjelman arviointia neljännesvuosittain.

| (27) | IMF:n ohjelma oli laajapohjainen vakautusohjelma, jossa keskityttiin kolmeen päätavoitteeseen. Tavoitteena oli ensinnäkin vakauttaa ja palauttaa luottamus kruunuun, jotta voitiin hillitä kriisin kielteistä vaikutusta talouteen. Toimenpiteisiin sisältyi pääomaliikkeiden rajoitusten käyttöönotto pääomapaon estämiseksi. Toiseksi ohjelmaan sisältyi kattava pankkien rakenneuudistusstrategia, jonka tavoitteena oli viime kädessä rakentaa Islantiin jälleen elinvoimainen rahoitusjärjestelmä sekä turvata valtion kansainväliset rahoitussuhteet. Toissijaisina tavoitteina oli muun muassa varmistaa pankkien varojen arvostaminen käypään arvoon, maksimoida varallisuuden takaisin periminen ja tehostaa valvontakäytäntöjä. Kolmanneksi ohjelmalla pyrittiin varmistamaan julkisen talouden kestävyys rajoittamalla romahtaneiden pankkien tappioiden sosialisointia ja toteuttamalla julkisen talouden vakauttamista koskeva keskipitkän aikavälin ohjelma. |
| --- | --- |

(27)

IMF:n ohjelma oli laajapohjainen vakautusohjelma, jossa keskityttiin kolmeen päätavoitteeseen. Tavoitteena oli ensinnäkin vakauttaa ja palauttaa luottamus kruunuun, jotta voitiin hillitä kriisin kielteistä vaikutusta talouteen. Toimenpiteisiin sisältyi pääomaliikkeiden rajoitusten käyttöönotto pääomapaon estämiseksi. Toiseksi ohjelmaan sisältyi kattava pankkien rakenneuudistusstrategia, jonka tavoitteena oli viime kädessä rakentaa Islantiin jälleen elinvoimainen rahoitusjärjestelmä sekä turvata valtion kansainväliset rahoitussuhteet. Toissijaisina tavoitteina oli muun muassa varmistaa pankkien varojen arvostaminen käypään arvoon, maksimoida varallisuuden takaisin periminen ja tehostaa valvontakäytäntöjä. Kolmanneksi ohjelmalla pyrittiin varmistamaan julkisen talouden kestävyys rajoittamalla romahtaneiden pankkien tappioiden sosialisointia ja toteuttamalla julkisen talouden vakauttamista koskeva keskipitkän aikavälin ohjelma.

| (28) | Islannin viranomaiset ovat korostaneet, että niillä oli käytettävissään vähän poliittisia vaihtoehtoja, kun otetaan huomioon poikkeukselliset olosuhteet, jotka liittyivät pankkijärjestelmän suureen kokoon verrattuna valtionkassan rahoitusvalmiuksiin. Käytetyt ratkaisut poikkesivat näin ollen monin tavoin muiden sellaisten valtioiden hallitusten toteuttamista toimista, joiden rahoitusjärjestelmän vakaus oli uhattuna. |
| --- | --- |

(28)

Islannin viranomaiset ovat korostaneet, että niillä oli käytettävissään vähän poliittisia vaihtoehtoja, kun otetaan huomioon poikkeukselliset olosuhteet, jotka liittyivät pankkijärjestelmän suureen kokoon verrattuna valtionkassan rahoitusvalmiuksiin. Käytetyt ratkaisut poikkesivat näin ollen monin tavoin muiden sellaisten valtioiden hallitusten toteuttamista toimista, joiden rahoitusjärjestelmän vakaus oli uhattuna.

| (29) | Poikkeuslain perusteella kolme suurta liikepankkia — Glitnir Bank, Landsbanki Íslands ja Kaupthing Bank — jaettiin ”vanhoihin” ja ”uusiin” pankkeihin. Valtiovarainministeri perusti kolme osakeyhtiötä, jotka ottivat vastuulleen vanhojen pankkien kotimaiset toiminnot, ja nimitti niiden johtokunnat. FME otti vanhat pankit valvontaansa ja osoitti niiden kotimaiset varat ja velat (talletukset) pääosin uusille pankeille, jotka jatkoivat pankkitoimintaa Islannissa. Vanhat pankit asetettiin väliaikaisten hallintoneuvostojensa valvontaan (13). Ulkomaiset varat ja velat osoitettiin pääasiallisesti vanhoille pankeille, jotka asetettiin myöhemmin likvidaatiomenettelyyn ja joiden kaikki ulkomaiset toiminnot lopulta lopetettiin (14). |
| --- | --- |

(29)

Poikkeuslain perusteella kolme suurta liikepankkia — Glitnir Bank, Landsbanki Íslands ja Kaupthing Bank — jaettiin ”vanhoihin” ja ”uusiin” pankkeihin. Valtiovarainministeri perusti kolme osakeyhtiötä, jotka ottivat vastuulleen vanhojen pankkien kotimaiset toiminnot, ja nimitti niiden johtokunnat. FME otti vanhat pankit valvontaansa ja osoitti niiden kotimaiset varat ja velat (talletukset) pääosin uusille pankeille, jotka jatkoivat pankkitoimintaa Islannissa. Vanhat pankit asetettiin väliaikaisten hallintoneuvostojensa valvontaan (13). Ulkomaiset varat ja velat osoitettiin pääasiallisesti vanhoille pankeille, jotka asetettiin myöhemmin likvidaatiomenettelyyn ja joiden kaikki ulkomaiset toiminnot lopulta lopetettiin (14).

| (30) | Kolmen uuden pankin 14 päivänä marraskuuta 2008 laadituissa alustavissa avaavissa taseissa arvioitiin, että pankkien yhdistetyt kokonaisvarat ovat 2 886 miljardia ISK ja että valtio myöntää 385 miljardin ISK:n pääoman. Niiden joukkovelkakirjojen kokonaisarvoksi, jotka uudet pankit laskevat liikkeeseen vanhojen pankkien hyväksi maksuna velat ylittävien siirrettyjen varojen arvosta, arvioitiin 1 153 miljardia ISK. FME nimitti Deloitte LLP:n arvioimaan siirrettyjen varojen ja velkojen arvon. Tässä prosessissa ilmeni, ettei riippumattoman arvioinnin tuloksena saada siirretyn nettovarallisuuden vahvistettuja arvoja vaan tietyn vaihteluvälin kattavia arvioita. Lisäksi kävi ilmi, etteivät pankkien velkojat hyväksyneet arviointiprosessia, koska se ei ollut niiden mielestä puolueeton, ja ne valittivat, etteivät ne voineet suojella etujaan. Näiden valitusten vuoksi vanhojen ja uusien pankkien välistä tilien selvittelymenettelyä muutettiin. Riippumattoman asiantuntijan arviointien sijaan osapuolet pyrkivät neuvottelemalla sopimaan siirretyn nettovarallisuuden arvosta. |
| --- | --- |

(30)

Kolmen uuden pankin 14 päivänä marraskuuta 2008 laadituissa alustavissa avaavissa taseissa arvioitiin, että pankkien yhdistetyt kokonaisvarat ovat 2 886 miljardia ISK ja että valtio myöntää 385 miljardin ISK:n pääoman. Niiden joukkovelkakirjojen kokonaisarvoksi, jotka uudet pankit laskevat liikkeeseen vanhojen pankkien hyväksi maksuna velat ylittävien siirrettyjen varojen arvosta, arvioitiin 1 153 miljardia ISK. FME nimitti Deloitte LLP:n arvioimaan siirrettyjen varojen ja velkojen arvon. Tässä prosessissa ilmeni, ettei riippumattoman arvioinnin tuloksena saada siirretyn nettovarallisuuden vahvistettuja arvoja vaan tietyn vaihteluvälin kattavia arvioita. Lisäksi kävi ilmi, etteivät pankkien velkojat hyväksyneet arviointiprosessia, koska se ei ollut niiden mielestä puolueeton, ja ne valittivat, etteivät ne voineet suojella etujaan. Näiden valitusten vuoksi vanhojen ja uusien pankkien välistä tilien selvittelymenettelyä muutettiin. Riippumattoman asiantuntijan arviointien sijaan osapuolet pyrkivät neuvottelemalla sopimaan siirretyn nettovarallisuuden arvosta.

| (31) | Oli selvää, että osapuolten oli vaikea päästä sopimukseen arvioista, koska ne perustuivat epäilemättä lukuisiin oletuksiin, joista osapuolet olivat todennäköisesti eri mieltä. Valtio pyrki tekemään sopimuksia perusarvioista, jotka tarjosivat vankan perustan uusien pankkien alkupääoman muodostukseen. Perusarvion ylittävä varojen hintataso voidaan lukea velkojien hyväksi ehdollisten joukkovelkakirjojen tai pankkien osakepääoman arvon lisääntymisen muodossa, sillä neuvotteluissa oli käynyt ilmi, että Glitnirin ja Kaupthingin hallintoneuvostot sekä valtaosa niiden velkojista voisivat olla kiinnostuneita hankkimaan arvopapereita uusista pankeista, jolloin ne voisivat hyötyä siirretyn varallisuuden mahdollisesta arvonnoususta. |
| --- | --- |

(31)

Oli selvää, että osapuolten oli vaikea päästä sopimukseen arvioista, koska ne perustuivat epäilemättä lukuisiin oletuksiin, joista osapuolet olivat todennäköisesti eri mieltä. Valtio pyrki tekemään sopimuksia perusarvioista, jotka tarjosivat vankan perustan uusien pankkien alkupääoman muodostukseen. Perusarvion ylittävä varojen hintataso voidaan lukea velkojien hyväksi ehdollisten joukkovelkakirjojen tai pankkien osakepääoman arvon lisääntymisen muodossa, sillä neuvotteluissa oli käynyt ilmi, että Glitnirin ja Kaupthingin hallintoneuvostot sekä valtaosa niiden velkojista voisivat olla kiinnostuneita hankkimaan arvopapereita uusista pankeista, jolloin ne voisivat hyötyä siirretyn varallisuuden mahdollisesta arvonnoususta.

| (32) | Kolmen uuden pankin täydellisestä pääomittamisesta ja vanhojen pankkien velkojien kanssa tehdyistä sopimuksista, jotka koskivat sitä, miten nettovarallisuuden siirtäminen uusille pankeille voitaisiin hyvittää, ilmoitettiin 20 päivänä heinäkuuta 2009. Kahden uuden pankin — New Glitnirin (nyttemmin Íslandsbanki) ja New Kaupthingin (nyttemmin Arion Bank) — osalta tähän sisältyi ehdollisia sopimuksia, joiden mukaan vanhat pankit voivat merkitä oman pääoman ehtoisia enemmistöosuuksia uusista pankeista. |
| --- | --- |

(32)

Kolmen uuden pankin täydellisestä pääomittamisesta ja vanhojen pankkien velkojien kanssa tehdyistä sopimuksista, jotka koskivat sitä, miten nettovarallisuuden siirtäminen uusille pankeille voitaisiin hyvittää, ilmoitettiin 20 päivänä heinäkuuta 2009. Kahden uuden pankin — New Glitnirin (nyttemmin Íslandsbanki) ja New Kaupthingin (nyttemmin Arion Bank) — osalta tähän sisältyi ehdollisia sopimuksia, joiden mukaan vanhat pankit voivat merkitä oman pääoman ehtoisia enemmistöosuuksia uusista pankeista.

| (33) | Edellä mainittujen alustavien sopimusten pääkohtien perusteella vanhojen pankkien hallintoneuvostot päättivät lokakuussa 2009 (Glitnir) ja joulukuussa 2009 (Kaupthing Bank ja Landsbanki Islands) merkitä uusien pankkien osakkeita. Hallitus ilmoitti 18 päivänä joulukuuta 2009, että pankkien uudelleen rakentaminen oli saatettu päätökseen ja että Islannin viranomaiset ja uudet pankit sekä Glitnir Bankin, Landsbanki Íslandsin ja Kaupthing Bankin hallintoneuvostot velkojiensa puolesta olivat päässeet sopimukseen. Sopimukset koskivat vanhoista pankeista uusille pankeille siirrettyjen varojen selvitystä ja uusien pankkien rahoittamista kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

(33)

Edellä mainittujen alustavien sopimusten pääkohtien perusteella vanhojen pankkien hallintoneuvostot päättivät lokakuussa 2009 (Glitnir) ja joulukuussa 2009 (Kaupthing Bank ja Landsbanki Islands) merkitä uusien pankkien osakkeita. Hallitus ilmoitti 18 päivänä joulukuuta 2009, että pankkien uudelleen rakentaminen oli saatettu päätökseen ja että Islannin viranomaiset ja uudet pankit sekä Glitnir Bankin, Landsbanki Íslandsin ja Kaupthing Bankin hallintoneuvostot velkojiensa puolesta olivat päässeet sopimukseen. Sopimukset koskivat vanhoista pankeista uusille pankeille siirrettyjen varojen selvitystä ja uusien pankkien rahoittamista kokonaisuudessaan.

| (34) | Valtionkassan maksuosuus uusien pankkien pääomasta oli vähentynyt huomattavasti alun perin suunnitelluista 385 miljardista ISK:sta siten, että se oli 135 miljardia ISK osakepääoman muodossa ja kolmesta pankista kahden — Íslandsbankin ja Arion Bankin — tapauksessa noin 55 miljardia ISK toissijaisia omia varoja (tier 2 -pääoma) pääomalainojen muodossa eli yhteensä 190 miljardia ISK. Valtionkassa tarjosi Íslandsbankille ja Arion Bankille myös likviditeettisopimuksia. Vanhojen pankkien uusille pankeille tarjoama osakepääoma oli yhteensä noin 156 miljardia ISK. Uusien pankkien kokonaispääoma oli näin ollen noin 346 miljardia ISK. Kyseisten kolmen pankin täyden omistusoikeuden sijaan valtion omistusosuudet pienentyivät sopimusten perusteella näin ollen noin 5 prosenttiin Íslandsbankin tapauksessa, 13 prosenttiin Arion Bankin tapauksessa ja 81 prosenttiin Landsbankinnin tapauksessa. |
| --- | --- |

(34)

Valtionkassan maksuosuus uusien pankkien pääomasta oli vähentynyt huomattavasti alun perin suunnitelluista 385 miljardista ISK:sta siten, että se oli 135 miljardia ISK osakepääoman muodossa ja kolmesta pankista kahden — Íslandsbankin ja Arion Bankin — tapauksessa noin 55 miljardia ISK toissijaisia omia varoja (tier 2 -pääoma) pääomalainojen muodossa eli yhteensä 190 miljardia ISK. Valtionkassa tarjosi Íslandsbankille ja Arion Bankille myös likviditeettisopimuksia. Vanhojen pankkien uusille pankeille tarjoama osakepääoma oli yhteensä noin 156 miljardia ISK. Uusien pankkien kokonaispääoma oli näin ollen noin 346 miljardia ISK. Kyseisten kolmen pankin täyden omistusoikeuden sijaan valtion omistusosuudet pienentyivät sopimusten perusteella näin ollen noin 5 prosenttiin Íslandsbankin tapauksessa, 13 prosenttiin Arion Bankin tapauksessa ja 81 prosenttiin Landsbankinnin tapauksessa.

| (35) | Kun vanhojen pankkien velkojat ottivat hallintaansa kaksi kyseisistä kolmesta pankista, rahoitusalan uudelleen rakentamisessa onnistuttiin ratkaisemaan merkittäviä ongelmia ja uudet pankit saivat vankemman pääomapohjan, mutta edelleen oli paljon heikkouksia, joihin oli puututtava. Syksystä 2009 lähtien pankit ovat keskittyneet pääasiassa sisäisiin asioihin, toimintansa kokonaisstrategian määrittämiseen ja erityisesti sellaisten lainasalkkujensa rakenneuudistukseen, jotka ovat suurin uhka niiden toiminnalle ja pitkän aikavälin elinkelpoisuudelle. Rakenneuudistusprosessia ovat monimutkaistaneet erilaiset hankaloittavat tekijät, muun muassa korkeimman oikeuden tuomiot Islannin kruunuissa myönnettyjen mutta ulkomaisiksi valuutoiksi indeksoitujen lainojen lainvastaisuudesta. Landsbankinnin osalta näitä asioita käsitellään tarkemmin jäljempänä siltä osin kuin ne ovat merkityksellisiä sen rakenneuudistuksen kannalta. |
| --- | --- |

(35)

Kun vanhojen pankkien velkojat ottivat hallintaansa kaksi kyseisistä kolmesta pankista, rahoitusalan uudelleen rakentamisessa onnistuttiin ratkaisemaan merkittäviä ongelmia ja uudet pankit saivat vankemman pääomapohjan, mutta edelleen oli paljon heikkouksia, joihin oli puututtava. Syksystä 2009 lähtien pankit ovat keskittyneet pääasiassa sisäisiin asioihin, toimintansa kokonaisstrategian määrittämiseen ja erityisesti sellaisten lainasalkkujensa rakenneuudistukseen, jotka ovat suurin uhka niiden toiminnalle ja pitkän aikavälin elinkelpoisuudelle. Rakenneuudistusprosessia ovat monimutkaistaneet erilaiset hankaloittavat tekijät, muun muassa korkeimman oikeuden tuomiot Islannin kruunuissa myönnettyjen mutta ulkomaisiksi valuutoiksi indeksoitujen lainojen lainvastaisuudesta. Landsbankinnin osalta näitä asioita käsitellään tarkemmin jäljempänä siltä osin kuin ne ovat merkityksellisiä sen rakenneuudistuksen kannalta.

2.4   Makrotaloudellinen ympäristö

| (36) | Talous oli suuressa myllerryksessä pankkijärjestelmän romahdettua lokakuussa 2008. Islannin rahoitusjärjestelmän vaikeuksien lisäksi luottamus sen valuuttaan romahti. Kruunun arvo laski jyrkästi vuoden 2008 ensimmäisellä neljänneksellä sekä jälleen syksyllä ennen kolmen liikepankin romahdusta ja sen jälkeen. Syksyllä 2008 määrätyistä pääomaliikkeiden rajoituksista huolimatta valuutan arvo heilahteli edelleen vuonna 2009 (15). Tämä myllerrys aiheutti vakavan taantuman Islannin taloudessa, ja BKT pienentyi 6,8 prosenttia vuonna 2009 ja 4 prosenttia vuonna 2010. |
| --- | --- |

(36)

Talous oli suuressa myllerryksessä pankkijärjestelmän romahdettua lokakuussa 2008. Islannin rahoitusjärjestelmän vaikeuksien lisäksi luottamus sen valuuttaan romahti. Kruunun arvo laski jyrkästi vuoden 2008 ensimmäisellä neljänneksellä sekä jälleen syksyllä ennen kolmen liikepankin romahdusta ja sen jälkeen. Syksyllä 2008 määrätyistä pääomaliikkeiden rajoituksista huolimatta valuutan arvo heilahteli edelleen vuonna 2009 (15). Tämä myllerrys aiheutti vakavan taantuman Islannin taloudessa, ja BKT pienentyi 6,8 prosenttia vuonna 2009 ja 4 prosenttia vuonna 2010.

| (37) | Talouskriisin seurauksena muun muassa työttömyys lisääntyi vuosien 2008 ja 2009 välisenä aikana yhtäkkiä 1,6 prosentista 8 prosenttiin, inflaatio kiihtyi ja reaalipalkat pienentyivät. Myös yritysten ja kotitalouksien velat sekä järjestämättömien lainojen osuus pankkien lainasalkuissa lisääntyivät voimakkaasti, ja uudet pankit ottivat taloudellisissa vaikeuksissa olleet yritykset laajalti hallintaansa. Koska pankkijärjestelmän rakenneuudistuksesta aiheutui julkiselle taloudelle suuret kustannukset, julkisen talouden vaje lisääntyi samaan aikaan jyrkästi ja julkisella sektorilla syntyi velka-aalto. |
| --- | --- |

(37)

Talouskriisin seurauksena muun muassa työttömyys lisääntyi vuosien 2008 ja 2009 välisenä aikana yhtäkkiä 1,6 prosentista 8 prosenttiin, inflaatio kiihtyi ja reaalipalkat pienentyivät. Myös yritysten ja kotitalouksien velat sekä järjestämättömien lainojen osuus pankkien lainasalkuissa lisääntyivät voimakkaasti, ja uudet pankit ottivat taloudellisissa vaikeuksissa olleet yritykset laajalti hallintaansa. Koska pankkijärjestelmän rakenneuudistuksesta aiheutui julkiselle taloudelle suuret kustannukset, julkisen talouden vaje lisääntyi samaan aikaan jyrkästi ja julkisella sektorilla syntyi velka-aalto.

| (38) | Syvän taantuman jälkeen Islannin tilastolaitoksen alustavien tietojen mukaan vuoden 2011 jälkimmäisellä puoliskolla tapahtui suunnanmuutos ja BKT kasvoi koko vuonna 3,1 prosenttia edellisvuoteen verrattuna. |
| --- | --- |

(38)

Syvän taantuman jälkeen Islannin tilastolaitoksen alustavien tietojen mukaan vuoden 2011 jälkimmäisellä puoliskolla tapahtui suunnanmuutos ja BKT kasvoi koko vuonna 3,1 prosenttia edellisvuoteen verrattuna.

| (39) | Viime vuoden talouskasvu johtui pääasiassa kotimaisen kysynnän lisääntymisestä, erityisesti siitä, että kotitalouksien kulutus lisääntyi 4 prosenttia. Tätä kehitystä tukivat palkkojen ja sosiaalietuuksien parantuminen sekä tietyt poliittiset aloitteet, joilla pyrittiin helpottamaan kotitalouksien velkojen maksutaakkaa, muun muassa tilapäinen korkotuki, lainamaksujen jäädyttäminen ja yksityisten eläkesäästöjen takaisinmaksun aikaistaminen. Vuotta 2011 koskevien alustavien tietojen perusteella myös sijoitukset lisääntyivät hitaasti, mutta lähtötaso oli erityisen alhainen (16). Julkinen kulutus on kuitenkin pysynyt vähäisenä viimeisten kolmen vuoden aikana. |
| --- | --- |

(39)

Viime vuoden talouskasvu johtui pääasiassa kotimaisen kysynnän lisääntymisestä, erityisesti siitä, että kotitalouksien kulutus lisääntyi 4 prosenttia. Tätä kehitystä tukivat palkkojen ja sosiaalietuuksien parantuminen sekä tietyt poliittiset aloitteet, joilla pyrittiin helpottamaan kotitalouksien velkojen maksutaakkaa, muun muassa tilapäinen korkotuki, lainamaksujen jäädyttäminen ja yksityisten eläkesäästöjen takaisinmaksun aikaistaminen. Vuotta 2011 koskevien alustavien tietojen perusteella myös sijoitukset lisääntyivät hitaasti, mutta lähtötaso oli erityisen alhainen (16). Julkinen kulutus on kuitenkin pysynyt vähäisenä viimeisten kolmen vuoden aikana.

| (40) | Yleiset makrotaloutta koskevat tiedot kätkevät sisälleen selkeämpiä alakohtaisia eroja. Rahoitusalan romahduksen lisäksi rakentaminen sekä monet muut kotimaiset tuotanto- ja palvelutoiminnot ovat vähentyneet huomattavasti. Kasvua on toisaalta tapahtunut joillakin vientisektoreilla. Koska kruunun vaihtokurssi oli heikko ja koska sekä meri- että alumiinituotteiden ulkomaan valuutassa lasketut hinnat olivat melko vakaat, vientitulot lisääntyivät talouskriisin puhjettua, myös matkailun ja muiden palvelujen viennin osalta. Samaan aikaan tuonti vähentyi voimakkaasti siten, että kauppataseen (17) ylijäämä oli vuonna 2010 väliaikaisesti noin 10 prosenttia BKT:stä. Kotimaisen kysynnän vilkastuttua vuonna 2011 tuonti on kuitenkin jälleen lisääntynyt, minkä vuoksi kauppatase on yleisesti pienentynyt 8,2 prosenttiin BKT:stä. |
| --- | --- |

(40)

Yleiset makrotaloutta koskevat tiedot kätkevät sisälleen selkeämpiä alakohtaisia eroja. Rahoitusalan romahduksen lisäksi rakentaminen sekä monet muut kotimaiset tuotanto- ja palvelutoiminnot ovat vähentyneet huomattavasti. Kasvua on toisaalta tapahtunut joillakin vientisektoreilla. Koska kruunun vaihtokurssi oli heikko ja koska sekä meri- että alumiinituotteiden ulkomaan valuutassa lasketut hinnat olivat melko vakaat, vientitulot lisääntyivät talouskriisin puhjettua, myös matkailun ja muiden palvelujen viennin osalta. Samaan aikaan tuonti vähentyi voimakkaasti siten, että kauppataseen (17) ylijäämä oli vuonna 2010 väliaikaisesti noin 10 prosenttia BKT:stä. Kotimaisen kysynnän vilkastuttua vuonna 2011 tuonti on kuitenkin jälleen lisääntynyt, minkä vuoksi kauppatase on yleisesti pienentynyt 8,2 prosenttiin BKT:stä.

| (41) | Vuosia 2012–2017 koskevan Islannin tilastolaitoksen ennusteen mukaan talouden vähittäinen elpyminen jatkuu 2,6 prosentin kasvuvauhdilla vuonna 2012. Samanlaisen kasvuasteen odotetaan jatkuvan koko ennustekauden ajan. Kyseiseen ennusteeseen liittyy kuitenkin useita epävarmuustekijöitä. Suunnitellut laajat teollisuusinvestoinnit saattavat viivästyä edelleen. Pitkittynyt taantuma tärkeimmissä kauppakumppanivaltioissa vaikuttaisi kielteisesti Islannin kauppaan ja hidastaisi kasvua. Odotettua hitaampi edistyminen kotitalouksien ja yritysten velkataakan käsittelyssä heikentäisi myös kotimaista kysyntää ja talouden kasvunäkymiä. Kasvua voi uhata myös valuutan arvon heilahteluun liittyvä jatkuva hintojen epävakaus pääomaliikkeiden rajoitusten poistamisen yhteydessä. |
| --- | --- |

(41)

Vuosia 2012–2017 koskevan Islannin tilastolaitoksen ennusteen mukaan talouden vähittäinen elpyminen jatkuu 2,6 prosentin kasvuvauhdilla vuonna 2012. Samanlaisen kasvuasteen odotetaan jatkuvan koko ennustekauden ajan. Kyseiseen ennusteeseen liittyy kuitenkin useita epävarmuustekijöitä. Suunnitellut laajat teollisuusinvestoinnit saattavat viivästyä edelleen. Pitkittynyt taantuma tärkeimmissä kauppakumppanivaltioissa vaikuttaisi kielteisesti Islannin kauppaan ja hidastaisi kasvua. Odotettua hitaampi edistyminen kotitalouksien ja yritysten velkataakan käsittelyssä heikentäisi myös kotimaista kysyntää ja talouden kasvunäkymiä. Kasvua voi uhata myös valuutan arvon heilahteluun liittyvä jatkuva hintojen epävakaus pääomaliikkeiden rajoitusten poistamisen yhteydessä.

2.5   Rahoitusvalvonta ja sääntelyjärjestelmän parannukset

| (42) | Kun FME oli tehnyt ensimmäisen työnsä, joka liittyi uusien pankkien perustamiseen ja vanhoista pankeista siirretyn nettovarallisuuden arvon arviointiin, se tarkasti keväällä 2009 uudet pankit ja niiden liiketoimintasuunnitelmat, taloudellisen vahvuuden ja pääomavaatimukset niin sanotussa hyväksyntähankkeessa. Tässä oli apuna kansainvälinen johdon konsultointiyritys Oliver Wyman. |
| --- | --- |

(42)

Kun FME oli tehnyt ensimmäisen työnsä, joka liittyi uusien pankkien perustamiseen ja vanhoista pankeista siirretyn nettovarallisuuden arvon arviointiin, se tarkasti keväällä 2009 uudet pankit ja niiden liiketoimintasuunnitelmat, taloudellisen vahvuuden ja pääomavaatimukset niin sanotussa hyväksyntähankkeessa. Tässä oli apuna kansainvälinen johdon konsultointiyritys Oliver Wyman.

| (43) | Saatettuaan päätökseen edellä mainitun prosessin FME myönsi pankeille toimilupia erilaisin edellytyksin. Omaisuuserien laadun ja ennakoidun taloudellisen epävarmuuden yhteydessä kyseisille kolmelle pankille katsottiin tarpeelliseksi asettaa lakisääteisiä vähimmäisvaatimuksia tiukempia pääomavaatimuksia. FME asetti näin ollen kyseisten kolmen pankin vähimmäisvakavaraisuussuhteeksi 16 prosenttia ja ensisijaisten omien varojen (tier 1 -pääoma) vähimmäissuhteeksi 12 prosenttia. Näitä vaatimuksia oli tarkoitus soveltaa vähintään kolme vuotta, ellei FME muuta niitä. Myös maksuvalmiusehdot määritettiin tarkasti, ja niissä edellytettiin, että saatavilla olevan rahoitusomaisuuden on oltava aina vähintään 20 prosenttia talletuksista. Käteistä tai sitä vastaavia varoja on oltava vähintään 5 prosenttia talletuksista. Lisäksi asetettiin muita vaatimuksia, jotka koskivat esimerkiksi lainasalkkujen rakenneuudistusta, riskien arviointia, yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää sekä omistajuutta. FME asetti muille rahoitusalan yrityksille vastaavanlaisia pääomavaatimuksia. |
| --- | --- |

(43)

Saatettuaan päätökseen edellä mainitun prosessin FME myönsi pankeille toimilupia erilaisin edellytyksin. Omaisuuserien laadun ja ennakoidun taloudellisen epävarmuuden yhteydessä kyseisille kolmelle pankille katsottiin tarpeelliseksi asettaa lakisääteisiä vähimmäisvaatimuksia tiukempia pääomavaatimuksia. FME asetti näin ollen kyseisten kolmen pankin vähimmäisvakavaraisuussuhteeksi 16 prosenttia ja ensisijaisten omien varojen (tier 1 -pääoma) vähimmäissuhteeksi 12 prosenttia. Näitä vaatimuksia oli tarkoitus soveltaa vähintään kolme vuotta, ellei FME muuta niitä. Myös maksuvalmiusehdot määritettiin tarkasti, ja niissä edellytettiin, että saatavilla olevan rahoitusomaisuuden on oltava aina vähintään 20 prosenttia talletuksista. Käteistä tai sitä vastaavia varoja on oltava vähintään 5 prosenttia talletuksista. Lisäksi asetettiin muita vaatimuksia, jotka koskivat esimerkiksi lainasalkkujen rakenneuudistusta, riskien arviointia, yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää sekä omistajuutta. FME asetti muille rahoitusalan yrityksille vastaavanlaisia pääomavaatimuksia.

| (44) | IMF:ää kuullen laaditussa talouden vakautusohjelmassa edellytettiin koko rahoituspalvelujen ja -valvonnan sääntelyjärjestelmän uudelleentarkastelua, jotta voidaan tehostaa tulevien finanssikriisien torjuntaa. Hallitus pyysi Suomen rahoitustarkastusviranomaisen entistä johtajaa Kaarlo Jännäriä arvioimaan voimassa ollutta sääntelyjärjestelmää ja valvontakäytäntöjä. Jännärin ehdottamia parannuksia oli muun muassa kansallisen luottorekisterin perustaminen FME:hen luottoriskien pienentämiseksi järjestelmässä. Hänen raportissaan ehdotettiin lisäksi, että tiukennetaan suuria riskikeskittymiä ja niihin liittyvää luotonantoa koskevia sääntöjä ja käytäntöjä ja että lisätään paikalla tehtäviä tarkastuksia, jotta voidaan varmentaa ulkopuolella toteutettava valvonta ja raportointi erityisesti luotto-, maksuvalmius- ja valuuttariskien yhteydessä. Lisäksi suositeltiin talletussuojajärjestelmän uudelleentarkastelua ja parantamista seuraten tarkasti EU:n tapahtumia. |
| --- | --- |

(44)

IMF:ää kuullen laaditussa talouden vakautusohjelmassa edellytettiin koko rahoituspalvelujen ja -valvonnan sääntelyjärjestelmän uudelleentarkastelua, jotta voidaan tehostaa tulevien finanssikriisien torjuntaa. Hallitus pyysi Suomen rahoitustarkastusviranomaisen entistä johtajaa Kaarlo Jännäriä arvioimaan voimassa ollutta sääntelyjärjestelmää ja valvontakäytäntöjä. Jännärin ehdottamia parannuksia oli muun muassa kansallisen luottorekisterin perustaminen FME:hen luottoriskien pienentämiseksi järjestelmässä. Hänen raportissaan ehdotettiin lisäksi, että tiukennetaan suuria riskikeskittymiä ja niihin liittyvää luotonantoa koskevia sääntöjä ja käytäntöjä ja että lisätään paikalla tehtäviä tarkastuksia, jotta voidaan varmentaa ulkopuolella toteutettava valvonta ja raportointi erityisesti luotto-, maksuvalmius- ja valuuttariskien yhteydessä. Lisäksi suositeltiin talletussuojajärjestelmän uudelleentarkastelua ja parantamista seuraten tarkasti EU:n tapahtumia.

| (45) | Hallitus esitti sittemmin Althingille lakiehdotuksen, joka hyväksyttiin, ja se tuli voimaan 1 päivänä heinäkuuta 2010 lakina nro 75/2010. Uudella lailla tehtiin laajoja muutoksia rahoitusalan yrityksistä annettuun lakiin. Myöhemmin tehtiin useita muita muutoksia rahoitusalan yrityksiä koskevaan lainsäädäntöön sekä rahoituspalvelujen sääntelyyn ja valvontaan. Kyseisiä lainsäädännöllisiä muutoksia käsitellään tarkemmin liitteessä. |
| --- | --- |

(45)

Hallitus esitti sittemmin Althingille lakiehdotuksen, joka hyväksyttiin, ja se tuli voimaan 1 päivänä heinäkuuta 2010 lakina nro 75/2010. Uudella lailla tehtiin laajoja muutoksia rahoitusalan yrityksistä annettuun lakiin. Myöhemmin tehtiin useita muita muutoksia rahoitusalan yrityksiä koskevaan lainsäädäntöön sekä rahoituspalvelujen sääntelyyn ja valvontaan. Kyseisiä lainsäädännöllisiä muutoksia käsitellään tarkemmin liitteessä.

2.6   Suurimmat tulevat haasteet (18)

| (46) | Rahoitusalan uudelleen rakentamisessa tapahtuneista suurista saavutuksista huolimatta Islanti kamppailee edelleen syksyn 2008 finanssi- ja valuuttakriisin seurausten kanssa. Finanssikriisi paljasti rahoitusjärjestelmän erilaisia vikoja ja puutteita, joita on käsiteltävä, jotta yleinen luottamus voidaan palauttaa. Islanti kohtaa — monien muiden finanssikriisistä pahoin kärsineiden valtioiden tavoin — epäilemättä useita haasteita mukauttaessaan rahoituspalvelujen oikeudellista ja toimintaympäristöä, jotta se voi tukea elinkelpoista ja tehokasta rahoitusjärjestelmää tulevaisuudessa sekä minimoida uusien järjestelmähäiriöiden riskin. |
| --- | --- |

(46)

Rahoitusalan uudelleen rakentamisessa tapahtuneista suurista saavutuksista huolimatta Islanti kamppailee edelleen syksyn 2008 finanssi- ja valuuttakriisin seurausten kanssa. Finanssikriisi paljasti rahoitusjärjestelmän erilaisia vikoja ja puutteita, joita on käsiteltävä, jotta yleinen luottamus voidaan palauttaa. Islanti kohtaa — monien muiden finanssikriisistä pahoin kärsineiden valtioiden tavoin — epäilemättä useita haasteita mukauttaessaan rahoituspalvelujen oikeudellista ja toimintaympäristöä, jotta se voi tukea elinkelpoista ja tehokasta rahoitusjärjestelmää tulevaisuudessa sekä minimoida uusien järjestelmähäiriöiden riskin.

| (47) | Islannin rahoitusalan yritysten tämänhetkiset tärkeimmät haasteet liittyvät siihen, että pankit toimivat suojatussa ympäristössä, jossa rajoitetaan pääomaliikkeitä ja suojataan talletukset yleisesti. Pankkien on nyt valmistauduttava toimimaan riskialttiimmassa ympäristössä, kun pääomaliikkeiden rajoitukset poistetaan ja talletussuojassa palataan asiaa koskevissa EU:n/ETA:n direktiiveissä säädettyihin järjestelyihin (19). Islannin viranomaiset ovat korostaneet, että tätä asiaa koskevien uusien sääntöjen käyttöönoton on tapahduttava äärimmäisen varovaisesti. |
| --- | --- |

(47)

Islannin rahoitusalan yritysten tämänhetkiset tärkeimmät haasteet liittyvät siihen, että pankit toimivat suojatussa ympäristössä, jossa rajoitetaan pääomaliikkeitä ja suojataan talletukset yleisesti. Pankkien on nyt valmistauduttava toimimaan riskialttiimmassa ympäristössä, kun pääomaliikkeiden rajoitukset poistetaan ja talletussuojassa palataan asiaa koskevissa EU:n/ETA:n direktiiveissä säädettyihin järjestelyihin (19). Islannin viranomaiset ovat korostaneet, että tätä asiaa koskevien uusien sääntöjen käyttöönoton on tapahduttava äärimmäisen varovaisesti.

| (48) | Toinen suuri haaste on tarve mukauttaa edelleen lainsäädäntö- ja sääntelyjärjestelmää, jotta se tukee vankkaa ja tehokasta rahoitusjärjestelmää, joka on myös ETA:n ja kansainvälisen oikeuden kehityksen mukainen (20). |
| --- | --- |

(48)

Toinen suuri haaste on tarve mukauttaa edelleen lainsäädäntö- ja sääntelyjärjestelmää, jotta se tukee vankkaa ja tehokasta rahoitusjärjestelmää, joka on myös ETA:n ja kansainvälisen oikeuden kehityksen mukainen (20).

2.7   Kilpailutilanne Islannin rahoitusalalla

| (49) | Islannin viranomaisilta saatujen tuoreiden tietojen mukaan (21) rahoitusmarkkinoilla käytävä kilpailu on muuttunut valtavasti pankkien romahduksen jälkeen. Rahoitusalan yritysten määrä on vähentynyt, koska useita säästöpankkeja, liikepankkeja ja erityisluottolaitoksia ollaan joko likvidoimassa tai ne ovat sulautuneet toisten yritysten kanssa (22). Rahoitusalan yritysten määrä vähentyy edelleen, mikä on johtunut viimeksi Landsbankinnin ja SpKefin sulautumisesta maaliskuussa 2011, Íslandsbankin ja Byrin sulautumisesta joulukuussa 2011 sekä Landsbankinnin ja Svarfdaelir-säästöpankin tulevasta sulautumisesta, jonka valvontaviranomainen hyväksyi SpSv-säästöpankkia koskevassa päätöksessä 20 päivänä kesäkuuta 2012. Keskittyminen on lisääntynyt kotimaan markkinoilla, koska rahoitusalan yritysten määrä on vähentynyt ja suuret pankit ovat ottaneet hallintaansa toimintansa lopettaviin pankkeihin tehtyjä talletuksia. Uudet pankit ovat toisaalta huomattavasti vähemmän läsnä ETA:n rahoitusmarkkinoilla kuin edeltäjänsä, koska kansainvälisiä pankkitoimintoja on lopetettu. |
| --- | --- |

(49)

Islannin viranomaisilta saatujen tuoreiden tietojen mukaan (21) rahoitusmarkkinoilla käytävä kilpailu on muuttunut valtavasti pankkien romahduksen jälkeen. Rahoitusalan yritysten määrä on vähentynyt, koska useita säästöpankkeja, liikepankkeja ja erityisluottolaitoksia ollaan joko likvidoimassa tai ne ovat sulautuneet toisten yritysten kanssa (22). Rahoitusalan yritysten määrä vähentyy edelleen, mikä on johtunut viimeksi Landsbankinnin ja SpKefin sulautumisesta maaliskuussa 2011, Íslandsbankin ja Byrin sulautumisesta joulukuussa 2011 sekä Landsbankinnin ja Svarfdaelir-säästöpankin tulevasta sulautumisesta, jonka valvontaviranomainen hyväksyi SpSv-säästöpankkia koskevassa päätöksessä 20 päivänä kesäkuuta 2012. Keskittyminen on lisääntynyt kotimaan markkinoilla, koska rahoitusalan yritysten määrä on vähentynyt ja suuret pankit ovat ottaneet hallintaansa toimintansa lopettaviin pankkeihin tehtyjä talletuksia. Uudet pankit ovat toisaalta huomattavasti vähemmän läsnä ETA:n rahoitusmarkkinoilla kuin edeltäjänsä, koska kansainvälisiä pankkitoimintoja on lopetettu.

| (50) | Lisäksi kotimaan markkinat ovat supistuneet tuntuvasti, koska tietyt markkinasegmentit ovat kadonneet tai hiljentyneet laajalti. Koska osakemarkkinat ovat lähestulkoon kadonneet ja pääomaliikkeitä on rajoitettu, osake- ja valuuttamarkkinoiden toiminnot ovat vähentyneet ja sijoitusmahdollisuudet ovat vähäiset. Lainojen kysyntä on vähäistä, koska talouden alan investoinnit ovat ennätyksellisen alhaisella tasolla ja kotitaloudet ja yritykset ovat yleisesti erittäin velkaantuneita. Romahduksen jälkeen pankit ovat keskittyneet kansainvälisiin asioihin sekä omien lainasalkkujensa ja joidenkin suurten yritysasiakkaidensa rakenneuudistukseen. |
| --- | --- |

(50)

Lisäksi kotimaan markkinat ovat supistuneet tuntuvasti, koska tietyt markkinasegmentit ovat kadonneet tai hiljentyneet laajalti. Koska osakemarkkinat ovat lähestulkoon kadonneet ja pääomaliikkeitä on rajoitettu, osake- ja valuuttamarkkinoiden toiminnot ovat vähentyneet ja sijoitusmahdollisuudet ovat vähäiset. Lainojen kysyntä on vähäistä, koska talouden alan investoinnit ovat ennätyksellisen alhaisella tasolla ja kotitaloudet ja yritykset ovat yleisesti erittäin velkaantuneita. Romahduksen jälkeen pankit ovat keskittyneet kansainvälisiin asioihin sekä omien lainasalkkujensa ja joidenkin suurten yritysasiakkaidensa rakenneuudistukseen.

| (51) | Ennen finanssikriisiä säästöpankeilla oli yhdessä noin 20–25 prosentin markkinaosuus talletuksista. Se on romahtanut nyt noin 2–4 prosenttiin. Kolme suurta liikepankkia — Arion Bank, Íslandsbanki ja Landsbankinn — ovat saaneet markkinoilta poistuneiden säästö- ja liikepankkien menettämät markkinaosuudet. Kyseisten kolmen suuren pankin yhteinen markkinaosuus on nyt noin 90–95 prosenttia, kun se oli aiemmin 60–75 prosenttia, ja Landsbankinnin osuus on hieman suurempi kuin muiden. Lukuun ottamatta kymmentä alueellista säästöpankkia, joilla on nykyään noin 2–4 prosentin osuus markkinoista, ainoa muu markkinatoimija on rakenneuudistuksen läpi käynyt MP Bank (23), jonka markkinaosuus on noin 1–5 prosenttia. |
| --- | --- |

(51)

Ennen finanssikriisiä säästöpankeilla oli yhdessä noin 20–25 prosentin markkinaosuus talletuksista. Se on romahtanut nyt noin 2–4 prosenttiin. Kolme suurta liikepankkia — Arion Bank, Íslandsbanki ja Landsbankinn — ovat saaneet markkinoilta poistuneiden säästö- ja liikepankkien menettämät markkinaosuudet. Kyseisten kolmen suuren pankin yhteinen markkinaosuus on nyt noin 90–95 prosenttia, kun se oli aiemmin 60–75 prosenttia, ja Landsbankinnin osuus on hieman suurempi kuin muiden. Lukuun ottamatta kymmentä alueellista säästöpankkia, joilla on nykyään noin 2–4 prosentin osuus markkinoista, ainoa muu markkinatoimija on rakenneuudistuksen läpi käynyt MP Bank (23), jonka markkinaosuus on noin 1–5 prosenttia.

| (52) | Islannin rahoitusmarkkinat ovat siis selvästi oligopolistiset, ja kolme suurinta yritystä voivat yhdessä saada määräävän markkina-aseman. Islannin kilpailuviranomaisen mukaan Islannin pankkimarkkinoille pääsylle on huomattavia esteitä. Tämä vaikuttaa haitallisesti kilpailuun. Kuluttajilla on myös tiettyjä esteitä pankin vaihtamiselle. Islannin viranomaiset myönsivät lisäksi, että Islannin pieneen ja vähän vaihdettuun valuuttaan, Islannin kruunuun, liittyvät vaihtokurssiriskit ovat rajoittaneet kilpailua sekä hankaloittaneet ulkomaisten pankkien ja yritysten pääsyä Islannin markkinoille. |
| --- | --- |

(52)

Islannin rahoitusmarkkinat ovat siis selvästi oligopolistiset, ja kolme suurinta yritystä voivat yhdessä saada määräävän markkina-aseman. Islannin kilpailuviranomaisen mukaan Islannin pankkimarkkinoille pääsylle on huomattavia esteitä. Tämä vaikuttaa haitallisesti kilpailuun. Kuluttajilla on myös tiettyjä esteitä pankin vaihtamiselle. Islannin viranomaiset myönsivät lisäksi, että Islannin pieneen ja vähän vaihdettuun valuuttaan, Islannin kruunuun, liittyvät vaihtokurssiriskit ovat rajoittaneet kilpailua sekä hankaloittaneet ulkomaisten pankkien ja yritysten pääsyä Islannin markkinoille.

| (53) | Islannin kilpailuviranomainen on viime aikoina keskittynyt erityisesti pankkien toiminnan tietotekniikkainfrastruktuuriin ja pankkien tämän alan yhteistyöhön. Tämä liittyy rahoituslaitosten yhdessä omistamaan tietotekniikkapalvelun tarjoajaan Reiknistofa bankannaan (Islannin pankkien datakeskus, jäljempänä ’RB’). Tämä seikka on merkityksellinen arvioitaessa käsiteltävänä olevaa tapausta, ja valvontaviranomainen keskusteli siitä myös Islannin viranomaisten ja pankkien kanssa. |
| --- | --- |

(53)

Islannin kilpailuviranomainen on viime aikoina keskittynyt erityisesti pankkien toiminnan tietotekniikkainfrastruktuuriin ja pankkien tämän alan yhteistyöhön. Tämä liittyy rahoituslaitosten yhdessä omistamaan tietotekniikkapalvelun tarjoajaan Reiknistofa bankannaan (Islannin pankkien datakeskus, jäljempänä ’RB’). Tämä seikka on merkityksellinen arvioitaessa käsiteltävänä olevaa tapausta, ja valvontaviranomainen keskusteli siitä myös Islannin viranomaisten ja pankkien kanssa.

| (54) | Islannin kolme suurinta pankkia, kaksi säästöpankkia, Islannin säästöpankkiyhdistys ja kolme pääasiallista maksukorttikäsittelijää omistavat RB:n yhdessä. Landsbankinn omistaa 36,84 prosenttia RB:n osakkeista, Íslandsbanki 29,48 prosenttia ja Arion Bank 18,7 prosenttia. Kolme liikepankkia omistaa näin ollen yhdessä 85,02 prosenttia RB:n osakkeista. RB:n asiakkaina ovat sen omistajat, Islannin keskuspankki ja muut rahoituslaitokset sekä valtio ja julkiset elimet. Pankit tekevät tällä alalla laajaa yhteistyötä, koska RB on kehittänyt Islannissa käytössä olevan selvitysjärjestelmän. Se tarjoaa myös joitakin keskeisiä usean asiakkaan pankkiratkaisuja, joita useimmat Islannin pankit käyttävät. RB ylläpitää myös sähköistä laskutus- ja maksujärjestelmää yrityksille ja kuluttajille. |
| --- | --- |

(54)

Islannin kolme suurinta pankkia, kaksi säästöpankkia, Islannin säästöpankkiyhdistys ja kolme pääasiallista maksukorttikäsittelijää omistavat RB:n yhdessä. Landsbankinn omistaa 36,84 prosenttia RB:n osakkeista, Íslandsbanki 29,48 prosenttia ja Arion Bank 18,7 prosenttia. Kolme liikepankkia omistaa näin ollen yhdessä 85,02 prosenttia RB:n osakkeista. RB:n asiakkaina ovat sen omistajat, Islannin keskuspankki ja muut rahoituslaitokset sekä valtio ja julkiset elimet. Pankit tekevät tällä alalla laajaa yhteistyötä, koska RB on kehittänyt Islannissa käytössä olevan selvitysjärjestelmän. Se tarjoaa myös joitakin keskeisiä usean asiakkaan pankkiratkaisuja, joita useimmat Islannin pankit käyttävät. RB ylläpitää myös sähköistä laskutus- ja maksujärjestelmää yrityksille ja kuluttajille.

| (55) | Islannin kilpailuviranomaisen mukaan pienet pankit ja säästöpankit ovat joutuneet vuonna 2008 tapahtuneen romahduksen vuoksi erityisen heikkoon asemaan. Vaadittavilla tietotekniikkapalveluilla oli ratkaiseva merkitys pienille rahoitusalan yrityksille, koska tällaisia palveluja voidaan pitää yhtenä tekijänä, joka estää uusien markkinatoimijoiden pääsyn markkinoille. RB on tarjonnut tietotekniikkapalveluympäristön valtaosalle suurista rahoitusalan yrityksistä ja Teris puolestaan säästöpankeille ja pienemmille markkinatoimijoille. Koska viime vuosina useat pienet rahoitusalan yritykset ovat lopettaneet toimintansa, Teris on menettänyt huomattavan osan tuloistaan, minkä vuoksi se joutui myymään tammikuussa 2012 joitakin tietotekniikkaratkaisujaan RB:lle. RB:n ja Terisin mukaan kyseisellä liiketoimella oli muun muassa tarkoitus varmistaa, että pienille rahoitusalan yrityksille tarjotaan vastedeskin tietotekniikkapalveluja. |
| --- | --- |

(55)

Islannin kilpailuviranomaisen mukaan pienet pankit ja säästöpankit ovat joutuneet vuonna 2008 tapahtuneen romahduksen vuoksi erityisen heikkoon asemaan. Vaadittavilla tietotekniikkapalveluilla oli ratkaiseva merkitys pienille rahoitusalan yrityksille, koska tällaisia palveluja voidaan pitää yhtenä tekijänä, joka estää uusien markkinatoimijoiden pääsyn markkinoille. RB on tarjonnut tietotekniikkapalveluympäristön valtaosalle suurista rahoitusalan yrityksistä ja Teris puolestaan säästöpankeille ja pienemmille markkinatoimijoille. Koska viime vuosina useat pienet rahoitusalan yritykset ovat lopettaneet toimintansa, Teris on menettänyt huomattavan osan tuloistaan, minkä vuoksi se joutui myymään tammikuussa 2012 joitakin tietotekniikkaratkaisujaan RB:lle. RB:n ja Terisin mukaan kyseisellä liiketoimella oli muun muassa tarkoitus varmistaa, että pienille rahoitusalan yrityksille tarjotaan vastedeskin tietotekniikkapalveluja.

| (56) | Islannin kilpailuviranomainen on tutkinut kahta RB:hen liittyvää tapausta. Se on ensinnäkin tutkinut, onko pankkien ja muiden rahoitusalan yritysten yhteisomistajuuden ja RB:n yhteydessä tekemän yhteistyön katsottava rikkovan kilpailunvastaisia menettelytapoja koskevaa kieltoa, josta säädetään Islannin kilpailulain 10 §:ssä. Toiseksi se arvioi, onko se, että RB osti Terisin pääasiallisen varallisuuden, samaan lakiin sisältyvien sulautumista koskevien säännösten mukaista. Toukokuussa 2012 kyseiset kaksi tapausta kuitenkin saatettiin päätökseen RB:n ja sen omistajien sekä Islannin kilpailuviranomaisen välillä tehdyllä järjestelyllä (24). |
| --- | --- |

(56)

Islannin kilpailuviranomainen on tutkinut kahta RB:hen liittyvää tapausta. Se on ensinnäkin tutkinut, onko pankkien ja muiden rahoitusalan yritysten yhteisomistajuuden ja RB:n yhteydessä tekemän yhteistyön katsottava rikkovan kilpailunvastaisia menettelytapoja koskevaa kieltoa, josta säädetään Islannin kilpailulain 10 §:ssä. Toiseksi se arvioi, onko se, että RB osti Terisin pääasiallisen varallisuuden, samaan lakiin sisältyvien sulautumista koskevien säännösten mukaista. Toukokuussa 2012 kyseiset kaksi tapausta kuitenkin saatettiin päätökseen RB:n ja sen omistajien sekä Islannin kilpailuviranomaisen välillä tehdyllä järjestelyllä (24).

| (57) | Edellä mainittujen Islannin rahoitusmarkkinoihin suoraan liittyvien huolenaiheiden lisäksi Islannin kilpailuviranomainen on todennut erityisesti, että toimintayhtiöitä (25) on myytävä ja niiden rakenneuudistus on toteutettava viipymättä. Monet toimintayhtiöt ovat joutuneet pankkien hallintaan (pankit ovat niiden velkojia) vuoden 2008 talousromahduksesta johtuneen liiallisen velkaantuneisuuden vuoksi. Islannin kilpailuviranomaisen mukaan voi syntyä eturistiriita, kun pankit tarjoavat rahoituspalveluja omistamilleen yrityksille. Islannin kilpailuviranomainen katsoo, että pankkien suora ja välillinen omistus (26) on kaikkein laajin ja vaarallisin kilpailuongelma finanssikriisin jälkeisessä tilanteessa, koska se vaikuttaa lähes kaikkiin Islannin yrityksiin ja teollisuudenaloihin. Islannin kilpailuviranomaisen mukaan yritysten rakenneuudistusta nopeuttamalla voitaisiin parantaa kilpailua rahoitusmarkkinoilla. Kun pankkien osallistumiseen yritysasiakkaidensa rakenneuudistukseen on sovellettu ilmoittamista koskevia vaatimuksia kansallisessa yrityssulautumien valvonnassa, Islannin kilpailuviranomainen on asettanut usein ehtoja pankkien omistajuudelle. Ongelman kokonaisvaltainen ratkaiseminen on kuitenkin vaikeaa, koska se liittyy lähinnä Islannin yrityssektorin korkeaan velkaantumisasteeseen. |
| --- | --- |

(57)

Edellä mainittujen Islannin rahoitusmarkkinoihin suoraan liittyvien huolenaiheiden lisäksi Islannin kilpailuviranomainen on todennut erityisesti, että toimintayhtiöitä (25) on myytävä ja niiden rakenneuudistus on toteutettava viipymättä. Monet toimintayhtiöt ovat joutuneet pankkien hallintaan (pankit ovat niiden velkojia) vuoden 2008 talousromahduksesta johtuneen liiallisen velkaantuneisuuden vuoksi. Islannin kilpailuviranomaisen mukaan voi syntyä eturistiriita, kun pankit tarjoavat rahoituspalveluja omistamilleen yrityksille. Islannin kilpailuviranomainen katsoo, että pankkien suora ja välillinen omistus (26) on kaikkein laajin ja vaarallisin kilpailuongelma finanssikriisin jälkeisessä tilanteessa, koska se vaikuttaa lähes kaikkiin Islannin yrityksiin ja teollisuudenaloihin. Islannin kilpailuviranomaisen mukaan yritysten rakenneuudistusta nopeuttamalla voitaisiin parantaa kilpailua rahoitusmarkkinoilla. Kun pankkien osallistumiseen yritysasiakkaidensa rakenneuudistukseen on sovellettu ilmoittamista koskevia vaatimuksia kansallisessa yrityssulautumien valvonnassa, Islannin kilpailuviranomainen on asettanut usein ehtoja pankkien omistajuudelle. Ongelman kokonaisvaltainen ratkaiseminen on kuitenkin vaikeaa, koska se liittyy lähinnä Islannin yrityssektorin korkeaan velkaantumisasteeseen.

| (58) | Valvontaviranomaiselle esittämissään huomautuksissa kaikki kolme liikepankkia — Arion Bank, Íslandsbanki ja Landsbankinn — totesivat, ettei Islannin rahoitusmarkkinoiden kilpailuolosuhteissa ole tapahtunut suuria muutoksia syksyn 2008 jälkeen, mikä on huolestuttavaa. Markkinoilla on ollut tehokasta kilpailua, eikä kolmen suurimman toimijan ole todettu menetelleen vilpillisesti. Tarkastellessaan markkinoiden kilpailuolosuhteita Islannin kilpailuviranomainen ei ollut ottanut huomioon kaikkia keskeisiä tekijöitä, kuten sitä, että ulkomaiset pankit ovat jo pitkään kilpailleet ja kilpailevat edelleen aktiivisesti islantilaisten pankkien kanssa rahoituspalvelujen tarjoamisesta suurimmille asiakkaille, kuten vientiin perustuvaa toimintaa harjoittaville (esim. kalastuksen ja energiavaltaisen teollisuuden alojen) yrityksille sekä valtiollista ja kunnallista toimintaa harjoittaville yrityksille. |
| --- | --- |

(58)

Valvontaviranomaiselle esittämissään huomautuksissa kaikki kolme liikepankkia — Arion Bank, Íslandsbanki ja Landsbankinn — totesivat, ettei Islannin rahoitusmarkkinoiden kilpailuolosuhteissa ole tapahtunut suuria muutoksia syksyn 2008 jälkeen, mikä on huolestuttavaa. Markkinoilla on ollut tehokasta kilpailua, eikä kolmen suurimman toimijan ole todettu menetelleen vilpillisesti. Tarkastellessaan markkinoiden kilpailuolosuhteita Islannin kilpailuviranomainen ei ollut ottanut huomioon kaikkia keskeisiä tekijöitä, kuten sitä, että ulkomaiset pankit ovat jo pitkään kilpailleet ja kilpailevat edelleen aktiivisesti islantilaisten pankkien kanssa rahoituspalvelujen tarjoamisesta suurimmille asiakkaille, kuten vientiin perustuvaa toimintaa harjoittaville (esim. kalastuksen ja energiavaltaisen teollisuuden alojen) yrityksille sekä valtiollista ja kunnallista toimintaa harjoittaville yrityksille.

| (59) | Tämä näkemys on kuitenkin ristiriidassa Islannin viranomaisten näkemyksen kanssa, joka esitetään edellä mainitussa talousasiain ministerin kertomuksessa Althingille, ja Islannin kilpailuviranomaisen näkemysten kanssa. Kuten jäljempänä todetaan, Landsbankinn on myös päättänyt tietyistä kilpailuolosuhteiden analysointia koskevista varaumista huolimatta tehdä tiettyjä sitoumuksia, joilla pyritään rajoittamaan kyseessä oleviin tukitoimenpiteisiin liittyvää kilpailun vääristymistä. Nämä sitoumukset esitetään liitteessä. |
| --- | --- |

(59)

Tämä näkemys on kuitenkin ristiriidassa Islannin viranomaisten näkemyksen kanssa, joka esitetään edellä mainitussa talousasiain ministerin kertomuksessa Althingille, ja Islannin kilpailuviranomaisen näkemysten kanssa. Kuten jäljempänä todetaan, Landsbankinn on myös päättänyt tietyistä kilpailuolosuhteiden analysointia koskevista varaumista huolimatta tehdä tiettyjä sitoumuksia, joilla pyritään rajoittamaan kyseessä oleviin tukitoimenpiteisiin liittyvää kilpailun vääristymistä. Nämä sitoumukset esitetään liitteessä.

3.   TOIMENPITEIDEN KUVAUS

3.1   EDUNSAAJA

| (60) | Kuten edellä todettiin, Landsbanki romahti vuonna 2008 samoin kuin kaksi muuta Islannin suurta liikepankkia, Glitnir ja Kaupthing. Islannin viranomaiset toteuttivat tiettyjä toimia varmistaakseen kotimaan pankkialan toiminnan jatkumisen sekä perustivat ja pääomittivat uuden Landsbankin (nyttemmin Landsbankinn) (vanhan) Landsbankin tiettyjen toimintojen uudelleen käynnistämiseksi. Toimia on kuvailtu yksityiskohtaisemmin jäljempänä. |
| --- | --- |

(60)

Kuten edellä todettiin, Landsbanki romahti vuonna 2008 samoin kuin kaksi muuta Islannin suurta liikepankkia, Glitnir ja Kaupthing. Islannin viranomaiset toteuttivat tiettyjä toimia varmistaakseen kotimaan pankkialan toiminnan jatkumisen sekä perustivat ja pääomittivat uuden Landsbankin (nyttemmin Landsbankinn) (vanhan) Landsbankin tiettyjen toimintojen uudelleen käynnistämiseksi. Toimia on kuvailtu yksityiskohtaisemmin jäljempänä.

3.1.1   Landsbanki

| (61) | Ennen vuoden 2008 finanssikriisiä Landsbanki oli Islannin toiseksi suurin pankki. Vuoden 2008 toisen neljänneksen lopussa sen tase oli 3 970 miljardia ISK, ja kyseisen vuoden ensimmäisenä vuosipuoliskona sen voitto ennen veroja oli 31 miljardia ISK. Pankin julkaiseman liiketoimintastrategian (27) mukaan sen tavoitteena oli muuttaa pankki paikallisesta liikepankista, joka toimii yksinomaan Islannissa, ”erittäin kannattavaksi yritys- ja investointipankiksi, jonka toimet ulottuvat Islannista itään koko Euroopan alueelle ja länteen Atlantin toiselle puolen”. Vuonna 2000 Landsbanki käynnisti toimintansa ulkomailla ostamalla 70 prosentin osuuden Lontoossa sijaitsevasta Heritable Bankista, ja seuraavien vuosien aikana pankki kasvoi merkittävästi sekä ostojen ansiosta että perustamalla konttoreita ulkomaille. Ennen pankin kaatumista sillä oli seitsemän tytäryritystä Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Irlannissa, Luxemburgissa, Ranskassa/Saksassa ja Islannissa. Sillä oli konttoreita myös Yhdistyneessä kuningaskunnassa (joilla oli puolestaan toimistoja Alankomaissa, Saksassa ja Yhdysvalloissa), Kanadassa, Norjassa ja Suomessa sekä myyntitoimisto Hongkongissa. |
| --- | --- |

(61)

Ennen vuoden 2008 finanssikriisiä Landsbanki oli Islannin toiseksi suurin pankki. Vuoden 2008 toisen neljänneksen lopussa sen tase oli 3 970 miljardia ISK, ja kyseisen vuoden ensimmäisenä vuosipuoliskona sen voitto ennen veroja oli 31 miljardia ISK. Pankin julkaiseman liiketoimintastrategian (27) mukaan sen tavoitteena oli muuttaa pankki paikallisesta liikepankista, joka toimii yksinomaan Islannissa, ”erittäin kannattavaksi yritys- ja investointipankiksi, jonka toimet ulottuvat Islannista itään koko Euroopan alueelle ja länteen Atlantin toiselle puolen”. Vuonna 2000 Landsbanki käynnisti toimintansa ulkomailla ostamalla 70 prosentin osuuden Lontoossa sijaitsevasta Heritable Bankista, ja seuraavien vuosien aikana pankki kasvoi merkittävästi sekä ostojen ansiosta että perustamalla konttoreita ulkomaille. Ennen pankin kaatumista sillä oli seitsemän tytäryritystä Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Irlannissa, Luxemburgissa, Ranskassa/Saksassa ja Islannissa. Sillä oli konttoreita myös Yhdistyneessä kuningaskunnassa (joilla oli puolestaan toimistoja Alankomaissa, Saksassa ja Yhdysvalloissa), Kanadassa, Norjassa ja Suomessa sekä myyntitoimisto Hongkongissa.

3.1.2   Landsbankinn

| (62) | Landsbankin seuraaja Landsbankinn on yleispankki, joka tarjoaa kattavan valikoiman rahoituspalveluja yksityishenkilöille, kotitalouksille, yrityksille ja ammattisijoittajille Islannissa. Landsbankinn on Islannin suurin pankki. Vuoden 2011 lopussa sen kokonaisvarat olivat 1 135 miljardia ISK ja sillä oli 1 142 työntekijää. Rakenneuudistussuunnitelman mukaan Landsbankinn toimii aktiivisesti lähinnä jäljempänä mainituilla aloilla. |
| --- | --- |

(62)

Landsbankin seuraaja Landsbankinn on yleispankki, joka tarjoaa kattavan valikoiman rahoituspalveluja yksityishenkilöille, kotitalouksille, yrityksille ja ammattisijoittajille Islannissa. Landsbankinn on Islannin suurin pankki. Vuoden 2011 lopussa sen kokonaisvarat olivat 1 135 miljardia ISK ja sillä oli 1 142 työntekijää. Rakenneuudistussuunnitelman mukaan Landsbankinn toimii aktiivisesti lähinnä jäljempänä mainituilla aloilla.

3.1.2.1   Vähittäispankkitoiminta

| (63) | Vähittäispankkitoiminnasta vastaava osasto hoitaa kaikki yksityishenkilöille ja keskisuurille yrityksille tarjottavat yleispalvelut. Se on pankin suurin osasto, jossa on 520 työntekijää, joista 410 työskentelee eri sivukonttoreista käsin. Islannin viranomaisten toimittamien tietojen mukaan Landsbankinnilla on [yli 25] prosentin markkinaosuus vähittäissektorilla. |
| --- | --- |

(63)

Vähittäispankkitoiminnasta vastaava osasto hoitaa kaikki yksityishenkilöille ja keskisuurille yrityksille tarjottavat yleispalvelut. Se on pankin suurin osasto, jossa on 520 työntekijää, joista 410 työskentelee eri sivukonttoreista käsin. Islannin viranomaisten toimittamien tietojen mukaan Landsbankinnilla on [yli 25] prosentin markkinaosuus vähittäissektorilla.

3.1.2.2   Yrityspankkitoiminta

| (64) | Yrityspankkiosasto tarjoaa palveluja isoille yrityksille ja kunnille ja hoitaa suuria rahoitushankkeita. Yrityspankkiosaston antolainaustoimintaa hoitaa kolme yksikköä, jotka ovat teollisuus, kauppa ja palvelut; kalastus ja kala- ja äyriäisruoat sekä rakentaminen ja yleinen luottojen hallinta. Osastolla on 40 työntekijää. Islannin viranomaisten toimittamien tietojen mukaan Landsbankinnilla on [yli 30] prosentin markkinaosuus tällä segmentillä. |
| --- | --- |

(64)

Yrityspankkiosasto tarjoaa palveluja isoille yrityksille ja kunnille ja hoitaa suuria rahoitushankkeita. Yrityspankkiosaston antolainaustoimintaa hoitaa kolme yksikköä, jotka ovat teollisuus, kauppa ja palvelut; kalastus ja kala- ja äyriäisruoat sekä rakentaminen ja yleinen luottojen hallinta. Osastolla on 40 työntekijää. Islannin viranomaisten toimittamien tietojen mukaan Landsbankinnilla on [yli 30] prosentin markkinaosuus tällä segmentillä.

3.1.2.3   Markkinat, kassavarojen hoito (Treasury) ja omaisuudenhoito

| (65) | Treasury-yksikkö vastaa pankin maksuvalmiudesta ja rahoituksesta ja hallinnoi markkinariskejä, markkinatakaustoimintaa valuuttamarkkinoilla (FX), rahamarkkinapapereita ja noteerattuja arvopapereita. Markkinayksikkö hoitaa valuuttamyyntiä ja joukkovelkakirjojen, osakkeiden ja johdannaisten välitystä ammattiasiakkaille. |
| --- | --- |

(65)

Treasury-yksikkö vastaa pankin maksuvalmiudesta ja rahoituksesta ja hallinnoi markkinariskejä, markkinatakaustoimintaa valuuttamarkkinoilla (FX), rahamarkkinapapereita ja noteerattuja arvopapereita. Markkinayksikkö hoitaa valuuttamyyntiä ja joukkovelkakirjojen, osakkeiden ja johdannaisten välitystä ammattiasiakkaille.

| (66) | Omaisuudenhoitopalvelut jakautuvat kolmeen alayksikköön, jotka ovat omaisuudenhoito kolmansien puolesta, yksityispankkitoiminta ja rahoitusneuvontapalvelut. |
| --- | --- |

(66)

Omaisuudenhoitopalvelut jakautuvat kolmeen alayksikköön, jotka ovat omaisuudenhoito kolmansien puolesta, yksityispankkitoiminta ja rahoitusneuvontapalvelut.

3.2   Vanhan ja uuden pankin vertailu

| (67) | Islannin viranomaiset ovat toimittaneet yleiskatsauksen jo toteutetuista perustavanlaatuisista muutoksista, joita valvontaviranomainen pitää merkityksellisinä nyt tehtävän arvion kannalta. |
| --- | --- |

(67)

Islannin viranomaiset ovat toimittaneet yleiskatsauksen jo toteutetuista perustavanlaatuisista muutoksista, joita valvontaviranomainen pitää merkityksellisinä nyt tehtävän arvion kannalta.

| (68) | Kuten edellä on todettu, Landsbankin liiketoimintastrategiaan kuului pankin liiketoiminnan laajentaminen ulkomaille, ja vuodesta 2004 lähtien pankin päätavoitteena oli kasvattaa osuuttaan kansainvälisillä investointi- ja yrityspankkimarkkinoilla ja keskittyä pienille ja keskisuurille yrityksille tarjottaviin palveluihin. Vuonna 2005 se perusti Lontooseen konttorin, joka keskittyi aluksi rahoituksen tarjoamiseen ja omaisuusperusteiseen antolainaukseen. Myöhemmin Kanadaan, Suomeen ja Norjaan perustetut konttorit sekä Hongkongiin perustettu myyntitoimisto keskittyivät aluksi omaisuusperusteiseen antolainaukseen ja ulkomaankaupan rahoitukseen. Tämän strategian (28) tavoitteena oli monipuolistaa lainasalkkuja eri maissa ja sektoreilla. Strategian mukaisesti antolainaus muille kuin islantilaisille yrityksille muodosti yhä suuremman osan pankin toiminnoista. Vuoden 2008 syyskuussa lähes puolet Landsbankin ja sen tytäryritysten 2 644 työntekijästä oli sijoittautunut Islannin ulkopuolelle.

  Kaavio 1


  Varojen jakautuminen alueittain — Q1 ja Q2 2008 |
| --- | --- |

(68)

Kuten edellä on todettu, Landsbankin liiketoimintastrategiaan kuului pankin liiketoiminnan laajentaminen ulkomaille, ja vuodesta 2004 lähtien pankin päätavoitteena oli kasvattaa osuuttaan kansainvälisillä investointi- ja yrityspankkimarkkinoilla ja keskittyä pienille ja keskisuurille yrityksille tarjottaviin palveluihin. Vuonna 2005 se perusti Lontooseen konttorin, joka keskittyi aluksi rahoituksen tarjoamiseen ja omaisuusperusteiseen antolainaukseen. Myöhemmin Kanadaan, Suomeen ja Norjaan perustetut konttorit sekä Hongkongiin perustettu myyntitoimisto keskittyivät aluksi omaisuusperusteiseen antolainaukseen ja ulkomaankaupan rahoitukseen. Tämän strategian (28) tavoitteena oli monipuolistaa lainasalkkuja eri maissa ja sektoreilla. Strategian mukaisesti antolainaus muille kuin islantilaisille yrityksille muodosti yhä suuremman osan pankin toiminnoista. Vuoden 2008 syyskuussa lähes puolet Landsbankin ja sen tytäryritysten 2 644 työntekijästä oli sijoittautunut Islannin ulkopuolelle.

Kaavio 1

Varojen jakautuminen alueittain — Q1 ja Q2 2008

| (69) | Maantieteellisesti tarkasteltuna 54 prosenttia kokonaisvaroista (3 970 miljardista ISK:sta vuoden 2008 ensimmäisenä ja toisena neljänneksenä) sijaitsi Islannin ulkopuolella, kuten edellä olevasta kaaviosta ilmenee. Lisäksi 41 prosenttia vuoden 2008 ensimmäisen vuosipuoliskon tuloista oli peräisin Islannista, 34 prosenttia Yhdistyneestä kuningaskunnasta ja Irlannista, 6 prosenttia Luxemburgista ja 15 prosenttia muilta alueilta. |
| --- | --- |

(69)

Maantieteellisesti tarkasteltuna 54 prosenttia kokonaisvaroista (3 970 miljardista ISK:sta vuoden 2008 ensimmäisenä ja toisena neljänneksenä) sijaitsi Islannin ulkopuolella, kuten edellä olevasta kaaviosta ilmenee. Lisäksi 41 prosenttia vuoden 2008 ensimmäisen vuosipuoliskon tuloista oli peräisin Islannista, 34 prosenttia Yhdistyneestä kuningaskunnasta ja Irlannista, 6 prosenttia Luxemburgista ja 15 prosenttia muilta alueilta.

| (70) | Jäljempänä olevasta kaaviosta käy ilmi, että vuoden 2008 ensimmäisenä vuosipuoliskona (viimeiset saatavilla olevat luvut pankista) suurin osa Landsbankin 31 miljardin ISK:n voitosta ennen veroja oli peräisin investointi- ja yrityspankkitoiminnasta. Pankin yksityistämistä (vuonna 2002) seuraavina vuosina vähittäispankkitoiminnan osuus voitosta ennen veroja oli laskenut tasaisesti.

  Kaavio 2


  Voittojen jakautuminen liiketoiminta-alan mukaan — Q1 ja Q2 2008 |
| --- | --- |

(70)

Jäljempänä olevasta kaaviosta käy ilmi, että vuoden 2008 ensimmäisenä vuosipuoliskona (viimeiset saatavilla olevat luvut pankista) suurin osa Landsbankin 31 miljardin ISK:n voitosta ennen veroja oli peräisin investointi- ja yrityspankkitoiminnasta. Pankin yksityistämistä (vuonna 2002) seuraavina vuosina vähittäispankkitoiminnan osuus voitosta ennen veroja oli laskenut tasaisesti.

Kaavio 2

Voittojen jakautuminen liiketoiminta-alan mukaan — Q1 ja Q2 2008

| (71) | Uusi pankki Landsbankinn keskittyy yksinomaan Islannin toimintoihin. Se ei ole edeltäjänsä tavoin kansainvälisesti suuntautunut pankki ja toisin kuin Landsbanki, jonka kasvu perustui monipuoliseen rahoitusrakenteeseen ja joka turvautui voimakkaasti kansainvälisiin vakuudettomiin joukkovelkakirjoihin, sen rahoitusperusta perustuu lähinnä talletuksiin. Tämä rajoittaa Landsbankinnin kasvumahdollisuuksia. |
| --- | --- |

(71)

Uusi pankki Landsbankinn keskittyy yksinomaan Islannin toimintoihin. Se ei ole edeltäjänsä tavoin kansainvälisesti suuntautunut pankki ja toisin kuin Landsbanki, jonka kasvu perustui monipuoliseen rahoitusrakenteeseen ja joka turvautui voimakkaasti kansainvälisiin vakuudettomiin joukkovelkakirjoihin, sen rahoitusperusta perustuu lähinnä talletuksiin. Tämä rajoittaa Landsbankinnin kasvumahdollisuuksia.

| (72) | Lisäksi ulkomaisten ja kotimaisten varojen jaon vuoksi Landsbankinnin tase pieneni merkittävästi Landsbankiin verrattuna:

  Taulukko 1


  Landsbankin (LBI) ja Landsbankinnin tase








  LBI:n ja Landsbankinnin taseen veritau (miljoonaa ISK) | 30.6.2008 | 9.10.2008 |
| --- | --- | --- | --- |
| Luotot ja ennakot asiakkaille | 2 571 470 | 655 725 |
| Luotot ja ennakot rahoituslaitoksille | 337 003 | 5 291 |

(72)

Lisäksi ulkomaisten ja kotimaisten varojen jaon vuoksi Landsbankinnin tase pieneni merkittävästi Landsbankiin verrattuna:

Taulukko 1

Landsbankin (LBI) ja Landsbankinnin tase

LBI:n ja Landsbankinnin taseen veritau (miljoonaa ISK)

30.6.2008

9.10.2008

Luotot ja ennakot asiakkaille

2 571 470

655 725

Luotot ja ennakot rahoituslaitoksille

337 003

5 291

| (73) | Kuten edellä on esitetty, vastaavaa-puolen kahden merkittävimmän erän perusteella Landsbankinnin aloitustase oli vain 25 prosenttia Landsbankin taseesta 30.6.2008. Vuoden 2011 lopussa Landsbankinnin kokonaisvarat olivat 1 135 miljardia ISK. |
| --- | --- |

(73)

Kuten edellä on esitetty, vastaavaa-puolen kahden merkittävimmän erän perusteella Landsbankinnin aloitustase oli vain 25 prosenttia Landsbankin taseesta 30.6.2008. Vuoden 2011 lopussa Landsbankinnin kokonaisvarat olivat 1 135 miljardia ISK.

| (74) | Työntekijöiden määrä oli vähentynyt yli 55 prosenttia (2 644:sta 1 142:een). |
| --- | --- |

(74)

Työntekijöiden määrä oli vähentynyt yli 55 prosenttia (2 644:sta 1 142:een).

3.3   Tukitoimenpiteiden kansallinen oikeusperusta:

| — | Muun muassa rahoitusalan epätavallisista olosuhteista johtuvista valtionkassamaksuista vastaavasta viranomaisesta annettu laki nro 125/2008, josta käytetään yleisesti nimitystä ”poikkeuslaki”. |
| --- | --- |

—

Muun muassa rahoitusalan epätavallisista olosuhteista johtuvista valtionkassamaksuista vastaavasta viranomaisesta annettu laki nro 125/2008, josta käytetään yleisesti nimitystä ”poikkeuslaki”.

| (75) | Poikkeuslaissa FME:lle myönnettiin toimivalta toteuttaa toimia ”äärimmäisissä olosuhteissa”, ottaa itselleen rahoituslaitosten yhtiökokousten ja hallitusten kokousten valtuudet sekä päättää niiden varojen ja velkojen siirtämisestä. FME:lle myönnettiin myös toimivalta nimittää hallintaansa ottamien rahoitusalan yritysten hallintoneuvostoja, joilla oli yhtiökokousten valtuudet. Kyseisen lain nojalla talletusten haltijoiden vaateilla ja talletussuojajärjestelmillä on ensisijainen asema laitosten likvidaatiomenettelyssä. Lisäksi laissa valtuutetaan Islannin valtiovarainministeriö perustamaan uusia pankkeja. Poikkeuslailla muutetaan rahoitusalan yrityksistä annettua lakia nro 161/2002, rahoitustoimien virallisesta valvonnasta annettua lakia nro 87/1998, talletussuojasta ja sijoittajien korvausjärjestelmästä annettua lakia nro 98/1999 sekä asuntopolitiikkaa koskevaa lakia nro 44/1998. |
| --- | --- |

(75)

Poikkeuslaissa FME:lle myönnettiin toimivalta toteuttaa toimia ”äärimmäisissä olosuhteissa”, ottaa itselleen rahoituslaitosten yhtiökokousten ja hallitusten kokousten valtuudet sekä päättää niiden varojen ja velkojen siirtämisestä. FME:lle myönnettiin myös toimivalta nimittää hallintaansa ottamien rahoitusalan yritysten hallintoneuvostoja, joilla oli yhtiökokousten valtuudet. Kyseisen lain nojalla talletusten haltijoiden vaateilla ja talletussuojajärjestelmillä on ensisijainen asema laitosten likvidaatiomenettelyssä. Lisäksi laissa valtuutetaan Islannin valtiovarainministeriö perustamaan uusia pankkeja. Poikkeuslailla muutetaan rahoitusalan yrityksistä annettua lakia nro 161/2002, rahoitustoimien virallisesta valvonnasta annettua lakia nro 87/1998, talletussuojasta ja sijoittajien korvausjärjestelmästä annettua lakia nro 98/1999 sekä asuntopolitiikkaa koskevaa lakia nro 44/1998.

3.4   Tukitoimenpiteet

| (76) | Islannin viranomaisten Landsbankin romahduksen jälkeen toteuttamia toimia on kuvailtu edellä, ja ne on esitetty yksityiskohtaisemmin menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä. Viranomaisten keskeiset toimet voidaan esittää lyhyesti seuraavasti: |
| --- | --- |

(76)

Islannin viranomaisten Landsbankin romahduksen jälkeen toteuttamia toimia on kuvailtu edellä, ja ne on esitetty yksityiskohtaisemmin menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä. Viranomaisten keskeiset toimet voidaan esittää lyhyesti seuraavasti:

| (77) | FME otti Landsbankin hallintaansa 7 päivänä lokakuuta 2008, ja kotimaiset velat ja (useimmat) kotimaiset varat siirrettiin uudelle Landsbankille 9 päivänä lokakuuta 2008. Korvauksena siirrosta vanhan pankin pesän ja sen velkojien oli tarkoitus saada varojen ja velkojen erotusta vastaava summa. Tämän eron määrittäminen osoittautui kuitenkin vaikeaksi ja aikaa vieväksi, ja valtio tarjosi jonkin verran alkupääomaa ja sitoutui antamaan tarvittaessa lisää pääomaa. Joulukuun 15 päivänä 2009 valtio ja vanhan pankin velkojat pääsivät sopimukseen, jonka nojalla valtio otti haltuunsa 81,33 prosentin osuuden pankista (sijoittamalla siihen 121,225 miljardia ISK) ja Landsbankin velkojat merkitsivät 18,67 prosenttia uusista osakkeista. Siirretyistä varoista velkojille maksettava korvaus määräytyy valtion ja velkojien tekemän sopimuksen mukaan etenkin jäljempänä yksityiskohtaisemmin kuvaillun ehdollisen joukkovelkakirjan perusteella. Valvontaviranomainen katsoo, että viisivuotinen rakenneuudistusvaihe alkoi sopimuksen tekopäivänä — 15 päivänä joulukuuta 2009 — ja se päättyy 15 päivänä joulukuuta 2014. |
| --- | --- |

(77)

FME otti Landsbankin hallintaansa 7 päivänä lokakuuta 2008, ja kotimaiset velat ja (useimmat) kotimaiset varat siirrettiin uudelle Landsbankille 9 päivänä lokakuuta 2008. Korvauksena siirrosta vanhan pankin pesän ja sen velkojien oli tarkoitus saada varojen ja velkojen erotusta vastaava summa. Tämän eron määrittäminen osoittautui kuitenkin vaikeaksi ja aikaa vieväksi, ja valtio tarjosi jonkin verran alkupääomaa ja sitoutui antamaan tarvittaessa lisää pääomaa. Joulukuun 15 päivänä 2009 valtio ja vanhan pankin velkojat pääsivät sopimukseen, jonka nojalla valtio otti haltuunsa 81,33 prosentin osuuden pankista (sijoittamalla siihen 121,225 miljardia ISK) ja Landsbankin velkojat merkitsivät 18,67 prosenttia uusista osakkeista. Siirretyistä varoista velkojille maksettava korvaus määräytyy valtion ja velkojien tekemän sopimuksen mukaan etenkin jäljempänä yksityiskohtaisemmin kuvaillun ehdollisen joukkovelkakirjan perusteella. Valvontaviranomainen katsoo, että viisivuotinen rakenneuudistusvaihe alkoi sopimuksen tekopäivänä — 15 päivänä joulukuuta 2009 — ja se päättyy 15 päivänä joulukuuta 2014.

| (78) | Seuraavassa jaksossa tarkastellaan ainoastaan sellaisia valtion tukitoimenpiteitä, jotka ovat merkityksellisiä ETA-sopimuksen 61 artiklan perusteella toteutettavan arvioinnin kannalta. |
| --- | --- |

(78)

Seuraavassa jaksossa tarkastellaan ainoastaan sellaisia valtion tukitoimenpiteitä, jotka ovat merkityksellisiä ETA-sopimuksen 61 artiklan perusteella toteutettavan arvioinnin kannalta.

3.4.1   Ensisijaiset omat varat (tier 1 -pääoma)

| (79) | Valtio antoi tier 1 -pääomaa kahdesti — ensimmäisen kerran, kun uusi Landsbanki perustettiin vuonna 2008, ja toisen kerran, kun pankki pääomitettiin kokonaan vuonna 2009, kun vanhan pankin velkojien kanssa oli päästy sopimukseen. |
| --- | --- |

(79)

Valtio antoi tier 1 -pääomaa kahdesti — ensimmäisen kerran, kun uusi Landsbanki perustettiin vuonna 2008, ja toisen kerran, kun pankki pääomitettiin kokonaan vuonna 2009, kun vanhan pankin velkojien kanssa oli päästy sopimukseen.

3.4.1.1   Alkupääoma

| (80) | Valtio antoi uudelle pankille 775 miljoonaa ISK (29) (5 miljoonaa EUR) käteistä alkupääomaksi. Lisäksi se sitoutui myöntämään uudelle pankille korkeintaan 200 miljardia ISK vastineeksi sen koko pääomasta. Määrän arvioitiin olevan 10 prosenttia alustavasti arvioidusta pankin riskipainotettujen varojen todennäköisestä määrästä, ja se sisällytettiin muodollisesti valtion vuoden 2009 talousarvioon rahoitusmarkkinoiden poikkeuksellisten olosuhteiden korjaamiseen kohdennettuina valtion varoina. Kyseisellä pääoman kohdentamisella oli tarkoitus antaa riittävä tae pankin toimintakyvystä, kunnes saadaan ratkaistua sen lopulliseen pääomittamiseen liittyvät asiat, muun muassa määritettyä sen avaustaseen suuruus vanhalle pankille siltä siirretyistä varoista maksettavan korvauksen arvon perusteella. |
| --- | --- |

(80)

Valtio antoi uudelle pankille 775 miljoonaa ISK (29) (5 miljoonaa EUR) käteistä alkupääomaksi. Lisäksi se sitoutui myöntämään uudelle pankille korkeintaan 200 miljardia ISK vastineeksi sen koko pääomasta. Määrän arvioitiin olevan 10 prosenttia alustavasti arvioidusta pankin riskipainotettujen varojen todennäköisestä määrästä, ja se sisällytettiin muodollisesti valtion vuoden 2009 talousarvioon rahoitusmarkkinoiden poikkeuksellisten olosuhteiden korjaamiseen kohdennettuina valtion varoina. Kyseisellä pääoman kohdentamisella oli tarkoitus antaa riittävä tae pankin toimintakyvystä, kunnes saadaan ratkaistua sen lopulliseen pääomittamiseen liittyvät asiat, muun muassa määritettyä sen avaustaseen suuruus vanhalle pankille siltä siirretyistä varoista maksettavan korvauksen arvon perusteella.

3.4.1.2   Landsbankinnin lopullinen pääomittaminen

| (81) | Islannin hallitus ilmoitti 20 päivänä heinäkuuta 2009, että se oli vahvistanut perustan Landsbankinnin pääomittamiselle ja päässyt sopimukseen menettelystä, jonka mukaan vanhoille pankeille maksetaan korvausta nettovarallisuuden siirtämisestä. Se ilmoitti myös, että valtio aikoo pääomittaa uuden pankin. Pääomittamista koskeva lopullinen sopimus tehtiin 15 päivänä joulukuuta 2009 (summa oli lopulta 150 miljardia ISK, josta valtio myönsi 121, 225 miljardia ISK), jolloin sovittiin Landsbankinnille siirrettyjen varojen ja velkojen nettoarvon korvaamisesta velkojille. Kuten edellä on esitetty, FME:n asettamissa pääomavaatimuksissa edellytettiin, että Landsbankinnin ydinpääoman (ensisijaisten omien varojen eli tier 1 -pääoman) (30) osuus on oltava vähintään 12 prosenttia ja lisäpääoman (toissijaisten varojen eli tier 2 -pääoman) osuus 4 prosenttia suhteessa riskipainotettuihin varoihin. Kun Landsbankinn pääomitettiin muodollisesti 20 päivänä tammikuuta 2010, pankin tier 1 -pääomasuhde oli noin 15 prosenttia. FME myönsi väliaikaisesti helpotusta (kokonaisuudessaan) 16 prosentin vaatimukseen sillä ehdolla, että pankki toimittaa hyväksyttävän suunnitelman, josta käy ilmi, miten vaadittu osuus saavutetaan kokonaan. Pankki ilmoitti kesäkuussa 2010, että sen tier 1 -pääoma oli yli 16 prosenttia, minkä perusteella FME vapautti Landsbankinnin pysyvästi vaatimuksesta, jonka mukaan sillä on oltava tier 2 -pääomaa, kunnes sen tier 1 -pääomasuhde säilyy yli 16 prosentissa. |
| --- | --- |

(81)

Islannin hallitus ilmoitti 20 päivänä heinäkuuta 2009, että se oli vahvistanut perustan Landsbankinnin pääomittamiselle ja päässyt sopimukseen menettelystä, jonka mukaan vanhoille pankeille maksetaan korvausta nettovarallisuuden siirtämisestä. Se ilmoitti myös, että valtio aikoo pääomittaa uuden pankin. Pääomittamista koskeva lopullinen sopimus tehtiin 15 päivänä joulukuuta 2009 (summa oli lopulta 150 miljardia ISK, josta valtio myönsi 121, 225 miljardia ISK), jolloin sovittiin Landsbankinnille siirrettyjen varojen ja velkojen nettoarvon korvaamisesta velkojille. Kuten edellä on esitetty, FME:n asettamissa pääomavaatimuksissa edellytettiin, että Landsbankinnin ydinpääoman (ensisijaisten omien varojen eli tier 1 -pääoman) (30) osuus on oltava vähintään 12 prosenttia ja lisäpääoman (toissijaisten varojen eli tier 2 -pääoman) osuus 4 prosenttia suhteessa riskipainotettuihin varoihin. Kun Landsbankinn pääomitettiin muodollisesti 20 päivänä tammikuuta 2010, pankin tier 1 -pääomasuhde oli noin 15 prosenttia. FME myönsi väliaikaisesti helpotusta (kokonaisuudessaan) 16 prosentin vaatimukseen sillä ehdolla, että pankki toimittaa hyväksyttävän suunnitelman, josta käy ilmi, miten vaadittu osuus saavutetaan kokonaan. Pankki ilmoitti kesäkuussa 2010, että sen tier 1 -pääoma oli yli 16 prosenttia, minkä perusteella FME vapautti Landsbankinnin pysyvästi vaatimuksesta, jonka mukaan sillä on oltava tier 2 -pääomaa, kunnes sen tier 1 -pääomasuhde säilyy yli 16 prosentissa.

| (82) | Sopimusta seurasivat pitkät ja monimutkaiset neuvottelut, joiden seurauksena osapuolet laativat sopimusluonnoksen pääehdoista 10 päivänä lokakuuta 2009 ja velkainstrumentteja koskevat yksityiskohtaisemmat lainaehdot 20 päivänä marraskuuta 2009. Osapuolet järjestivät myös muita tapaamisia ja keskustelutilaisuuksia, joissa alustavia ehtoja muutettiin ja ne merkittiin asiakirjoihin. Tehty sopimus kattaa kolmen yhteensä 260 miljardin ISK:n arvoisen euron, Englannin punnan ja Yhdysvaltain dollarin määräisen joukkovelkakirjan liikkeeseenlaskemisen, ja sopimuksen mukaan Landsbanki (tai käytännössä vanhan pankin velkojat) saavat alustavasti (ja mahdollisesti väliaikaisesti) 18,67 prosentin omistusosuuden Landsbankinnista (31). |
| --- | --- |

(82)

Sopimusta seurasivat pitkät ja monimutkaiset neuvottelut, joiden seurauksena osapuolet laativat sopimusluonnoksen pääehdoista 10 päivänä lokakuuta 2009 ja velkainstrumentteja koskevat yksityiskohtaisemmat lainaehdot 20 päivänä marraskuuta 2009. Osapuolet järjestivät myös muita tapaamisia ja keskustelutilaisuuksia, joissa alustavia ehtoja muutettiin ja ne merkittiin asiakirjoihin. Tehty sopimus kattaa kolmen yhteensä 260 miljardin ISK:n arvoisen euron, Englannin punnan ja Yhdysvaltain dollarin määräisen joukkovelkakirjan liikkeeseenlaskemisen, ja sopimuksen mukaan Landsbanki (tai käytännössä vanhan pankin velkojat) saavat alustavasti (ja mahdollisesti väliaikaisesti) 18,67 prosentin omistusosuuden Landsbankinnista (31).

| (83) | Lisäksi koska siirrettyjen varojen arvoon liittyi merkittävää epävarmuutta, Landsbankinn antoi Landsbankille ehdollisen joukkovelkakirjan (joka oli sidoksissa sen omistusosuuteen), jonka pääoman määrä vahvistetaan aikaisintaan 31 päivänä maaliskuuta 2013. Ehdollisen joukkovelkakirjan pääoman määrän vahvistamisen jälkeen Landsbankin omistama osuus voidaan luovuttaa kokonaan tai osittain Islannin valtiolle (32). |
| --- | --- |

(83)

Lisäksi koska siirrettyjen varojen arvoon liittyi merkittävää epävarmuutta, Landsbankinn antoi Landsbankille ehdollisen joukkovelkakirjan (joka oli sidoksissa sen omistusosuuteen), jonka pääoman määrä vahvistetaan aikaisintaan 31 päivänä maaliskuuta 2013. Ehdollisen joukkovelkakirjan pääoman määrän vahvistamisen jälkeen Landsbankin omistama osuus voidaan luovuttaa kokonaan tai osittain Islannin valtiolle (32).

3.4.2   Talletussuoja

| (84) | Noudattaakseen sijoittajien korvausjärjestelmistä 3 päivänä maaliskuuta 1997 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 97/9/EY (33) ja talletusten vakuusjärjestelmistä 30 päivänä toukokuuta 1994 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 94/19/EY (34) Islanti sääti lain nro 98/1999 talletusvakuuksista ja sijoittajien korvausjärjestelmistä ja perusti täten niin kutsutun Tallettajien ja sijoittajien takuurahaston (jäljempänä ’TIF’). Se on rahoitettu pankkien maksamilla, pankkien kokonaistalletusten perusteella lasketuilla vuosimaksuilla. |
| --- | --- |

(84)

Noudattaakseen sijoittajien korvausjärjestelmistä 3 päivänä maaliskuuta 1997 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 97/9/EY (33) ja talletusten vakuusjärjestelmistä 30 päivänä toukokuuta 1994 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 94/19/EY (34) Islanti sääti lain nro 98/1999 talletusvakuuksista ja sijoittajien korvausjärjestelmistä ja perusti täten niin kutsutun Tallettajien ja sijoittajien takuurahaston (jäljempänä ’TIF’). Se on rahoitettu pankkien maksamilla, pankkien kokonaistalletusten perusteella lasketuilla vuosimaksuilla.

| (85) | Islannin viranomaisten mukaan Islannin hallituksen syksyllä 2008 toteuttamien pankkien pelastustoimien lisäksi se aikoi antaa kansalaisille takeet talletusten suojaamisesta, kun kriisi puhkesi. Se antoi siten kotimaisiin liike- ja säästöpankkeihin tehdyille talletuksille valtion lisäsuojan, josta ei säädetä laissa nro 98/1999, jolla pantiin täytäntöön talletusten vakuusjärjestelmistä annettu direktiivi 94/19/EY ja sijoittajien korvausjärjestelmistä annettu direktiivi 97/9/EY. |
| --- | --- |

(85)

Islannin viranomaisten mukaan Islannin hallituksen syksyllä 2008 toteuttamien pankkien pelastustoimien lisäksi se aikoi antaa kansalaisille takeet talletusten suojaamisesta, kun kriisi puhkesi. Se antoi siten kotimaisiin liike- ja säästöpankkeihin tehdyille talletuksille valtion lisäsuojan, josta ei säädetä laissa nro 98/1999, jolla pantiin täytäntöön talletusten vakuusjärjestelmistä annettu direktiivi 94/19/EY ja sijoittajien korvausjärjestelmistä annettu direktiivi 97/9/EY.

| (86) | Lokakuun 6 päivänä 2008 annetussa pääministerin kanslian ilmoituksessa todettiin, että ”Islannin hallitus korostaa, että Islannissa sijaitseviin kotimaisiin liike- ja säästöpankkeihin sekä niiden sivukonttoreihin tehdyt talletukset katetaan kokonaan” (35). Nykyisen pääministerin kanslia toisti tämän ilmoituksen helmi- ja joulukuussa 2009 (36). Siihen viitattiin myös aiesopimuksessa, jonka Islannin hallitus lähetti Kansainväliselle valuuttarahastolle 7 päivänä huhtikuuta 2010 (ja joka julkaistiin talousasiain ministeriön ja IMF:n verkkosivustoilla ja joka toistettiin toisessa, 13 päivänä syyskuuta 2010 päivätyssä aiesopimuksessa). Aiesopimuksessa (jonka ovat allekirjoittaneet Islannin pääministeri, valtiovarainministeri, talousasiain ministeri ja Islannin keskuspankin hallintoneuvosto) todetaan, että ”sitoudumme tällä hetkellä antamaan tallettajille täydellisen suojan, mutta kun rahoitusjärjestelmän vakaus on taattu, tämä yleinen takaus on tarkoitus poistaa vaiheittain” (37). Myös vuoden 2011 talousarviolakiesitykseen sisältyvässä valtion takauksia koskevassa jaksossa viitataan alaviitteessä Islannin hallituksen ilmoitukseen siitä, että Islannin pankeissa olevilla talletuksilla on valtion takaus (38). |
| --- | --- |

(86)

Lokakuun 6 päivänä 2008 annetussa pääministerin kanslian ilmoituksessa todettiin, että ”Islannin hallitus korostaa, että Islannissa sijaitseviin kotimaisiin liike- ja säästöpankkeihin sekä niiden sivukonttoreihin tehdyt talletukset katetaan kokonaan” (35). Nykyisen pääministerin kanslia toisti tämän ilmoituksen helmi- ja joulukuussa 2009 (36). Siihen viitattiin myös aiesopimuksessa, jonka Islannin hallitus lähetti Kansainväliselle valuuttarahastolle 7 päivänä huhtikuuta 2010 (ja joka julkaistiin talousasiain ministeriön ja IMF:n verkkosivustoilla ja joka toistettiin toisessa, 13 päivänä syyskuuta 2010 päivätyssä aiesopimuksessa). Aiesopimuksessa (jonka ovat allekirjoittaneet Islannin pääministeri, valtiovarainministeri, talousasiain ministeri ja Islannin keskuspankin hallintoneuvosto) todetaan, että ”sitoudumme tällä hetkellä antamaan tallettajille täydellisen suojan, mutta kun rahoitusjärjestelmän vakaus on taattu, tämä yleinen takaus on tarkoitus poistaa vaiheittain” (37). Myös vuoden 2011 talousarviolakiesitykseen sisältyvässä valtion takauksia koskevassa jaksossa viitataan alaviitteessä Islannin hallituksen ilmoitukseen siitä, että Islannin pankeissa olevilla talletuksilla on valtion takaus (38).

| (87) | Asiaa käsiteltiin tarkemmin julkilausumassa, jonka nykyinen talousasiain ministeri ja entinen valtiovarainministeri (2009–2011) Steingrímur Sigfússon antoi taannoin Islannin parlamentin keskustelussa, joka koski hallitukselle siitä aiheutuneita kustannuksia, että Landsbankinn otti SpKef:n hallintaansa. Ministerin mukaan tässä yhteydessä on pidettävä mielessä valtion syksyllä 2012 antama julistus, jonka mukaan kaikki säästö- ja liikepankkeihin tehdyt talletukset ovat turvassa ja suojataan. Ministeri totesi seuraavaa: ”Kaikki sittemmin tehty työ on perustunut tähän (julistukseen), ja pitää valitettavasti paikkansa, että tästä (SpKef-säästöpankille maksettavista maksuista) tulee suurimpia laskuja, joista valtio vastaa suoraan kustannuksina kaikkien Suðurnesin asukkaiden – – ja kaikkien Westfjordsissa sekä länsi- ja luoteisosassa asuvien SpKef-säästöpankin asiakkaiden talletusten turvaamisesta – –. Kukaan ei varmasti ole ajatellut, että kyseisillä alueilla olevia talletuksenhaltijoita kohdeltaisiin eri tavoin kuin muita asukkaita, joten valtiolla ei ollut paljon valinnan varaa tässä asiassa” (39). |
| --- | --- |

(87)

Asiaa käsiteltiin tarkemmin julkilausumassa, jonka nykyinen talousasiain ministeri ja entinen valtiovarainministeri (2009–2011) Steingrímur Sigfússon antoi taannoin Islannin parlamentin keskustelussa, joka koski hallitukselle siitä aiheutuneita kustannuksia, että Landsbankinn otti SpKef:n hallintaansa. Ministerin mukaan tässä yhteydessä on pidettävä mielessä valtion syksyllä 2012 antama julistus, jonka mukaan kaikki säästö- ja liikepankkeihin tehdyt talletukset ovat turvassa ja suojataan. Ministeri totesi seuraavaa: ”Kaikki sittemmin tehty työ on perustunut tähän (julistukseen), ja pitää valitettavasti paikkansa, että tästä (SpKef-säästöpankille maksettavista maksuista) tulee suurimpia laskuja, joista valtio vastaa suoraan kustannuksina kaikkien Suðurnesin asukkaiden – – ja kaikkien Westfjordsissa sekä länsi- ja luoteisosassa asuvien SpKef-säästöpankin asiakkaiden talletusten turvaamisesta – –. Kukaan ei varmasti ole ajatellut, että kyseisillä alueilla olevia talletuksenhaltijoita kohdeltaisiin eri tavoin kuin muita asukkaita, joten valtiolla ei ollut paljon valinnan varaa tässä asiassa” (39).

| (88) | Islannin hallituksen mukaan lisätalletussuoja poistetaan ennen pääomaliikkeiden rajoitusten täydellistä purkamista, joka on Islannin viranomaisten tämänhetkisen suunnitelman mukaan tarkoitus tehdä vuoden 2013 lopussa. |
| --- | --- |

(88)

Islannin hallituksen mukaan lisätalletussuoja poistetaan ennen pääomaliikkeiden rajoitusten täydellistä purkamista, joka on Islannin viranomaisten tämänhetkisen suunnitelman mukaan tarkoitus tehdä vuoden 2013 lopussa.

3.4.3   Spkef-säästöpankin toimintojen pelastaminen ja siirtäminen Landsbankinnille

| (89) | Vuoden 2008 maaliskuussa Keflavik Savings Bankin pääomatilanne ei enää täyttänyt lakisääteistä vähimmäisvaatimusta. Islannin viranomaisten mukaan tämä johtui osittain edellä kuvaillun taloudellisen levottomuuden aiheuttamista heijastusvaikutuksista ja talouskriisin erityisen voimakkaasta vaikutuksesta pankin toimialueisiin. |
| --- | --- |

(89)

Vuoden 2008 maaliskuussa Keflavik Savings Bankin pääomatilanne ei enää täyttänyt lakisääteistä vähimmäisvaatimusta. Islannin viranomaisten mukaan tämä johtui osittain edellä kuvaillun taloudellisen levottomuuden aiheuttamista heijastusvaikutuksista ja talouskriisin erityisen voimakkaasta vaikutuksesta pankin toimialueisiin.

| (90) | Pankki oli tarjonnut säästötilejä ja lainoja vähittäisasiakkaille ja pienille ja keskisuurille yrityksille. Se oli tarjonnut myös omaisuudenhoitopalveluja ja arvopaperien välitystä perinteisten rahoituspalvelujen, kuten maksupalvelujen, perintäpalvelujen, asuntoyhtiöiden pankkipalvelujen, premium-pankkipalvelujen, verkkopankkipalvelujen ja pankkiautomaattipalvelujen ohella. Sen pääkonttorit sijaitsivat Keflavikissa ja pankilla oli 16 konttoria Suðurnesin alueella, Länsivuonoilla, Hvammstangissa ja Ólafsvikissa. Pankilla oli noin 3 prosentin markkinaosuus mitattuna Islannin rahoituslaitosten kokonaistalletusten määrästä. |
| --- | --- |

(90)

Pankki oli tarjonnut säästötilejä ja lainoja vähittäisasiakkaille ja pienille ja keskisuurille yrityksille. Se oli tarjonnut myös omaisuudenhoitopalveluja ja arvopaperien välitystä perinteisten rahoituspalvelujen, kuten maksupalvelujen, perintäpalvelujen, asuntoyhtiöiden pankkipalvelujen, premium-pankkipalvelujen, verkkopankkipalvelujen ja pankkiautomaattipalvelujen ohella. Sen pääkonttorit sijaitsivat Keflavikissa ja pankilla oli 16 konttoria Suðurnesin alueella, Länsivuonoilla, Hvammstangissa ja Ólafsvikissa. Pankilla oli noin 3 prosentin markkinaosuus mitattuna Islannin rahoituslaitosten kokonaistalletusten määrästä.

| (91) | Kun vakavaraisuussuhde oli pudonnut alle vähimmäisvaatimuksen, FME myönsi pankille toistuvasti lisäaikaa sen talouden uudelleenjärjestelemiseksi yhdessä velkojien kanssa ja pääomasuhteen nostamiseksi vähintään 16 prosenttiin. Keflavik Savings Bankin pääomapohjan lisäämistä koskeva lopullinen määräaika umpeutui 21 päivänä huhtikuuta 2010. Huhtikuun 22 päivänä 2010 päivätyllä kirjeellä Keflavik Savings Bank ilmoitti FME:lle, että osa pankin velkojista oli hylännyt talouden uudelleenjärjestelyä koskevat ehdotukset ja pankin tuolloisen tilanteen vuoksi FME:tä pyydettiin ottamaan vastuulleen pankin toiminnot. |
| --- | --- |

(91)

Kun vakavaraisuussuhde oli pudonnut alle vähimmäisvaatimuksen, FME myönsi pankille toistuvasti lisäaikaa sen talouden uudelleenjärjestelemiseksi yhdessä velkojien kanssa ja pääomasuhteen nostamiseksi vähintään 16 prosenttiin. Keflavik Savings Bankin pääomapohjan lisäämistä koskeva lopullinen määräaika umpeutui 21 päivänä huhtikuuta 2010. Huhtikuun 22 päivänä 2010 päivätyllä kirjeellä Keflavik Savings Bank ilmoitti FME:lle, että osa pankin velkojista oli hylännyt talouden uudelleenjärjestelyä koskevat ehdotukset ja pankin tuolloisen tilanteen vuoksi FME:tä pyydettiin ottamaan vastuulleen pankin toiminnot.

| (92) | Seuraavana päivänä valtiovarainministeri perusti uuden rahoitusyrityksen Spkef:n, joka otti hallintaansa Keflavik Savings Bankin toiminnot FME:n päätöksen mukaisesti. Säästöpankin talletukset, osa muista veloista ja valtaosa varoista siirrettiin uudelle yritykselle, joka käynnisti toiminnot välittömästi. |
| --- | --- |

(92)

Seuraavana päivänä valtiovarainministeri perusti uuden rahoitusyrityksen Spkef:n, joka otti hallintaansa Keflavik Savings Bankin toiminnot FME:n päätöksen mukaisesti. Säästöpankin talletukset, osa muista veloista ja valtaosa varoista siirrettiin uudelle yritykselle, joka käynnisti toiminnot välittömästi.

| (93) | Islannin viranomaisten mukaan tarkoituksena oli alustavasti palauttaa Spkef:n elinkelpoisuus pääomasijoituksilla ja tekemällä pankista elinkelpoinen itsenäisenä yrityksenä. Vuoden 2011 helmikuussa ja Spkef:n toiminta-alojen taloudellisten olosuhteiden heikettyä edelleen Spkef:n yritysjohto ja johtokunta arvioivat, että talletusten ja omaisuuserien arvon välinen ero oli 11,2 miljardia ISK, toisin sanoen se tarvitsi 19,4 miljardia ISK FME:n vakavaraisuussuhdetta koskevien vaatimusten täyttämiseksi. Islannin viranomaisten mukaan arvio oli selvästi huonompi kuin edelliset arviot, ja siksi tilanteen korjaamiseksi tarkasteltiin muita, edullisempia keinoja. |
| --- | --- |

(93)

Islannin viranomaisten mukaan tarkoituksena oli alustavasti palauttaa Spkef:n elinkelpoisuus pääomasijoituksilla ja tekemällä pankista elinkelpoinen itsenäisenä yrityksenä. Vuoden 2011 helmikuussa ja Spkef:n toiminta-alojen taloudellisten olosuhteiden heikettyä edelleen Spkef:n yritysjohto ja johtokunta arvioivat, että talletusten ja omaisuuserien arvon välinen ero oli 11,2 miljardia ISK, toisin sanoen se tarvitsi 19,4 miljardia ISK FME:n vakavaraisuussuhdetta koskevien vaatimusten täyttämiseksi. Islannin viranomaisten mukaan arvio oli selvästi huonompi kuin edelliset arviot, ja siksi tilanteen korjaamiseksi tarkasteltiin muita, edullisempia keinoja.

| (94) | Landsbankinn ja Islannin viranomaiset tekivät 5 päivänä maaliskuuta 2011 sopimuksen Spkef:n toimintojen, varojen ja velkojen sulauttamisesta Landsbankinniin. Islannin viranomaisten mukaan menettelyn katsottiin olevan paras keino taloudellisen vakauden ja asiakkaiden, velkojien ja Islannin valtion etujen turvaamiseksi, sillä Landsbankinnin vakavaraisuussuhteesta oli tullut riittävä, jotta Spkef voitiin sulauttaa siihen ilman ylimääräistä valtiontukea. Islannin viranomaiset toteavat, että Spkef:n negatiivisen varallisuusaseman tasaaminen (talletussitoumuksilla) oli joka tapauksessa välttämätöntä talletussuojan vuoksi. Landsbankinnin ja Islannin valtion tekemä haltuunottosopimus sisälsi siten valtion sitoumuksen hyvittää Spkef:n negatiivinen varallisuusasema. Sopimukseen sisältyi erityinen mekanismi tämän eron — ja siten valtion velvoitteen laajuuden — määrittämiseksi, ja jos arvioinnin tuloksesta ei päästäisi sopimukseen, sovittelulautakunta ratkaisisi riidat. |
| --- | --- |

(94)

Landsbankinn ja Islannin viranomaiset tekivät 5 päivänä maaliskuuta 2011 sopimuksen Spkef:n toimintojen, varojen ja velkojen sulauttamisesta Landsbankinniin. Islannin viranomaisten mukaan menettelyn katsottiin olevan paras keino taloudellisen vakauden ja asiakkaiden, velkojien ja Islannin valtion etujen turvaamiseksi, sillä Landsbankinnin vakavaraisuussuhteesta oli tullut riittävä, jotta Spkef voitiin sulauttaa siihen ilman ylimääräistä valtiontukea. Islannin viranomaiset toteavat, että Spkef:n negatiivisen varallisuusaseman tasaaminen (talletussitoumuksilla) oli joka tapauksessa välttämätöntä talletussuojan vuoksi. Landsbankinnin ja Islannin valtion tekemä haltuunottosopimus sisälsi siten valtion sitoumuksen hyvittää Spkef:n negatiivinen varallisuusasema. Sopimukseen sisältyi erityinen mekanismi tämän eron — ja siten valtion velvoitteen laajuuden — määrittämiseksi, ja jos arvioinnin tuloksesta ei päästäisi sopimukseen, sovittelulautakunta ratkaisisi riidat.

| (95) | Koska sopimusosapuolet eivät päässeet yhteisymmärrykseen siirrettyjen varojen ja velkojen välisestä erosta, tehtävä annettiin edellä mainitulle sovittelulautakunnalle. Se saattoi tehtävänsä loppuun 8 päivänä kesäkuuta 2012 ja päätti, että Landsbankinnille on maksettava korvausta Spkef:n talletusten ja varojen siirrosta 19,2 miljardia ISK. (40) Islannin viranomaisten mukaan korvaus suoritetaan valtion velkakirjojen muodossa. |
| --- | --- |

(95)

Koska sopimusosapuolet eivät päässeet yhteisymmärrykseen siirrettyjen varojen ja velkojen välisestä erosta, tehtävä annettiin edellä mainitulle sovittelulautakunnalle. Se saattoi tehtävänsä loppuun 8 päivänä kesäkuuta 2012 ja päätti, että Landsbankinnille on maksettava korvausta Spkef:n talletusten ja varojen siirrosta 19,2 miljardia ISK. (40) Islannin viranomaisten mukaan korvaus suoritetaan valtion velkakirjojen muodossa.

3.4.4   Sparisjodur Svarfdaelan pelastaminen ja osto

| (96) | Edellä mainituissa säästöpankkeja koskevissa päätöksissä kuvailtiin vuoden 2011 huhtikuuta edeltäneitä tapahtumia, jotka liittyivät Sparisjodur Svarfdaelan (SpSv) taloudellisiin vaikeuksiin ja Islannin valtion toimiin. Valvontaviranomainen on tarkastellut Landsbankinnin myöhemmin tekemää ostoa ja hyväksynyt sen edellä mainitussa SpSv-säästöpankkia koskevassa päätöksessä. |
| --- | --- |

(96)

Edellä mainituissa säästöpankkeja koskevissa päätöksissä kuvailtiin vuoden 2011 huhtikuuta edeltäneitä tapahtumia, jotka liittyivät Sparisjodur Svarfdaelan (SpSv) taloudellisiin vaikeuksiin ja Islannin valtion toimiin. Valvontaviranomainen on tarkastellut Landsbankinnin myöhemmin tekemää ostoa ja hyväksynyt sen edellä mainitussa SpSv-säästöpankkia koskevassa päätöksessä.

| (97) | Islannin hallitus myönsi SpSv:lle valtiontukea laskemalla liikkeeseen etuoikeusasemaltaan huonommassa asemassa olevan lainan huhtikuussa 2011 ja maksamalla Islannin keskuspankin saatavat SpSv:ltä. Nämä saatavat muunnettiin takuupääomaksi, joka siirrettiin Icelandic State Financial Investments -yhtiölle (ISFI). Säästöpankkeja koskevien päätösten perusteella näiden pelastamistoimenpiteiden katsottiin olevan väliaikaisesti ETA-sopimuksen mukaisia edellyttäen, että SpSv:n rakenneuudistussuunnitelma toimitetaan valvontaviranomaisille. Koska Landsbankinn on ottanut haltuunsa SpSv:n kaikki varat ja toiminnot, jotka ovat noin 0,311 prosenttia Landsbankinnin kyseisen ajankohdan varoista, valvontaviranomainen pitää Landsbankinnin rakenneuudistussuunnitelmaa sulautuman tuloksena syntyneen yrityksen rakenneuudistussuunnitelmana. |
| --- | --- |

(97)

Islannin hallitus myönsi SpSv:lle valtiontukea laskemalla liikkeeseen etuoikeusasemaltaan huonommassa asemassa olevan lainan huhtikuussa 2011 ja maksamalla Islannin keskuspankin saatavat SpSv:ltä. Nämä saatavat muunnettiin takuupääomaksi, joka siirrettiin Icelandic State Financial Investments -yhtiölle (ISFI). Säästöpankkeja koskevien päätösten perusteella näiden pelastamistoimenpiteiden katsottiin olevan väliaikaisesti ETA-sopimuksen mukaisia edellyttäen, että SpSv:n rakenneuudistussuunnitelma toimitetaan valvontaviranomaisille. Koska Landsbankinn on ottanut haltuunsa SpSv:n kaikki varat ja toiminnot, jotka ovat noin 0,311 prosenttia Landsbankinnin kyseisen ajankohdan varoista, valvontaviranomainen pitää Landsbankinnin rakenneuudistussuunnitelmaa sulautuman tuloksena syntyneen yrityksen rakenneuudistussuunnitelmana.

3.5   Rakenneuudistussuunnitelma

| (98) | Islannin viranomaiset toimittivat Landsbankinnin rakenneuudistussuunnitelman 31 päivänä maaliskuuta 2011 päivätyllä kirjeellä. Islannin viranomaiset toimittivat muutetun ja päivitetyn suunnitelman 23 päivänä toukokuuta 2012 (jäljempänä ’rakenneuudistussuunnitelma’). |
| --- | --- |

(98)

Islannin viranomaiset toimittivat Landsbankinnin rakenneuudistussuunnitelman 31 päivänä maaliskuuta 2011 päivätyllä kirjeellä. Islannin viranomaiset toimittivat muutetun ja päivitetyn suunnitelman 23 päivänä toukokuuta 2012 (jäljempänä ’rakenneuudistussuunnitelma’).

| (99) | Rakenneuudistussuunnitelmassa käsitellään elinkelpoisuutta, vastuunjakoa ja kilpailun vääristymisen rajoittamista koskevia asiakysymyksiä. Rakenneuudistussuunnitelman mukaan Landsbankinn keskittyy perusliiketoimintaansa ja kotitalouksien ja yritysten lainasalkkujen uudelleenjärjestelyyn. |
| --- | --- |

(99)

Rakenneuudistussuunnitelmassa käsitellään elinkelpoisuutta, vastuunjakoa ja kilpailun vääristymisen rajoittamista koskevia asiakysymyksiä. Rakenneuudistussuunnitelman mukaan Landsbankinn keskittyy perusliiketoimintaansa ja kotitalouksien ja yritysten lainasalkkujen uudelleenjärjestelyyn.

| (100) | Kuten edellä on esitetty, valvontaviranomainen katsoo, että rakenneuudistusvaihe kestää 15 päivään joulukuuta 2014. |
| --- | --- |

(100)

Kuten edellä on esitetty, valvontaviranomainen katsoo, että rakenneuudistusvaihe kestää 15 päivään joulukuuta 2014.

3.5.1   Rakenneuudistussuunnitelman kuvaus

| (101) | Islannin viranomaiset ja pankki katsovat, että Landsbankinnin rakenneuudistuksella palautetaan pankin terve rakenne, vakavaraisuus ja hyvä pääomasuhde niin, että se voi hoitaa edelleen tehtäväänsä reaalitalouden luottojen myöntäjänä. Rakenneuudistussuunnitelman tietojen ja valvontaviranomaisen kysymyksiin saatujen kirjallisten vastausten perusteella tämä toteutetaan etenkin seuraavasti:






  i) | pankin taseen velkoja vähennetään likvidoimalla vanha pankki ja perustamalla uusi |
| --- | --- | --- |

(101)

Islannin viranomaiset ja pankki katsovat, että Landsbankinnin rakenneuudistuksella palautetaan pankin terve rakenne, vakavaraisuus ja hyvä pääomasuhde niin, että se voi hoitaa edelleen tehtäväänsä reaalitalouden luottojen myöntäjänä. Rakenneuudistussuunnitelman tietojen ja valvontaviranomaisen kysymyksiin saatujen kirjallisten vastausten perusteella tämä toteutetaan etenkin seuraavasti:

i)

pankin taseen velkoja vähennetään likvidoimalla vanha pankki ja perustamalla uusi

| ii) | saavutetaan ja säilytetään hyvä pääomatilanne ja terve tase |
| --- | --- |

ii)

saavutetaan ja säilytetään hyvä pääomatilanne ja terve tase

| iii) | saavutetaan tyydyttävä kannattavuus |
| --- | --- |

iii)

saavutetaan tyydyttävä kannattavuus

| iv) | saavutetaan ja säilytetään vahva likviditeettitilanne |
| --- | --- |

iv)

saavutetaan ja säilytetään vahva likviditeettitilanne

| v) | saatetaan loppuun sekä kotitalouksien että yritysten lainasalkun uudelleenjärjestely |
| --- | --- |

v)

saatetaan loppuun sekä kotitalouksien että yritysten lainasalkun uudelleenjärjestely

| vi) | parannetaan rahoitusstrategiaa |
| --- | --- |

vi)

parannetaan rahoitusstrategiaa

| vii) | parannetaan kustannustehokkuutta |
| --- | --- |

vii)

parannetaan kustannustehokkuutta

| viii) | parannetaan riskinhallintaa. |
| --- | --- |

viii)

parannetaan riskinhallintaa.

| (102) | Ennen edellä mainittujen kohtien tarkempaa kuvailemista tarkastellaan lyhyesti pankin näkemyksiä siitä, miten Landsbankin kaatumiseen johtaneita heikkouksia käsitellään rakenneuudistussuunnitelmassa. Pankki väittää, että vaikka Landsbankinnin perustana ovat Landsbankin kotimaan toiminnot, se on kuitenkin eri pankki. |
| --- | --- |

(102)

Ennen edellä mainittujen kohtien tarkempaa kuvailemista tarkastellaan lyhyesti pankin näkemyksiä siitä, miten Landsbankin kaatumiseen johtaneita heikkouksia käsitellään rakenneuudistussuunnitelmassa. Pankki väittää, että vaikka Landsbankinnin perustana ovat Landsbankin kotimaan toiminnot, se on kuitenkin eri pankki.

| (103) | Islannin viranomaiset toteavat, että Landsbankille ennen pankkijärjestelmän romahtamista ominaisia heikkouksia tarkastellaan yksityiskohtaisesti edellä kuvaillussa erityisen tutkintakomitean raportissa. Pankki korostaa lisäksi, että etenkin puutteellinen riskinhallinta, liiallinen riskinottohalukkuus, omistajien ja suurten lainanottajien liian läheinen sidos, liian suuri kasvu liian lyhyessä ajassa, kokemattomuus maailmanlaajuisista markkinoista, väljät lainanantosäännöt, sisäisten tarkastusten ja sisäisen valvonnan puute sekä puutteellinen yrityskulttuuri ja -strategia johtivat pankin kaatumiseen. Se toteaa lisäksi, että pankin liiketoimintamalliin on tehty merkittäviä muutoksia sen jälkeen, kun Landsbankinn käynnisti toimet vuoden 2008 syksyllä, ja että edellä mainitut tekijät otettiin huomioon pankin uuden strategian ja hallinnon täytäntöönpanon suuntaviivoissa. |
| --- | --- |

(103)

Islannin viranomaiset toteavat, että Landsbankille ennen pankkijärjestelmän romahtamista ominaisia heikkouksia tarkastellaan yksityiskohtaisesti edellä kuvaillussa erityisen tutkintakomitean raportissa. Pankki korostaa lisäksi, että etenkin puutteellinen riskinhallinta, liiallinen riskinottohalukkuus, omistajien ja suurten lainanottajien liian läheinen sidos, liian suuri kasvu liian lyhyessä ajassa, kokemattomuus maailmanlaajuisista markkinoista, väljät lainanantosäännöt, sisäisten tarkastusten ja sisäisen valvonnan puute sekä puutteellinen yrityskulttuuri ja -strategia johtivat pankin kaatumiseen. Se toteaa lisäksi, että pankin liiketoimintamalliin on tehty merkittäviä muutoksia sen jälkeen, kun Landsbankinn käynnisti toimet vuoden 2008 syksyllä, ja että edellä mainitut tekijät otettiin huomioon pankin uuden strategian ja hallinnon täytäntöönpanon suuntaviivoissa.

| (104) | Pankki on laatinut pitkän luettelon toimenpiteistä, jotka liittyvät sisäisten työmenettelyjen uudelleenjärjestelyyn ja ydinhenkilöstön korvaamiseen, ja niiden ohella tärkeimpiä muutoksia ovat seuraavat: kotimaan toimintoihin, etenkin vähittäispankkitoimintaan ja konttoriverkostoon, investointipankkitoiminnan voimakkaaseen supistamiseen, lainasalkkujen uudelleenjärjestelyyn ja tarkistettuun riskinhallintaan kiinnitetään suurempaa huomiota ja yritysvastuuta ja korkeiden eettisten standardien noudattamista korostetaan. |
| --- | --- |

(104)

Pankki on laatinut pitkän luettelon toimenpiteistä, jotka liittyvät sisäisten työmenettelyjen uudelleenjärjestelyyn ja ydinhenkilöstön korvaamiseen, ja niiden ohella tärkeimpiä muutoksia ovat seuraavat: kotimaan toimintoihin, etenkin vähittäispankkitoimintaan ja konttoriverkostoon, investointipankkitoiminnan voimakkaaseen supistamiseen, lainasalkkujen uudelleenjärjestelyyn ja tarkistettuun riskinhallintaan kiinnitetään suurempaa huomiota ja yritysvastuuta ja korkeiden eettisten standardien noudattamista korostetaan.

| (105) | Vaikka Landsbankinn tarjoaa edeltäjänsä tavoin laajan valikoiman rahoituspalveluita Islannin markkinoilla, Landsbankinnin kriisiä edeltävien ja kriisin jälkeisten pankkitoimintojen välinen ero näkyy etenkin siinä, ”miten” pankki harjoittaa liiketoimintaa (prosessit, menettelyt, dokumentointi, säännöt, sääntely) eikä niinkään siinä, ”mitä” palveluja ja ”minkälaista” tuotevalikoimaa se tarjoaa Islannissa. |
| --- | --- |

(105)

Vaikka Landsbankinn tarjoaa edeltäjänsä tavoin laajan valikoiman rahoituspalveluita Islannin markkinoilla, Landsbankinnin kriisiä edeltävien ja kriisin jälkeisten pankkitoimintojen välinen ero näkyy etenkin siinä, ”miten” pankki harjoittaa liiketoimintaa (prosessit, menettelyt, dokumentointi, säännöt, sääntely) eikä niinkään siinä, ”mitä” palveluja ja ”minkälaista” tuotevalikoimaa se tarjoaa Islannissa.

i)   Vähennetään pankin taseen velkoja likvidoimalla vanha pankki ja perustamalla uusi

| (106) | Kuten edellä todetaan, valtaosa Landsbankin kotimaan varoista ja veloista siirrettiin Landsbankinnille vuoden 2008 lokakuussa. Tämä seurauksena suurin osa tukkumarkkinoiden veloista säilyi Landsbankin pesässä, ja siksi Landsbankinn ei ole ollut yhtä velkaantunut kuin Landsbanki. Rakenneuudistussuunnitelman mukaan pankin taseen velkojen vähentämistä koskeva kysymys ratkaistiin siten suurelta osin jo lokakuussa 2008. |
| --- | --- |

(106)

Kuten edellä todetaan, valtaosa Landsbankin kotimaan varoista ja veloista siirrettiin Landsbankinnille vuoden 2008 lokakuussa. Tämä seurauksena suurin osa tukkumarkkinoiden veloista säilyi Landsbankin pesässä, ja siksi Landsbankinn ei ole ollut yhtä velkaantunut kuin Landsbanki. Rakenneuudistussuunnitelman mukaan pankin taseen velkojen vähentämistä koskeva kysymys ratkaistiin siten suurelta osin jo lokakuussa 2008.

ii)   Saavutetaan ja säilytetään hyvä pääomatilanne ja terve tase

| (107) | Edellä kuvailtujen pääomasijoitustoimenpiteiden ja pankin perustamisen jälkeisen kehityksen sekä etenkin varojen uudelleenarvostamisen (jota tarkastellaan tarkemmin jäljempänä) ansiosta Landsbankinnin vakavaraisuussuhde ylittää selvästi FME:n pääomavaatimukset. Vakavaraisuussuhde kasvoi 13,0 prosentista vuoden 2008 lopussa 15,0 prosenttiin vuoden 2009 lopussa, 19,5 prosenttiin vuoden 2010 lopussa ja 21,4 prosenttiin vuoden 2011 lopussa. |
| --- | --- |

(107)

Edellä kuvailtujen pääomasijoitustoimenpiteiden ja pankin perustamisen jälkeisen kehityksen sekä etenkin varojen uudelleenarvostamisen (jota tarkastellaan tarkemmin jäljempänä) ansiosta Landsbankinnin vakavaraisuussuhde ylittää selvästi FME:n pääomavaatimukset. Vakavaraisuussuhde kasvoi 13,0 prosentista vuoden 2008 lopussa 15,0 prosenttiin vuoden 2009 lopussa, 19,5 prosenttiin vuoden 2010 lopussa ja 21,4 prosenttiin vuoden 2011 lopussa.

| (108) | Rakenneuudistussuunnitelman mukaan vakavaraisuussuhteen ennustetaan kasvavan edelleen rakenneuudistusvaiheen aikana siten, että se on [yli 20] prosenttia vuoden 2014 lopulla. Landsbankinn odottaa siten, että se täyttää selvästi FME:n pääomavaatimukset rakenneuudistusvaiheen aikana ja sen jälkeen. [...]. |
| --- | --- |

(108)

Rakenneuudistussuunnitelman mukaan vakavaraisuussuhteen ennustetaan kasvavan edelleen rakenneuudistusvaiheen aikana siten, että se on [yli 20] prosenttia vuoden 2014 lopulla. Landsbankinn odottaa siten, että se täyttää selvästi FME:n pääomavaatimukset rakenneuudistusvaiheen aikana ja sen jälkeen. [...].

| (109) | Tämä vaiheen aikana taseen odotetaan pienenevän hieman noin 1 135 miljardista ISK:sta [...] miljardiin ISK:hon. Taseen vastaavaa-puolella osakkeiden ja oman pääoman ehtoisten instrumenttien merkityksen oletetaan vähenevän voimakkaasti toimintayhtiöiden suunnitellun myynnin vuoksi. Vastaavasti rahoituslaitoksille myönnettyjen luottojen odotetaan pienenevän keskimäärin [...] prosenttia vuoteen 2014 asti. Toisaalta rakenneuudistussuunnitelman mukaan asiakaslainat kasvavat arviolta [...] prosenttia noin [...] miljardiin ISK:hon. |
| --- | --- |

(109)

Tämä vaiheen aikana taseen odotetaan pienenevän hieman noin 1 135 miljardista ISK:sta [...] miljardiin ISK:hon. Taseen vastaavaa-puolella osakkeiden ja oman pääoman ehtoisten instrumenttien merkityksen oletetaan vähenevän voimakkaasti toimintayhtiöiden suunnitellun myynnin vuoksi. Vastaavasti rahoituslaitoksille myönnettyjen luottojen odotetaan pienenevän keskimäärin [...] prosenttia vuoteen 2014 asti. Toisaalta rakenneuudistussuunnitelman mukaan asiakaslainat kasvavat arviolta [...] prosenttia noin [...] miljardiin ISK:hon.

| (110) | Vastattavaa-puolella talletusten merkitys kasvaa (nykyisestä noin 444 miljardista ISK:sta [...] miljardiin ISK:hon, kun taas vakuudellisten joukkovelkakirjojen ja rahoituslaitosten ja Islannin keskuspankin myöntämien velkojen osuus vähenee. |
| --- | --- |

(110)

Vastattavaa-puolella talletusten merkitys kasvaa (nykyisestä noin 444 miljardista ISK:sta [...] miljardiin ISK:hon, kun taas vakuudellisten joukkovelkakirjojen ja rahoituslaitosten ja Islannin keskuspankin myöntämien velkojen osuus vähenee.

iii)   Saavutetaan tyydyttävä kannattavuus

| (111) | Rakenneuudistussuunnitelman mukaan, ja kuten jäljempänä taulukossa 2 on esitetty, Landsbankinnin oman pääoman tuotto on ollut terveellä perustalla vuodesta 2009 lähtien.

  Taulukko 2


  Oman pääoman tuotto edellisvuosina









  (%) |
| --- | --- |
| | 2009 | 2010 | 2011 |
| Oman pääoman tuotto (ROE) (41) | 9,5 | 15,9 | 8,8 |

(111)

Rakenneuudistussuunnitelman mukaan, ja kuten jäljempänä taulukossa 2 on esitetty, Landsbankinnin oman pääoman tuotto on ollut terveellä perustalla vuodesta 2009 lähtien.

Taulukko 2

Oman pääoman tuotto edellisvuosina

(%)

2009

2010

2011

Oman pääoman tuotto (ROE) (41)

9,5

15,9

8,8

Rakenneuudistussuunnitelmassa ennustetaan, että jäljellä olevan rakenneuudistusvaiheen aikana oman pääoman tuotto on seuraava (taulukko 3):

Taulukko 3

Oman pääoman tuottoa koskeva ennuste

| (%) |
| --- |
| | 2012 | 2013 | 2014 |
| Oman pääoman tuotto (ROE) | [5–15] % | [5–15] % | [5–15] % |

(%)

2012

2013

2014

Oman pääoman tuotto (ROE)

[5–15] %

[5–15] %

[5–15] %

| (112) | Ennuste on laadittu rakenneuudistussuunnitelman sisältämän yksityiskohtaisen rahoitussuunnitelman pohjalta:






  — | toiminnan tuotto kasvaa noin 30 miljardista ISK:sta [...] miljardiin ISK:hon, ja vuotuinen voitto pysyy suhteellisen vakaana noin [...] miljardissa ISK:ssa; |
| --- | --- | --- |

(112)

Ennuste on laadittu rakenneuudistussuunnitelman sisältämän yksityiskohtaisen rahoitussuunnitelman pohjalta:

—

toiminnan tuotto kasvaa noin 30 miljardista ISK:sta [...] miljardiin ISK:hon, ja vuotuinen voitto pysyy suhteellisen vakaana noin [...] miljardissa ISK:ssa;

| — | korkokate vaihtelee [...] ja [...] miljardin ISK:n välillä; |
| --- | --- |

—

korkokate vaihtelee [...] ja [...] miljardin ISK:n välillä;

| — | palkkiotulojen odotetaan kasvavan noin [...] prosenttia keskimäärin 4 miljardista ISK:sta [...] miljardiin ISK:hon; |
| --- | --- |

—

palkkiotulojen odotetaan kasvavan noin [...] prosenttia keskimäärin 4 miljardista ISK:sta [...] miljardiin ISK:hon;

| — | nettokorkomarginaalin odotetaan pienenevän [...] prosentista vuonna 2012 [...] prosenttiin vuonna 2014; |
| --- | --- |

—

nettokorkomarginaalin odotetaan pienenevän [...] prosentista vuonna 2012 [...] prosenttiin vuonna 2014;

| — | työntekijöiden määrän odotetaan vähenevän noin [...:llä] 1 158 työntekijästä [... työntekijään] vuonna 2016; |
| --- | --- |

—

työntekijöiden määrän odotetaan vähenevän noin [...:llä] 1 158 työntekijästä [... työntekijään] vuonna 2016;

| — | kulu/tuotto-suhteen odotetaan pienenevän vuoden 2011 57,2 prosentista [...] prosenttiin vuonna 2014. |
| --- | --- |

—

kulu/tuotto-suhteen odotetaan pienenevän vuoden 2011 57,2 prosentista [...] prosenttiin vuonna 2014.

| (113) | Islannin viranomaisten mukaan Landsbankinnin vakaa tuotto sen perustamisesta lähtien johtuu tietyssä määrin siitä, että pankin Landsbankilta hankkiman lainasalkun varojen kirjanpitoarvoa on kasvatettu merkittävästi sen jälkeen. Vaikka ehdolliset joukkovelkakirjat kompensoivat joissain määrin tällaisia arvostusvoittoja, ”arvonalennus” on ollut ja on jatkossakin tärkeä osa pankin tuloja, kun lainasalkkua järjestellään uudelleen. |
| --- | --- |

(113)

Islannin viranomaisten mukaan Landsbankinnin vakaa tuotto sen perustamisesta lähtien johtuu tietyssä määrin siitä, että pankin Landsbankilta hankkiman lainasalkun varojen kirjanpitoarvoa on kasvatettu merkittävästi sen jälkeen. Vaikka ehdolliset joukkovelkakirjat kompensoivat joissain määrin tällaisia arvostusvoittoja, ”arvonalennus” on ollut ja on jatkossakin tärkeä osa pankin tuloja, kun lainasalkkua järjestellään uudelleen.

| (114) | Islannin viranomaiset ovat toimittaneet tämän näkemyksen tueksi Iaskelman (taulukko 4), josta käy ilmi, minkälaisia vuotuiset tulokset olisivat olleet ilman arvonalennusta ja ”satunnaisia eriä”.

  Taulukko 4


  Voitto, josta on vähennetty satunnaiserät | 7.10.2008–31.12.2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Talousarvio
  2012 | Talousarvio
  2013 | Talousarvio
  2014 | Talousarvio
  2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuotuinen voitto | – 6 936 | 14 332 | 27 231 | 16 957 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Mukautukset kannattavuuteen: | | | | | | | | |
| Siirrettyjen varojen uudelleenarvostaminen | | – 23 772 | – 49 702 | – 58 489 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Ehdollisen velkakirjan arvon muutokset | | 10 241 | 16 269 | 34 316 | | | | |
| Valtuuttalainoja koskevat tuomiot | | 0 | 18 158 | 40 726 | | | | |
| Oma pääoma ja joukkovelkakirjat | | – 7 983 | – 7 318 | – 18 017 | | | | |
| Valuuttamarkkinoiden voitot/tappiot | | 3 000 | – 14 623 | 759 | | | | |
| Keskeytetyt toiminnot | | – 693 | – 2 769 | – 6 255 | | | | |
| Pääomapositioiden rahoituskustannukset | | 2 804 | 1 019 | 1 223 | | | | |
| Mukautettu kannattavuus | | – 2 072 | – 11 735 | 11 221 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Mukautettu oman pääoman tuotto | | – 1,4 % | – 6,9 % | 5,8 % | [5–10]% | [5–10]% | [5–10]% | [5–10]% |

(114)

Islannin viranomaiset ovat toimittaneet tämän näkemyksen tueksi Iaskelman (taulukko 4), josta käy ilmi, minkälaisia vuotuiset tulokset olisivat olleet ilman arvonalennusta ja ”satunnaisia eriä”.

Taulukko 4

Voitto, josta on vähennetty satunnaiserät

7.10.2008–31.12.2008

2009

2010

2011

Talousarvio

2012

Talousarvio

2013

Talousarvio

2014

Talousarvio

2015

Vuotuinen voitto

– 6 936

14 332

27 231

16 957

[...]

[...]

[...]

[...]

Mukautukset kannattavuuteen:

Siirrettyjen varojen uudelleenarvostaminen

– 23 772

– 49 702

– 58 489

[...]

[...]

[...]

[...]

Ehdollisen velkakirjan arvon muutokset

10 241

16 269

34 316

Valtuuttalainoja koskevat tuomiot

0

18 158

40 726

Oma pääoma ja joukkovelkakirjat

– 7 983

– 7 318

– 18 017

Valuuttamarkkinoiden voitot/tappiot

3 000

– 14 623

759

Keskeytetyt toiminnot

– 693

– 2 769

– 6 255

Pääomapositioiden rahoituskustannukset

2 804

1 019

1 223

Mukautettu kannattavuus

– 2 072

– 11 735

11 221

[...]

[...]

[...]

[...]

Mukautettu oman pääoman tuotto

– 1,4 %

– 6,9 %

5,8 %

[5–10]%

[5–10]%

[5–10]%

[5–10]%

| (115) | Näiden tietojen perusteella pankki olisi silti tehnyt voittoa vuodesta 2010 lähtien ja ilman arvonalennustakin se tuottaisi voittoa jäljellä olevan rakenneuudistusvaiheen aikana (42). |
| --- | --- |

(115)

Näiden tietojen perusteella pankki olisi silti tehnyt voittoa vuodesta 2010 lähtien ja ilman arvonalennustakin se tuottaisi voittoa jäljellä olevan rakenneuudistusvaiheen aikana (42).

iv)   Saavutetaan ja säilytetään vahva likviditeettitilanne

| (116) | FME vaatii maksuvalmiuden osalta, että käteisvarojen tai käteisvarojen kaltaisten varojen on oltava 5 prosenttia käteistalletuksista ja että pankkien on voitava selviytyä hetkellisestä 20 prosentin talletuspaosta. Lisäksi Islannin keskuspankki on asettanut luottolaitosten maksuvalmiudelle vaatimuksia (43), joiden mukaan luottolaitosten käteisvarat ja velat on luokiteltava tyypin ja erääntymispäivän mukaan ja painotettava riskin mukaan. Luottolaitosten käteisvarojen on ylitettävä seuraavien kolmen kuukauden velat. Säännöt sisältävät myös stressitestin, jossa erilaisiin pääomaeriin sovelletaan arvonalennusta, mutta jossa oletetaan toisaalta, että kaikki velvoitteet on maksettava niiden erääntyessä, ja toisaalta, että toiset velvoitteet, kuten talletukset, on maksettava lyhyellä varoitusajalla tai heti. Islannin viranomaisten mukaan Landsbankinn täyttää edellä mainitut säännöt. Rakenneuudistussuunnitelman mukaan sen rahavarojen osuus kokonaistalletuksista on 42,5 prosenttia. |
| --- | --- |

(116)

FME vaatii maksuvalmiuden osalta, että käteisvarojen tai käteisvarojen kaltaisten varojen on oltava 5 prosenttia käteistalletuksista ja että pankkien on voitava selviytyä hetkellisestä 20 prosentin talletuspaosta. Lisäksi Islannin keskuspankki on asettanut luottolaitosten maksuvalmiudelle vaatimuksia (43), joiden mukaan luottolaitosten käteisvarat ja velat on luokiteltava tyypin ja erääntymispäivän mukaan ja painotettava riskin mukaan. Luottolaitosten käteisvarojen on ylitettävä seuraavien kolmen kuukauden velat. Säännöt sisältävät myös stressitestin, jossa erilaisiin pääomaeriin sovelletaan arvonalennusta, mutta jossa oletetaan toisaalta, että kaikki velvoitteet on maksettava niiden erääntyessä, ja toisaalta, että toiset velvoitteet, kuten talletukset, on maksettava lyhyellä varoitusajalla tai heti. Islannin viranomaisten mukaan Landsbankinn täyttää edellä mainitut säännöt. Rakenneuudistussuunnitelman mukaan sen rahavarojen osuus kokonaistalletuksista on 42,5 prosenttia.

| (117) | Islannin hallituksen mukaan Landsbankinn on muuttanut hiljattain maksuvalmiuspolitiikkaansa Basel III -vaatimusten noudattamisen valvomiseksi ja varmistamiseksi. Sen nykyinen maksuvalmiussuhde (LCR) on [...] prosenttia. |
| --- | --- |

(117)

Islannin hallituksen mukaan Landsbankinn on muuttanut hiljattain maksuvalmiuspolitiikkaansa Basel III -vaatimusten noudattamisen valvomiseksi ja varmistamiseksi. Sen nykyinen maksuvalmiussuhde (LCR) on [...] prosenttia.

| (118) | Stressitilanteiden, kuten pääomaliikkeiden rajoitusten välittömän purkamisen, vaikutusta pankin likviditeettiasemaan tarkastellaan jäljempänä. |
| --- | --- |

(118)

Stressitilanteiden, kuten pääomaliikkeiden rajoitusten välittömän purkamisen, vaikutusta pankin likviditeettiasemaan tarkastellaan jäljempänä.

v)   Saatetaan loppuun sekä kotitalouksien että yritysten lainasalkun uudelleenjärjestely

| (119) | Ennen vuoden 2008 finanssikriisiä sekä pankin yksityis- että yritysasiakkaat olivat hyvin velkaantuneita. Kun talous ja etenkin kiinteistöjen hinnat romahtivat kriisin seurauksena, monet äkisti ylivelkaantuneet asiakkaat eivät enää kyenneet hoitamaan velkaansa ja heidän pääomansa muuttui negatiiviseksi. Sen lisäksi, että Islannin taloudellinen hyvinvointi oli uhattuna, pankin lainasalkun äkillinen huononeminen uhkasi vakavasti pankin elinkelpoisuutta tulevaisuudessa. Siksi rakenneuudistussuunnitelman mukaisesta yksityisten ja kaupallisten lainasalkkujen uudelleenjärjestelystä (velkojen vähentämisestä) on tullut Landsbankinnin ensisijainen tavoite. |
| --- | --- |

(119)

Ennen vuoden 2008 finanssikriisiä sekä pankin yksityis- että yritysasiakkaat olivat hyvin velkaantuneita. Kun talous ja etenkin kiinteistöjen hinnat romahtivat kriisin seurauksena, monet äkisti ylivelkaantuneet asiakkaat eivät enää kyenneet hoitamaan velkaansa ja heidän pääomansa muuttui negatiiviseksi. Sen lisäksi, että Islannin taloudellinen hyvinvointi oli uhattuna, pankin lainasalkun äkillinen huononeminen uhkasi vakavasti pankin elinkelpoisuutta tulevaisuudessa. Siksi rakenneuudistussuunnitelman mukaisesta yksityisten ja kaupallisten lainasalkkujen uudelleenjärjestelystä (velkojen vähentämisestä) on tullut Landsbankinnin ensisijainen tavoite.

| (120) | Islannin viranomaisten mukaan Landsbankinn on laatinut erityisiä velkahuojennusohjelmia ja tehnyt yhteistyötä valtion ja muiden pankkien kanssa yleisten velkahuojennustoimenpiteiden täytäntöön panemiseksi (esim. 110 prosentin mukautus kiinnelainoihin) (44). |
| --- | --- |

(120)

Islannin viranomaisten mukaan Landsbankinn on laatinut erityisiä velkahuojennusohjelmia ja tehnyt yhteistyötä valtion ja muiden pankkien kanssa yleisten velkahuojennustoimenpiteiden täytäntöön panemiseksi (esim. 110 prosentin mukautus kiinnelainoihin) (44).

| (121) | Maaliskuun 30 päivään 2012 mennessä yli 75 prosenttia ylivelkaantuneista yrityksistä, joiden velvoitteet pankkia kohtaan olivat yli 100 miljoonaa ISK, ja yli 75 prosenttia kokonaisvelasta oli järjestelty uudelleen. Rakenneuudistussuunnitelmassa oletetaan, että vuoden 2012 loppuun mennessä luku on kasvanut 92 prosenttiin. Lisäksi jo uudelleenjärjestellyt lainat ovat valtaosin hoidettuja lainoja. Esimerkiksi vain 2,6 prosenttia kaikista jo uudelleenjärjesteltyjen yritysten lainoista on viivästynyt yli 30 päivää. |
| --- | --- |

(121)

Maaliskuun 30 päivään 2012 mennessä yli 75 prosenttia ylivelkaantuneista yrityksistä, joiden velvoitteet pankkia kohtaan olivat yli 100 miljoonaa ISK, ja yli 75 prosenttia kokonaisvelasta oli järjestelty uudelleen. Rakenneuudistussuunnitelmassa oletetaan, että vuoden 2012 loppuun mennessä luku on kasvanut 92 prosenttiin. Lisäksi jo uudelleenjärjestellyt lainat ovat valtaosin hoidettuja lainoja. Esimerkiksi vain 2,6 prosenttia kaikista jo uudelleenjärjesteltyjen yritysten lainoista on viivästynyt yli 30 päivää.

vi)   Parannetaan rahoitusstrategiaa

| (122) | Islannin viranomaisten mukaan Landsbankinnin rahoitusprofiili on riittävän hyvin eriytynyt eikä lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä ole odotettavissa suurta jälleenrahoitustarvetta. Nykyinen rahoitusrakenne on karkeasti seuraavanlainen: 10 prosenttia talletuksista on peräisin rahoituslaitoksilta, 40 prosenttia asiakkailta (joista 80 prosenttia on käteistalletuksia ja 20 prosenttia enintään 5 vuoden määräaikaistalletuksia), 30 prosenttia on vakuudellista lainaa, joka erääntyy 2014–2018, ja 20 prosenttia on omaa pääomaa. |
| --- | --- |

(122)

Islannin viranomaisten mukaan Landsbankinnin rahoitusprofiili on riittävän hyvin eriytynyt eikä lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä ole odotettavissa suurta jälleenrahoitustarvetta. Nykyinen rahoitusrakenne on karkeasti seuraavanlainen: 10 prosenttia talletuksista on peräisin rahoituslaitoksilta, 40 prosenttia asiakkailta (joista 80 prosenttia on käteistalletuksia ja 20 prosenttia enintään 5 vuoden määräaikaistalletuksia), 30 prosenttia on vakuudellista lainaa, joka erääntyy 2014–2018, ja 20 prosenttia on omaa pääomaa.

| (123) | Kuten edellä käy ilmi, talletukset ovat Landsbankinnin tärkein rahoituslähde. Rakenneuudistussuunnitelman mukaan talletusten merkitys jopa kasvaa rakenneuudistusvaiheessa. Samanaikaisesti Landsbankinn aikoo lisätä määräaikaistalletusten osuutta tehdäkseen talletuksista ”jäykempiä”. |
| --- | --- |

(123)

Kuten edellä käy ilmi, talletukset ovat Landsbankinnin tärkein rahoituslähde. Rakenneuudistussuunnitelman mukaan talletusten merkitys jopa kasvaa rakenneuudistusvaiheessa. Samanaikaisesti Landsbankinn aikoo lisätä määräaikaistalletusten osuutta tehdäkseen talletuksista ”jäykempiä”.

| (124) | Vakuudelliset lainat ovat jatkossakin tärkeä rahoituslähde. Ne ovat myös todennäköisin jälleenrahoitusvaihtoehto, kun nykyiset vakuudelliset lainat erääntyvät. Vakuudettomien joukkovelkakirjojen liikkeeseenlasku ei sen sijaan ole Landsbankinnin lyhyen tai pitkän aikavälin todennäköinen rahoitusvaihtoehto. Pankki aikoo rahoittaa tulevaisuudessa pitkän aikavälin omaisuuseränsä, kuten kiinnelainat, vakuudellisilla joukkovelkakirjoilla, ja niiden osuus pankin tulevasta kokonaisrahoituksesta voi olla enintään 5 prosenttia. Tämän ei odoteta kuitenkaan toteutuvan valvontaviranomaiselle toimitetun rakenneuudistussuunnitelman kattamalla kaudella. |
| --- | --- |

(124)

Vakuudelliset lainat ovat jatkossakin tärkeä rahoituslähde. Ne ovat myös todennäköisin jälleenrahoitusvaihtoehto, kun nykyiset vakuudelliset lainat erääntyvät. Vakuudettomien joukkovelkakirjojen liikkeeseenlasku ei sen sijaan ole Landsbankinnin lyhyen tai pitkän aikavälin todennäköinen rahoitusvaihtoehto. Pankki aikoo rahoittaa tulevaisuudessa pitkän aikavälin omaisuuseränsä, kuten kiinnelainat, vakuudellisilla joukkovelkakirjoilla, ja niiden osuus pankin tulevasta kokonaisrahoituksesta voi olla enintään 5 prosenttia. Tämän ei odoteta kuitenkaan toteutuvan valvontaviranomaiselle toimitetun rakenneuudistussuunnitelman kattamalla kaudella.

vii)   Parannetaan kustannustehokkuutta

| (125) | Rakenneuudistussuunnitelman mukaan Landsbankinn keskittyy jatkossakin tehokkaisiin ja yksinkertaistettuihin toimintoihin torjuakseen tiukentuneesta sääntelyn valvonnasta aiheutunutta infrastruktuurikustannusten nousua, verotuksen kiristymistä ja rakenneuudistustoimiin liittyviä kustannuksia. |
| --- | --- |

(125)

Rakenneuudistussuunnitelman mukaan Landsbankinn keskittyy jatkossakin tehokkaisiin ja yksinkertaistettuihin toimintoihin torjuakseen tiukentuneesta sääntelyn valvonnasta aiheutunutta infrastruktuurikustannusten nousua, verotuksen kiristymistä ja rakenneuudistustoimiin liittyviä kustannuksia.

| (126) | Rakenneuudistussuunnitelmassa oletetaan, että yleiset toimintakustannukset pienenevät [...] prosenttia (inflaatio huomioon ottaen), mikä johtuu etenkin Spkef-säästöpankin ja muiden tytäryritysten sulauttamisesta pankkiin. Landsbankinnin mukaan tämä mahdollistaa kustannusten vähentämisen etenkin vähentämällä henkilöstöä ([...] prosenttia kokoaikaisista työntekijöistä seuraavien kolmen vuoden aikana). Lisäksi pankki toteaa, että se on käynnistänyt merkittävän hankkeen, jonka tavoitteena on yksinkertaistaa Landsbankinnin palveluketjua. Lopuksi pankki on sitoutunut sulkemaan [...] konttoria rakenneuudistusvaiheen aikana. Näiden toimenpiteiden ja henkilöstövähennysten odotetaan johtavan siihen, että kulu/tuotto-suhde pienenee vuoden 2001 57,2 prosentista [...] prosenttiin vuonna 2014. |
| --- | --- |

(126)

Rakenneuudistussuunnitelmassa oletetaan, että yleiset toimintakustannukset pienenevät [...] prosenttia (inflaatio huomioon ottaen), mikä johtuu etenkin Spkef-säästöpankin ja muiden tytäryritysten sulauttamisesta pankkiin. Landsbankinnin mukaan tämä mahdollistaa kustannusten vähentämisen etenkin vähentämällä henkilöstöä ([...] prosenttia kokoaikaisista työntekijöistä seuraavien kolmen vuoden aikana). Lisäksi pankki toteaa, että se on käynnistänyt merkittävän hankkeen, jonka tavoitteena on yksinkertaistaa Landsbankinnin palveluketjua. Lopuksi pankki on sitoutunut sulkemaan [...] konttoria rakenneuudistusvaiheen aikana. Näiden toimenpiteiden ja henkilöstövähennysten odotetaan johtavan siihen, että kulu/tuotto-suhde pienenee vuoden 2001 57,2 prosentista [...] prosenttiin vuonna 2014.

viii)   Parannetaan riskinhallintaa

| (127) | Landsbankinn on ilmoittanut valvontaviranomaiselle, että yksi sen ensisijaisista tavoitteista on parantaa riskinhallintakäytäntöjään. Landsbankinn on perustanut tätä tarkoitusta varten erityisen riskinhallintaosaston. Osasto on vastuussa perinteisestä riskinhallinnasta sekä markkina-, likviditeetti-, toiminta- ja luottoriskien mittaamisesta ja arvioimisesta. Landsbankinnin mukaan riskinhallintaa on parannettu merkittävästi pankin uudella organisaatiorakenteella. Osastolla on 44 työntekijää. |
| --- | --- |

(127)

Landsbankinn on ilmoittanut valvontaviranomaiselle, että yksi sen ensisijaisista tavoitteista on parantaa riskinhallintakäytäntöjään. Landsbankinn on perustanut tätä tarkoitusta varten erityisen riskinhallintaosaston. Osasto on vastuussa perinteisestä riskinhallinnasta sekä markkina-, likviditeetti-, toiminta- ja luottoriskien mittaamisesta ja arvioimisesta. Landsbankinnin mukaan riskinhallintaa on parannettu merkittävästi pankin uudella organisaatiorakenteella. Osastolla on 44 työntekijää.

3.5.2   Edellytykset varmistaa elinkelpoisuus perus- ja stressiskenaariossa

| (128) | Islannin viranomaiset ovat esittäneet rakenneuudistussuunnitelmassa Landsbankinnia koskevan perusskenaarion ja kolme stressiskenaariota. Niillä pyritään osoittamaan Landsbankinnin kyky saavuttaa pitkän aikavälin elinkelpoisuus ja sen kestävyys haitallista makrotaloudellista kehitystä vastaan. |
| --- | --- |

(128)

Islannin viranomaiset ovat esittäneet rakenneuudistussuunnitelmassa Landsbankinnia koskevan perusskenaarion ja kolme stressiskenaariota. Niillä pyritään osoittamaan Landsbankinnin kyky saavuttaa pitkän aikavälin elinkelpoisuus ja sen kestävyys haitallista makrotaloudellista kehitystä vastaan.

3.5.2.1   Perusskenaario

| (129) | Edellä kuvailtu rakenneuudistussuunnitelma muodostaa perusskenaarion. Islannin viranomaisten mukaan perustana olevat makrotaloudelliset indikaattorit ovat samankaltaisia kuin Islannin keskuspankin seuraavien vuosien perusennusteessa, ja ne on esitetty jäljempänä taulukossa 5:

  Taulukko 5


  Makrotaloudellinen ennuste, perusskenaario |
| --- | --- |

(129)

Edellä kuvailtu rakenneuudistussuunnitelma muodostaa perusskenaarion. Islannin viranomaisten mukaan perustana olevat makrotaloudelliset indikaattorit ovat samankaltaisia kuin Islannin keskuspankin seuraavien vuosien perusennusteessa, ja ne on esitetty jäljempänä taulukossa 5:

Taulukko 5

Makrotaloudellinen ennuste, perusskenaario

3.5.2.2   Stressiskenaariot

| (130) | Rakenneuudistussuunnitelma sisältää kolme stressiskenaariota, lievä taantuma, kansainvälinen lama ja Islannin kruunun arvon aleneminen, mukaan lukien skenaarioiden laatimiseen käytetty menetelmä ja vaikutus pankin pääomatilanteeseen. Skenaariot perustuvat siihen olettamukseen, että pankin taloudellisessa toimintaympäristössä tapahtuvat voimakkaat muutokset ovat epätodennäköisiä mutta mahdollisia. Esimerkiksi kansainvälistä taloudellista lamaa koskeva skenaario perustuu euroalueen mahdolliseen hajoamiseen ja vaikutuksiin, joita sillä olisi Euroopan taloudelle. Tätä skenaariota koskevat makrotaloudelliset muuttujat olisivat seuraavat:

  Taulukko 6


  Makroindikaattorit kansainvälistä lamaa koskevassa skenaariossa |
| --- | --- |

(130)

Rakenneuudistussuunnitelma sisältää kolme stressiskenaariota, lievä taantuma, kansainvälinen lama ja Islannin kruunun arvon aleneminen, mukaan lukien skenaarioiden laatimiseen käytetty menetelmä ja vaikutus pankin pääomatilanteeseen. Skenaariot perustuvat siihen olettamukseen, että pankin taloudellisessa toimintaympäristössä tapahtuvat voimakkaat muutokset ovat epätodennäköisiä mutta mahdollisia. Esimerkiksi kansainvälistä taloudellista lamaa koskeva skenaario perustuu euroalueen mahdolliseen hajoamiseen ja vaikutuksiin, joita sillä olisi Euroopan taloudelle. Tätä skenaariota koskevat makrotaloudelliset muuttujat olisivat seuraavat:

Taulukko 6

Makroindikaattorit kansainvälistä lamaa koskevassa skenaariossa

| (131) | Landsbankinnin toimittamassa stressitestissä on käytetty erilaisia menetelmiä, joiden avulla näillä kolmella skenaariolla mitataan vaikutusta pankin tilinpäätökseen, luottotappioihin ja taloudelliseen pääomaan. Jäljempänä olevassa kaaviossa 3 esitetään esimerkki siitä, miten tappio-osuus (LGD) on sidoksissa BKT:nä ilmaistuun suorituskykyyn.

  Kaavio 3


  BKT:n ja tappio-osuuden korrelaatio


  [Tappio-osuuden ja BKT:n korrelaatiota kuvaava kaavio

  Arvoja ei ole paljastettu liikesalaisuuden vuoksi.] |
| --- | --- |

(131)

Landsbankinnin toimittamassa stressitestissä on käytetty erilaisia menetelmiä, joiden avulla näillä kolmella skenaariolla mitataan vaikutusta pankin tilinpäätökseen, luottotappioihin ja taloudelliseen pääomaan. Jäljempänä olevassa kaaviossa 3 esitetään esimerkki siitä, miten tappio-osuus (LGD) on sidoksissa BKT:nä ilmaistuun suorituskykyyn.

Kaavio 3

BKT:n ja tappio-osuuden korrelaatio

[Tappio-osuuden ja BKT:n korrelaatiota kuvaava kaavio

Arvoja ei ole paljastettu liikesalaisuuden vuoksi.]

| (132) | Stressitestien tärkein havainto on se, että Landsbankinn on pääomitettu siten, että se täyttää sekä sisäiset että ulkoiset vakavaraisuutta koskevat vähimmäisvaatimukset kaikissa skenaarioissa, ja rakenneuudistussuunnitelman mukaan sillä on jopa ylimääristä pääomaa [...] prosenttia. |
| --- | --- |

(132)

Stressitestien tärkein havainto on se, että Landsbankinn on pääomitettu siten, että se täyttää sekä sisäiset että ulkoiset vakavaraisuutta koskevat vähimmäisvaatimukset kaikissa skenaarioissa, ja rakenneuudistussuunnitelman mukaan sillä on jopa ylimääristä pääomaa [...] prosenttia.

| (133) | Lisäksi Landsbankinnin rakenneuudistussuunnitelma sisältää pankin likviditeettisuhdetta koskevan stressitestin luonteisen testin. Tällöin pankki olettaa, että kaikki rahoituslaitoksen hallussa olevat talletukset nostetaan välittömästi esimerkiksi pääomaliikkeiden rajoitusten purkamisen seurauksena. Islannin viranomaisten toimittamien tietojen mukaan Landsbankinnin likviditeettitilanne säilyisi hyvänä tällaisessakin tilanteessa etenkin, koska se voisi likvidoida lisävaroja kohtuullisen nopeasti ilman, että siitä aiheutuisi kohtuuttomia vaikutuksia taseeseen, kuten sen Islannin kruunun määräiseen kiinnitysluottokantaan (Islannin keskuspankin lainanantotoimien välityksellä). Skenaario on esitetty jäljempänä olevassa kaaviossa 4.

  Kaavio 4


  Likviditeettitilanne luottolaitosten kaikkien talletusten noston ja asiakkaiden erinäisten nostojen jälkeen


  [Landsbankinnin likviditeettitilannetta kuvaava kaavio

  Arvoja ei ole paljastettu liikesalaisuuden vuoksi.] |
| --- | --- |

(133)

Lisäksi Landsbankinnin rakenneuudistussuunnitelma sisältää pankin likviditeettisuhdetta koskevan stressitestin luonteisen testin. Tällöin pankki olettaa, että kaikki rahoituslaitoksen hallussa olevat talletukset nostetaan välittömästi esimerkiksi pääomaliikkeiden rajoitusten purkamisen seurauksena. Islannin viranomaisten toimittamien tietojen mukaan Landsbankinnin likviditeettitilanne säilyisi hyvänä tällaisessakin tilanteessa etenkin, koska se voisi likvidoida lisävaroja kohtuullisen nopeasti ilman, että siitä aiheutuisi kohtuuttomia vaikutuksia taseeseen, kuten sen Islannin kruunun määräiseen kiinnitysluottokantaan (Islannin keskuspankin lainanantotoimien välityksellä). Skenaario on esitetty jäljempänä olevassa kaaviossa 4.

Kaavio 4

Likviditeettitilanne luottolaitosten kaikkien talletusten noston ja asiakkaiden erinäisten nostojen jälkeen

[Landsbankinnin likviditeettitilannetta kuvaava kaavio

Arvoja ei ole paljastettu liikesalaisuuden vuoksi.]

| (134) | Tämän laskelman mukaan pankki selviytyisi asiakastalletusten [...] prosentin suuruisista ylimääräisistä nostoista ilman, että sen olisi likvidoitava varojaan. Tulos osoittaa, että pankilla on hyvät valmiudet selviytyä odottamattomista maksuvalmiushäiriöistä. |
| --- | --- |

(134)

Tämän laskelman mukaan pankki selviytyisi asiakastalletusten [...] prosentin suuruisista ylimääräisistä nostoista ilman, että sen olisi likvidoitava varojaan. Tulos osoittaa, että pankilla on hyvät valmiudet selviytyä odottamattomista maksuvalmiushäiriöistä.

4.   PERUSTEET MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISELLE, SPKEF-LIIKETOIMEA JA SÄÄSTÖPANKKEJA KOSKEVISSA PÄÄTÖKSISSÄ VÄLIAIKAISESTI HYVÄKSYTYT TOIMENPITEET

| (135) | Valvontaviranomainen päätteli alustavasti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että Islannin valtion toimenpiteet Landsbankinnin pääomittamiseksi ovat ETA-sopimuksen 61 artiklassa tarkoitettua valtiontukea. Sen mukaan ei ole myöskään pois suljettua, että rajoittamaton talletussuoja katsotaan valtiontueksi. Menettelyn aloittamista koskeva päätös ei kattanut SpSv:n hankintaan liittyviä tukitoimenpiteitä, jotka valvontaviranomainen hyväksyi väliaikaisesti säästöpankkeja koskevissa päätöksissä. Valvontaviranomainen esittää tässä päätöksessä lopullisen näkemyksensä näistä toimenpiteistä, joilla on merkitystä arvioinnin kannalta. Lopuksi menettelyn aloittamisesta tehty päätös ei kattanut Spkef-säästöpankilta Landsbankinnille siirrettyihin toimintoihin liittyviä toimenpiteitä, ja siksi valvontaviranomainen arvioi jäljempänä myös niitä. |
| --- | --- |

(135)

Valvontaviranomainen päätteli alustavasti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että Islannin valtion toimenpiteet Landsbankinnin pääomittamiseksi ovat ETA-sopimuksen 61 artiklassa tarkoitettua valtiontukea. Sen mukaan ei ole myöskään pois suljettua, että rajoittamaton talletussuoja katsotaan valtiontueksi. Menettelyn aloittamista koskeva päätös ei kattanut SpSv:n hankintaan liittyviä tukitoimenpiteitä, jotka valvontaviranomainen hyväksyi väliaikaisesti säästöpankkeja koskevissa päätöksissä. Valvontaviranomainen esittää tässä päätöksessä lopullisen näkemyksensä näistä toimenpiteistä, joilla on merkitystä arvioinnin kannalta. Lopuksi menettelyn aloittamisesta tehty päätös ei kattanut Spkef-säästöpankilta Landsbankinnille siirrettyihin toimintoihin liittyviä toimenpiteitä, ja siksi valvontaviranomainen arvioi jäljempänä myös niitä.

| (136) | Valvontaviranomainen katsoi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä arvioitujen toimenpiteiden sääntöjenmukaisuuden osalta, että lopullinen näkemys voidaan esittää vain rakenneuudistussuunnitelman pohjalta, jota ei ollut toimitettu, kun valvontaviranomainen aloitti muodollisen tutkintamenettelyn 15 päivänä joulukuuta 2010. Valvontaviranomainen ilmaisi epäilevänsä tuen sääntöjenmukaisuutta etenkin, koska rakenneuudistussuunnitelmaa ei ollut toimitettu, vaikka Landsbankinnin perustamisesta oli kulunut yli kaksi vuotta ja Landsbankin velkojien kanssa tehdyn sopimuksen tekemisestä vuosi. |
| --- | --- |

(136)

Valvontaviranomainen katsoi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä arvioitujen toimenpiteiden sääntöjenmukaisuuden osalta, että lopullinen näkemys voidaan esittää vain rakenneuudistussuunnitelman pohjalta, jota ei ollut toimitettu, kun valvontaviranomainen aloitti muodollisen tutkintamenettelyn 15 päivänä joulukuuta 2010. Valvontaviranomainen ilmaisi epäilevänsä tuen sääntöjenmukaisuutta etenkin, koska rakenneuudistussuunnitelmaa ei ollut toimitettu, vaikka Landsbankinnin perustamisesta oli kulunut yli kaksi vuotta ja Landsbankin velkojien kanssa tehdyn sopimuksen tekemisestä vuosi.

4.1   Asianomaisten osapuolten huomautukset

| (137) | Valvontaviranomainen sai vanhan pankin velkojilta lausunnon, jossa ne korostivat, että niitä on pidettävä asianomaisina osapuolina, ja ilmoittivat, että ne esittävät mahdollisesti lisähuomautuksia myöhemmässä vaiheessa. |
| --- | --- |

(137)

Valvontaviranomainen sai vanhan pankin velkojilta lausunnon, jossa ne korostivat, että niitä on pidettävä asianomaisina osapuolina, ja ilmoittivat, että ne esittävät mahdollisesti lisähuomautuksia myöhemmässä vaiheessa.

4.2   Islannin viranomaisten huomautukset

| (138) | Islannin viranomaiset hyväksyvät sen, että NBI:n eli nykyisen Landsbankinnin perustamiseksi toteutetut toimet katsotaan valtiontueksi. Islannin viranomaiset katsovat, että toimenpiteet soveltuvat kuitenkin ETA-sopimuksen toimintaan ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla, sillä ne ovat välttämättömiä, oikeasuhtaisia ja tarkoituksenmukaisia Islannin talouden vakavan häiriön korjaamiseksi. Islannin viranomaisten mielestä toteutetut toimenpiteet ovat kaikilta osin valvontaviranomaisen valtiontuen suuntaviivoissa vahvistamien periaatteiden mukaisia, ja ne katsovat, että tuki on välttämätön ja että se on rajattu välttämättömään vähimmäismäärään. |
| --- | --- |

(138)

Islannin viranomaiset hyväksyvät sen, että NBI:n eli nykyisen Landsbankinnin perustamiseksi toteutetut toimet katsotaan valtiontueksi. Islannin viranomaiset katsovat, että toimenpiteet soveltuvat kuitenkin ETA-sopimuksen toimintaan ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla, sillä ne ovat välttämättömiä, oikeasuhtaisia ja tarkoituksenmukaisia Islannin talouden vakavan häiriön korjaamiseksi. Islannin viranomaisten mielestä toteutetut toimenpiteet ovat kaikilta osin valvontaviranomaisen valtiontuen suuntaviivoissa vahvistamien periaatteiden mukaisia, ja ne katsovat, että tuki on välttämätön ja että se on rajattu välttämättömään vähimmäismäärään.

| (139) | Lisäksi Islannin viranomaiset korostavat, että Landsbankin edelliset osakkeenomistajat ovat menettäneet kaikki osakkeensa, eivätkä ne ole saaneet valtiolta korvausta, ja että tuki on suunniteltu siten, että minimoidaan negatiiviset heijastusvaikutukset kilpailijoihin. |
| --- | --- |

(139)

Lisäksi Islannin viranomaiset korostavat, että Landsbankin edelliset osakkeenomistajat ovat menettäneet kaikki osakkeensa, eivätkä ne ole saaneet valtiolta korvausta, ja että tuki on suunniteltu siten, että minimoidaan negatiiviset heijastusvaikutukset kilpailijoihin.

| (140) | Tarkasteltaessa Spkef-säästöpankin toimintojen siirtoa Landsbankinnille Islannin viranomaiset toteavat, että valtion sitoumus korvata siirrettyjen varojen vajaukset (siirrettyjen velkojen määrään verrattuna) on ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, vaikka se katsookin, että sopimuksen luonne sulkee pois sen mahdollisuuden, että Landsbankinn voisi saada järjestelystä suoraa taloudellista etua. Se päättelee kuitenkin, että toimenpiteellä voidaan lujittaa Landsbankinnin asemaa, sillä sen asiakaskunta laajenee ja sen on mahdollista tehostaa toimintojaan. |
| --- | --- |

(140)

Tarkasteltaessa Spkef-säästöpankin toimintojen siirtoa Landsbankinnille Islannin viranomaiset toteavat, että valtion sitoumus korvata siirrettyjen varojen vajaukset (siirrettyjen velkojen määrään verrattuna) on ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, vaikka se katsookin, että sopimuksen luonne sulkee pois sen mahdollisuuden, että Landsbankinn voisi saada järjestelystä suoraa taloudellista etua. Se päättelee kuitenkin, että toimenpiteellä voidaan lujittaa Landsbankinnin asemaa, sillä sen asiakaskunta laajenee ja sen on mahdollista tehostaa toimintojaan.

| (141) | Islannin viranomaiset väittävät kuitenkin, että tuki on sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukainen. Koska valtiontuki on rajoitettu kattamaan yksinomaan varojen ja velkojen välinen ero ja eron määrittää riippumaton lautakunta, ne katsovat, että tuki on rajoitettu välttämättömään vähimmäismäärään. Niiden mielestä tuki oli myös oikeasuhteinen, sillä Landsbankinn oli ainoa pankki, joka pystyi ottamaan vastuulleen Spkef-säästöpankin toiminnot kyseisenä ajankohtana, ja vaihtoehdot, kuten FME:n täytäntöönpanema pakkosulautuminen, olisivat aiheuttaneet enemmän häiriöitä ja lisänneet mahdollisesti valtion kustannuksia. |
| --- | --- |

(141)

Islannin viranomaiset väittävät kuitenkin, että tuki on sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukainen. Koska valtiontuki on rajoitettu kattamaan yksinomaan varojen ja velkojen välinen ero ja eron määrittää riippumaton lautakunta, ne katsovat, että tuki on rajoitettu välttämättömään vähimmäismäärään. Niiden mielestä tuki oli myös oikeasuhteinen, sillä Landsbankinn oli ainoa pankki, joka pystyi ottamaan vastuulleen Spkef-säästöpankin toiminnot kyseisenä ajankohtana, ja vaihtoehdot, kuten FME:n täytäntöönpanema pakkosulautuminen, olisivat aiheuttaneet enemmän häiriöitä ja lisänneet mahdollisesti valtion kustannuksia.

| (142) | Islannin viranomaisten mukaan talletussuojaa ei voida pitää valtiontukena. |
| --- | --- |

(142)

Islannin viranomaisten mukaan talletussuojaa ei voida pitää valtiontukena.

4.3   Islannin viranomaisten sitoumukset

| (143) | Islannin viranomaiset ovat antaneet useita sitoumuksia, joista valtaosa liittyy nyt tarkasteltavan tuen aiheuttamiin kilpailun vääristymiin ja jotka esitetään liitteessä. |
| --- | --- |

(143)

Islannin viranomaiset ovat antaneet useita sitoumuksia, joista valtaosa liittyy nyt tarkasteltavan tuen aiheuttamiin kilpailun vääristymiin ja jotka esitetään liitteessä.

II.   ARVIOINTI

1.   VALTIONTUEN OLEMASSAOLO

| (144) | ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa määrätään seuraavaa:
  ”Jollei tässä sopimuksessa toisin määrätä, EY:n jäsenvaltion tai EFTA-valtion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu tämän sopimuksen toimintaan, siltä osin kuin se vaikuttaa sopimuspuolten väliseen kauppaan.” |
| --- | --- |

(144)

ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa määrätään seuraavaa:

”Jollei tässä sopimuksessa toisin määrätä, EY:n jäsenvaltion tai EFTA-valtion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu tämän sopimuksen toimintaan, siltä osin kuin se vaikuttaa sopimuspuolten väliseen kauppaan.”

| (145) | Valvontaviranomainen arvioi jäljempänä mainittuja seikkoja (45):






  — | Islannin valtio myönsi uudelle pankille alkupääoman; |
| --- | --- | --- |

(145)

Valvontaviranomainen arvioi jäljempänä mainittuja seikkoja (45):

—

Islannin valtio myönsi uudelle pankille alkupääoman;

| — | uusi pankki pääomitettiin (alustavasti) kokonaan valtion varoista ja enemmistöosakkuus säilyi valtiolla. |
| --- | --- |

—

uusi pankki pääomitettiin (alustavasti) kokonaan valtion varoista ja enemmistöosakkuus säilyi valtiolla.

Edellä esitettyjä toimenpiteitä kutsutaan yhteisesti ’pääomittamistoimenpiteiksi’. Valvontaviranomainen arvioi lisäksi

| — | Islannin valtion ilmoitusta, joka koski kotimaisten talletusten takaamista kokonaisuudessaan kaikissa Islannin pankeissa ja |
| --- | --- |

—

Islannin valtion ilmoitusta, joka koski kotimaisten talletusten takaamista kokonaisuudessaan kaikissa Islannin pankeissa ja

| — | Spkef-säästöpankin toimintojen pelastamista ja siirtämistä Landsbankinnille. |
| --- | --- |

—

Spkef-säästöpankin toimintojen pelastamista ja siirtämistä Landsbankinnille.

| (146) | Valvontaviranomainen muistuttaa myös siitä, että SpSv:tä, joka sulautetaan Landsbankinniin, koskevat väliaikaiset pelastamistoimenpiteet ovat valtiontukea, ja niiden lopullinen sääntöjenmukaisuus on riippuvainen sulautuman tuloksena syntyneen yrityksen rakenneuudistussuunnitelmasta. |
| --- | --- |

(146)

Valvontaviranomainen muistuttaa myös siitä, että SpSv:tä, joka sulautetaan Landsbankinniin, koskevat väliaikaiset pelastamistoimenpiteet ovat valtiontukea, ja niiden lopullinen sääntöjenmukaisuus on riippuvainen sulautuman tuloksena syntyneen yrityksen rakenneuudistussuunnitelmasta.

1.1   Valtiontuen olemassaolo

| (147) | Kuten valvontaviranomainen on jo todennut alustavasti menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä, on selvää, että pääomasijoitustoimenpiteet rahoitetaan Islannin valtionkassasta saatavilla varoilla. Spkef-liiketoimen osalta valtio hyväksyi sen riskin, että Spkef:n varat ovat riittämättömiä kattamaan Spkef:n siirretyt vastuut (talletukset). Se sitoutui vastaamaan etenkin vajauksesta, ja sitoumukseen liittyi valtion varojen (mahdollinen) siirto. Kuten edellä on todettu, sovittelulautakunta päätti hiljattain, että valtion on maksettava Landsbankinnille 19,2 miljardia ISK. Siksi on ilmeistä, että toimenpiteellä siirretään valtion varoja. |
| --- | --- |

(147)

Kuten valvontaviranomainen on jo todennut alustavasti menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä, on selvää, että pääomasijoitustoimenpiteet rahoitetaan Islannin valtionkassasta saatavilla varoilla. Spkef-liiketoimen osalta valtio hyväksyi sen riskin, että Spkef:n varat ovat riittämättömiä kattamaan Spkef:n siirretyt vastuut (talletukset). Se sitoutui vastaamaan etenkin vajauksesta, ja sitoumukseen liittyi valtion varojen (mahdollinen) siirto. Kuten edellä on todettu, sovittelulautakunta päätti hiljattain, että valtion on maksettava Landsbankinnille 19,2 miljardia ISK. Siksi on ilmeistä, että toimenpiteellä siirretään valtion varoja.

| (148) | Valvontaviranomainen korostaa heti alkuun talletussuojan osalta, että sen arviointi koskee ainoastaan edellä kuvailtua lisätalletussuojaa, joka perustuu etenkin Islannin valtion ilmoituksiin, joiden mukaan se takaa Islannissa sijaitsevien kotimaisten liike- ja säästöpankkien ja niiden sivukonttorien talletukset kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

(148)

Valvontaviranomainen korostaa heti alkuun talletussuojan osalta, että sen arviointi koskee ainoastaan edellä kuvailtua lisätalletussuojaa, joka perustuu etenkin Islannin valtion ilmoituksiin, joiden mukaan se takaa Islannissa sijaitsevien kotimaisten liike- ja säästöpankkien ja niiden sivukonttorien talletukset kokonaisuudessaan.

| (149) | Tällä arvioinnilla ei ole vaikutusta valvontaviranomaisen näkemykseen lain Nro 98/1999 sekä Islannin valtion ja TIF:n finanssikriisin aikaisten toimien yhdenmukaisuudesta ETA-lainsäädännön ja etenkin direktiivin 94/19/EY kanssa. Valvontaviranomainen katsoo direktiivien 97/9/EY ja 94/19/EY täytäntöönpanon osalta, että siltä osin kuin tällaiset toimenpiteet katsotaan valtiontueksi, valtion varojen käyttö ETA-lainsäädännön velvoitteiden täyttämiseksi ei yleensä herättäisi huolta ETA-sopimuksen 61 artiklan nojalla. Tässä päätöksessä ei siten tarkastella kyseisiä toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(149)

Tällä arvioinnilla ei ole vaikutusta valvontaviranomaisen näkemykseen lain Nro 98/1999 sekä Islannin valtion ja TIF:n finanssikriisin aikaisten toimien yhdenmukaisuudesta ETA-lainsäädännön ja etenkin direktiivin 94/19/EY kanssa. Valvontaviranomainen katsoo direktiivien 97/9/EY ja 94/19/EY täytäntöönpanon osalta, että siltä osin kuin tällaiset toimenpiteet katsotaan valtiontueksi, valtion varojen käyttö ETA-lainsäädännön velvoitteiden täyttämiseksi ei yleensä herättäisi huolta ETA-sopimuksen 61 artiklan nojalla. Tässä päätöksessä ei siten tarkastella kyseisiä toimenpiteitä.

| (150) | Valvontaviranomainen totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että se aikoo tutkia tarkemmin, ovatko edellä kuvaillut Islannin valtion ilmoitukset riittävän täsmällisiä, vakaita, ehdottomia ja oikeudellisesti sitovia, jotta niihin sisältyy sitoumus valtion varojen käytöstä (46). Näiden perusteiden täyttymistä arvioidessaan valvontaviranomainen panee merkille, että ilmoitukset sisälsivät julkisten varojen käyttöä koskevan peruuttamattoman sitoumuksen, mistä on osoituksena se, että Islannin valtio on tehnyt kaikkensa tallettajien suojelemiseksi. Sen lisäksi, että valtio on asettanut talletuksenhaltijat etusijalle maksukyvyttömissä pesissä (mihin ei liittyisi valtion varojen käyttöä), se on tehnyt selväksi myös, ettei se salli tallettajien kärsivän tappioita. Valtion kaikille kotimaan liike- ja säästöpankkien talletuksille antama yleinen suoja ei myöskään perustu ETA-säädösten mukaisiin talletussuojajärjestelmiin, sillä suojan määrää ei ole rajoitettu eivätkä toimesta hyötyvät pankit ole osallistuneet sen rahoitukseen. |
| --- | --- |

(150)

Valvontaviranomainen totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että se aikoo tutkia tarkemmin, ovatko edellä kuvaillut Islannin valtion ilmoitukset riittävän täsmällisiä, vakaita, ehdottomia ja oikeudellisesti sitovia, jotta niihin sisältyy sitoumus valtion varojen käytöstä (46). Näiden perusteiden täyttymistä arvioidessaan valvontaviranomainen panee merkille, että ilmoitukset sisälsivät julkisten varojen käyttöä koskevan peruuttamattoman sitoumuksen, mistä on osoituksena se, että Islannin valtio on tehnyt kaikkensa tallettajien suojelemiseksi. Sen lisäksi, että valtio on asettanut talletuksenhaltijat etusijalle maksukyvyttömissä pesissä (mihin ei liittyisi valtion varojen käyttöä), se on tehnyt selväksi myös, ettei se salli tallettajien kärsivän tappioita. Valtion kaikille kotimaan liike- ja säästöpankkien talletuksille antama yleinen suoja ei myöskään perustu ETA-säädösten mukaisiin talletussuojajärjestelmiin, sillä suojan määrää ei ole rajoitettu eivätkä toimesta hyötyvät pankit ole osallistuneet sen rahoitukseen.

| (151) | Islannin valtion julistus on näkynyt käytännössä rahoitusalaa koskevina valtion toimina, joita on toteutettu alalla vuoden 2008 lokakuusta lähtien ja joiden vaikuttimena on ollut tämän julistuksen kunnioittaminen. Tällaisia valtion toimia ovat olleet rahoituslaitosten talletusten turvaamiseksi toteutetut toimet, kuten kolmen liikepankin perustaminen, SPRON:n talletusten siirtäminen Arion Bankiin, Straumurin talletusten siirtäminen Íslandsbankiin, viiden säästöpankin Sparisjódabanki Íslandsiin tekemien talletusten siirtäminen Islannin keskuspankille, Byr Savings Bankin talletusten siirtäminen Byr hf:ään, Keflavík Savings Bankin talletusten siirtäminen SpKef-säästöpankkiin ja SpKef-säästöpankin talletuksia koskevan vastuun siirtäminen valtiolle Landsbankinniin tehdyn pakkosulautumisen vuoksi. |
| --- | --- |

(151)

Islannin valtion julistus on näkynyt käytännössä rahoitusalaa koskevina valtion toimina, joita on toteutettu alalla vuoden 2008 lokakuusta lähtien ja joiden vaikuttimena on ollut tämän julistuksen kunnioittaminen. Tällaisia valtion toimia ovat olleet rahoituslaitosten talletusten turvaamiseksi toteutetut toimet, kuten kolmen liikepankin perustaminen, SPRON:n talletusten siirtäminen Arion Bankiin, Straumurin talletusten siirtäminen Íslandsbankiin, viiden säästöpankin Sparisjódabanki Íslandsiin tekemien talletusten siirtäminen Islannin keskuspankille, Byr Savings Bankin talletusten siirtäminen Byr hf:ään, Keflavík Savings Bankin talletusten siirtäminen SpKef-säästöpankkiin ja SpKef-säästöpankin talletuksia koskevan vastuun siirtäminen valtiolle Landsbankinniin tehdyn pakkosulautumisen vuoksi.

| (152) | Islannin viranomaiset ovat väittäneet useissa valtiontukea koskevissa tapauksissa, joita valvontaviranomainen tutkii parhaillaan ja joista muutama on mainittu edellä, että kulloinkin valittu toimenpide oli Islannin valtion kannalta taloudellisesti vähiten rasittava vaihtoehto, jolla se pystyi täyttämään sitoumuksensa suojella sijoittajia täysimääräisesti. |
| --- | --- |

(152)

Islannin viranomaiset ovat väittäneet useissa valtiontukea koskevissa tapauksissa, joita valvontaviranomainen tutkii parhaillaan ja joista muutama on mainittu edellä, että kulloinkin valittu toimenpide oli Islannin valtion kannalta taloudellisesti vähiten rasittava vaihtoehto, jolla se pystyi täyttämään sitoumuksensa suojella sijoittajia täysimääräisesti.

| (153) | Edellä esitetyn perusteella valvontaviranomainen katsoo, että käyttöön otettu toimenpide on oikeudellisesti sitova, täsmällinen, ehdoton ja järkkymätön. Tämän perusteella valvontaviranomainen päättelee, että Islannin valtion ilmoitukset, joiden mukaan talletukset suojataan kokonaisuudessaan, sisältävät sitoumuksen ETA-sopimuksen 61 artiklassa tarkoitetusta valtiontuesta. |
| --- | --- |

(153)

Edellä esitetyn perusteella valvontaviranomainen katsoo, että käyttöön otettu toimenpide on oikeudellisesti sitova, täsmällinen, ehdoton ja järkkymätön. Tämän perusteella valvontaviranomainen päättelee, että Islannin valtion ilmoitukset, joiden mukaan talletukset suojataan kokonaisuudessaan, sisältävät sitoumuksen ETA-sopimuksen 61 artiklassa tarkoitetusta valtiontuesta.

1.2   Jonkin yrityksen tai tuotannonalan suosiminen

1.2.1   Etu

| (154) | Tukitoimenpiteillä on ensinnäkin annettava uudelle pankille etuja, joiden ansiosta se vapautuu kustannuksista, jotka tavallisesti maksetaan sen talousarviosta. Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetyn alustavan päätelmän mukaisesti valvontaviranomainen katsoo edelleen, että jokaisesta pääomasijoitustoimenpiteestä on etua Landsbankinnille, sillä pääoma ei olisi ollut pankin käytettävissä ilman valtion toimia. |
| --- | --- |

(154)

Tukitoimenpiteillä on ensinnäkin annettava uudelle pankille etuja, joiden ansiosta se vapautuu kustannuksista, jotka tavallisesti maksetaan sen talousarviosta. Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetyn alustavan päätelmän mukaisesti valvontaviranomainen katsoo edelleen, että jokaisesta pääomasijoitustoimenpiteestä on etua Landsbankinnille, sillä pääoma ei olisi ollut pankin käytettävissä ilman valtion toimia.

| (155) | Määritellessään, tuoko yritykseen tehtävä investointi, kuten pääomanlisäys, yritykselle etua, valvontaviranomainen soveltaa markkinataloussijoittajaperiaatetta ja arvioi, olisiko yksityinen sijoittaja, joka vastaa kooltaan julkista elintä ja joka toimii tavanomaisissa markkinaolosuhteissa, tehnyt tällaisen investoinnin (47). Sekä Euroopan komissio (lukuisissa tapauksissa ennen finanssikriisin puhkeamista) (48) että valvontaviranomainen (49) ovat katsoneet finanssikriisin alusta lähtien, että valtion toteuttamat pankkien pääomasijoitustoimenpiteet ovat valtiontukea, kun otetaan huomioon rahoitusmarkkinoilla vuoden 2008 syksystä vallinnut levottomuus ja epävarmuus. Tämä yleinen näkemys koskee etenkin Islannin rahoitusmarkkinoita vuosina 2008 ja 2009, jolloin koko järjestelmä romahti. Valvontaviranomainen katsoo siten, että pääomasijoitustoimenpiteillä annettiin etua Landsbankinnille (valtaosin yksityissektorin) velkojien mahdollisesta vähemmistöosakkuudesta riippumatta. Landsbankinnin pääomittamiseen osallistuvat yksityissektorilta ainoastaan vanhan pankin velkojat, joiden tavoitteena on yksinomaan minimoida omat tappiot (50). Lisäksi kun otetaan huomioon edellä kuvailtu ehdollista joukkovelkakirjaa koskeva mekanismi, niiden ei voida katsoa tehneen investointeja samoilla ehdoin kuin valtio. |
| --- | --- |

(155)

Määritellessään, tuoko yritykseen tehtävä investointi, kuten pääomanlisäys, yritykselle etua, valvontaviranomainen soveltaa markkinataloussijoittajaperiaatetta ja arvioi, olisiko yksityinen sijoittaja, joka vastaa kooltaan julkista elintä ja joka toimii tavanomaisissa markkinaolosuhteissa, tehnyt tällaisen investoinnin (47). Sekä Euroopan komissio (lukuisissa tapauksissa ennen finanssikriisin puhkeamista) (48) että valvontaviranomainen (49) ovat katsoneet finanssikriisin alusta lähtien, että valtion toteuttamat pankkien pääomasijoitustoimenpiteet ovat valtiontukea, kun otetaan huomioon rahoitusmarkkinoilla vuoden 2008 syksystä vallinnut levottomuus ja epävarmuus. Tämä yleinen näkemys koskee etenkin Islannin rahoitusmarkkinoita vuosina 2008 ja 2009, jolloin koko järjestelmä romahti. Valvontaviranomainen katsoo siten, että pääomasijoitustoimenpiteillä annettiin etua Landsbankinnille (valtaosin yksityissektorin) velkojien mahdollisesta vähemmistöosakkuudesta riippumatta. Landsbankinnin pääomittamiseen osallistuvat yksityissektorilta ainoastaan vanhan pankin velkojat, joiden tavoitteena on yksinomaan minimoida omat tappiot (50). Lisäksi kun otetaan huomioon edellä kuvailtu ehdollista joukkovelkakirjaa koskeva mekanismi, niiden ei voida katsoa tehneen investointeja samoilla ehdoin kuin valtio.

| (156) | Tarkasteltaessa Spkef-liiketoimea valvontaviranomainen panee merkille, että sen tarkoituksena oli antaa Landsbankinnille korvausta, joka vastaa vain siirrettyjen varojen ja velkojen määrää. Eron määrittämiseksi sovelletulla mekanismilla ja riippumattomalla sovittelulautakunnalla, jolla on lopullinen päätösvalta, varmistettiin menettelyn puolueettomuuden korkea taso. Valtio otti kuitenkin kaikilta osin vastuulleen sen riskin, että Spkef:n omaisuuserien arvo on pienempi kuin siirrettyjen talletusten arvo, ja sitoutui hyvittämään mahdolliset vajaukset. Tämän vuoksi Landsbankinnilla oli edellytykset hankkia liikearvoa ja uusia markkinaosuuksia ilman riskiä. Valvontaviranomaisen näkemyksen mukaan tämä tuo sille etua. |
| --- | --- |

(156)

Tarkasteltaessa Spkef-liiketoimea valvontaviranomainen panee merkille, että sen tarkoituksena oli antaa Landsbankinnille korvausta, joka vastaa vain siirrettyjen varojen ja velkojen määrää. Eron määrittämiseksi sovelletulla mekanismilla ja riippumattomalla sovittelulautakunnalla, jolla on lopullinen päätösvalta, varmistettiin menettelyn puolueettomuuden korkea taso. Valtio otti kuitenkin kaikilta osin vastuulleen sen riskin, että Spkef:n omaisuuserien arvo on pienempi kuin siirrettyjen talletusten arvo, ja sitoutui hyvittämään mahdolliset vajaukset. Tämän vuoksi Landsbankinnilla oli edellytykset hankkia liikearvoa ja uusia markkinaosuuksia ilman riskiä. Valvontaviranomaisen näkemyksen mukaan tämä tuo sille etua.

| (157) | Valvontaviranomaisen on arvioitava lopuksi myös sitä, onko lisätalletussuojasta etua Landsbankinnille ja ylipäätään Islannin pankeille. Valvontaviranomainen huomauttaa tältä osin, että kun Islannin viranomaiset ilmoittivat ensimmäisen kerran suojaavansa talletukset, ei ollut täysin selvää, miten suoja toimisi käytännössä ja etenkään mikä vaikutus tällaisella toimella olisi kaatuvaan pankkiin. Nyt on käynyt ilmi, ettei tällaisen pankin annettaisi kaatua, vaan Islannin valtio varmistaisi — esimerkiksi siirtämällä talletukset toiseen pankkiin ja korvaamalla omaisuuserien vajaukset — että talletukset voidaan maksaa kokonaisuudessaan ja että tallettajilla olisi oikeus talletuksiinsa täysimääräisinä. |
| --- | --- |

(157)

Valvontaviranomaisen on arvioitava lopuksi myös sitä, onko lisätalletussuojasta etua Landsbankinnille ja ylipäätään Islannin pankeille. Valvontaviranomainen huomauttaa tältä osin, että kun Islannin viranomaiset ilmoittivat ensimmäisen kerran suojaavansa talletukset, ei ollut täysin selvää, miten suoja toimisi käytännössä ja etenkään mikä vaikutus tällaisella toimella olisi kaatuvaan pankkiin. Nyt on käynyt ilmi, ettei tällaisen pankin annettaisi kaatua, vaan Islannin valtio varmistaisi — esimerkiksi siirtämällä talletukset toiseen pankkiin ja korvaamalla omaisuuserien vajaukset — että talletukset voidaan maksaa kokonaisuudessaan ja että tallettajilla olisi oikeus talletuksiinsa täysimääräisinä.

| (158) | Valvontaviranomainen katsoo, että on toissijaista, miten valtio toimisi todellisuudessa kotimaan talletusten rajoittamatonta suojaa koskevan sitoumuksen täyttämiseksi. Merkitystä on sillä, että se on sitoutunut ottamaan rajoittamattoman vastuun, jos jokin pankki ei pysty maksamaan talletuksia. |
| --- | --- |

(158)

Valvontaviranomainen katsoo, että on toissijaista, miten valtio toimisi todellisuudessa kotimaan talletusten rajoittamatonta suojaa koskevan sitoumuksen täyttämiseksi. Merkitystä on sillä, että se on sitoutunut ottamaan rajoittamattoman vastuun, jos jokin pankki ei pysty maksamaan talletuksia.

| (159) | Valvontaviranomainen katsoo, että tällainen rajoittamaton suoja on tuonut etua Landsbankinnille. Ensinnäkin se antaa arvokasta kilpailuetua — rajoittamattoman valtion suojan ja siten tärkeän turvaverkon — vaihtoehtoisiin sijoitusvaihtoehtoihin ja sijoittajiin nähden. Tätä on havainnollistettu talousasiain ministerin hiljattain julkaisemassa raportissa, jossa todetaan, että: ”Islannin rahoitusyritykset toimivat tällä hetkellä suojatussa ympäristössä, jossa pääomaliikkeitä rajoitetaan ja talletuksille annetaan yleinen suoja. Tällaisissa oloissa pankkitalletukset ovat käytännössä islantilaisten säästäjien ainoa turvallinen vaihtoehto” (51). |
| --- | --- |

(159)

Valvontaviranomainen katsoo, että tällainen rajoittamaton suoja on tuonut etua Landsbankinnille. Ensinnäkin se antaa arvokasta kilpailuetua — rajoittamattoman valtion suojan ja siten tärkeän turvaverkon — vaihtoehtoisiin sijoitusvaihtoehtoihin ja sijoittajiin nähden. Tätä on havainnollistettu talousasiain ministerin hiljattain julkaisemassa raportissa, jossa todetaan, että: ”Islannin rahoitusyritykset toimivat tällä hetkellä suojatussa ympäristössä, jossa pääomaliikkeitä rajoitetaan ja talletuksille annetaan yleinen suoja. Tällaisissa oloissa pankkitalletukset ovat käytännössä islantilaisten säästäjien ainoa turvallinen vaihtoehto” (51).

| (160) | Toiseksi vaikuttaa ilmeiseltä, että jos suojaa ei olisi annettu, Landsbankinn olisi kärsinyt todennäköisemmin talletuspaosta edeltäjänsä tavoin (52). Pankin olisi siten todennäköisesti pitänyt maksaa enemmän korkoa (riskin kompensoimiseksi), jotta se olisi voinut saada tai edes säilyttää saman määrän talletuksia. Valvontaviranomainen katsoo siten, että talletussuojasta on pankille etua. |
| --- | --- |

(160)

Toiseksi vaikuttaa ilmeiseltä, että jos suojaa ei olisi annettu, Landsbankinn olisi kärsinyt todennäköisemmin talletuspaosta edeltäjänsä tavoin (52). Pankin olisi siten todennäköisesti pitänyt maksaa enemmän korkoa (riskin kompensoimiseksi), jotta se olisi voinut saada tai edes säilyttää saman määrän talletuksia. Valvontaviranomainen katsoo siten, että talletussuojasta on pankille etua.

1.2.2   Valikoivuus

| (161) | Toiseksi tukitoimenpiteen on oltava valikoiva siinä mielessä, että se suosii ”jotakin yritystä tai tuotannonalaa”. Pääomasijoitustoimenpiteet ja Spkef-liiketoimi ovat valikoivia, sillä niistä on etua vain Landsbankinnille. |
| --- | --- |

(161)

Toiseksi tukitoimenpiteen on oltava valikoiva siinä mielessä, että se suosii ”jotakin yritystä tai tuotannonalaa”. Pääomasijoitustoimenpiteet ja Spkef-liiketoimi ovat valikoivia, sillä niistä on etua vain Landsbankinnille.

| (162) | Lisäksi koska valtiontuki voi olla valikoiva myös tilanteissa, joissa siitä on etua yhdelle tai useammalle talouden alalle mutta ei kaikille, valvontaviranomainen katsoo, että talletuksia koskeva valtionsuoja, josta on etua Islannin koko pankkialalle, on valikoiva. Tämä päätelmä perustuu myös edellä esitettyihin näkemyksiin, joiden mukaan pankkeja suositaan muihin sellaisiin yrityksiin nähden, jotka tarjoavat säästö- ja investointimahdollisuuksia. |
| --- | --- |

(162)

Lisäksi koska valtiontuki voi olla valikoiva myös tilanteissa, joissa siitä on etua yhdelle tai useammalle talouden alalle mutta ei kaikille, valvontaviranomainen katsoo, että talletuksia koskeva valtionsuoja, josta on etua Islannin koko pankkialalle, on valikoiva. Tämä päätelmä perustuu myös edellä esitettyihin näkemyksiin, joiden mukaan pankkeja suositaan muihin sellaisiin yrityksiin nähden, jotka tarjoavat säästö- ja investointimahdollisuuksia.

1.3   Kilpailun vääristyminen ja vaikutukset sopimuspuolten väliseen kauppaan

| (163) | Toimenpiteillä lujitetaan Landsbankinnin asemaa sen Islannissa ja muissa ETA-valtioissa sijaitseviin kilpailijoihin (tai mahdollisiin kilpailijoihin) nähden. Kuten edellä on esitetty, Landsbankinn toimii aktiivisesti rahoitusmarkkinoilla, jotka ovat avoimia kansainväliselle kilpailulle Euroopan talousalueella. Vaikka Islannin rahoitusmarkkinat ovat tällä hetkellä melko eristäytyneet etenkin pääomaliikkeiden rajoitusten vuoksi, rajat ylittävää kauppaa harjoitetaan edelleen (tai siihen edellytykset) ja kauppa lisääntyy heti, kun pääomaliikkeiden rajoitukset puretaan. Siksi on katsottava, että kaikki nyt tarkasteltavat toimenpiteet vääristävät kilpailua ja vaikuttavat ETA-sopimuksen sopimuspuolten väliseen kauppaan (53). |
| --- | --- |

(163)

Toimenpiteillä lujitetaan Landsbankinnin asemaa sen Islannissa ja muissa ETA-valtioissa sijaitseviin kilpailijoihin (tai mahdollisiin kilpailijoihin) nähden. Kuten edellä on esitetty, Landsbankinn toimii aktiivisesti rahoitusmarkkinoilla, jotka ovat avoimia kansainväliselle kilpailulle Euroopan talousalueella. Vaikka Islannin rahoitusmarkkinat ovat tällä hetkellä melko eristäytyneet etenkin pääomaliikkeiden rajoitusten vuoksi, rajat ylittävää kauppaa harjoitetaan edelleen (tai siihen edellytykset) ja kauppa lisääntyy heti, kun pääomaliikkeiden rajoitukset puretaan. Siksi on katsottava, että kaikki nyt tarkasteltavat toimenpiteet vääristävät kilpailua ja vaikuttavat ETA-sopimuksen sopimuspuolten väliseen kauppaan (53).

1.4   Päätelmät

| (164) | Valvontaviranomainen katsoo siten, että Islannin valtion toteuttamia toimenpiteitä uuden pankin pääomittamiseksi, talletussuojaa ja Spkef-liiketointa on pidettävä ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna valtiontukena. Valvontaviranomainen muistuttaa siitä, että se teki saman päätelmän SpSv:n pääomasijoitustoimenpiteiden osalta säästöpankkeihin liittyvissä päätöksissä. |
| --- | --- |

(164)

Valvontaviranomainen katsoo siten, että Islannin valtion toteuttamia toimenpiteitä uuden pankin pääomittamiseksi, talletussuojaa ja Spkef-liiketointa on pidettävä ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna valtiontukena. Valvontaviranomainen muistuttaa siitä, että se teki saman päätelmän SpSv:n pääomasijoitustoimenpiteiden osalta säästöpankkeihin liittyvissä päätöksissä.

2.   MENETTELYVAATIMUKSET

| (165) | Pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 3 kohdan mukaan ”EFTAn valvontaviranomaiselle on annettava tieto tuen myöntämistä koskevasta suunnitelmasta niin ajoissa, että se voi esittää huomautuksensa (...). Valtio, jota asia koskee, ei saa toteuttaa ehdottamiaan toimenpiteitä ennen kuin menettelyssä on annettu lopullinen päätös”. |
| --- | --- |

(165)

Pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 3 kohdan mukaan ”EFTAn valvontaviranomaiselle on annettava tieto tuen myöntämistä koskevasta suunnitelmasta niin ajoissa, että se voi esittää huomautuksensa (...). Valtio, jota asia koskee, ei saa toteuttaa ehdottamiaan toimenpiteitä ennen kuin menettelyssä on annettu lopullinen päätös”.

| (166) | Islannin viranomaiset eivät ilmoittaneet valvontaviranomaiselle menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen kattamista tukitoimenpiteistä ennen niiden täytäntöönpanoa. Tämä koskee myös Spkef-säästöpankin liiketoimea. Valvontaviranomainen katsoo siten, että Islannin viranomaiset eivät ole noudattaneet pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 3 kohdan mukaisia sitoumuksiaan. Siksi tukitoimenpiteiden hyväksyminen oli laitonta. |
| --- | --- |

(166)

Islannin viranomaiset eivät ilmoittaneet valvontaviranomaiselle menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen kattamista tukitoimenpiteistä ennen niiden täytäntöönpanoa. Tämä koskee myös Spkef-säästöpankin liiketoimea. Valvontaviranomainen katsoo siten, että Islannin viranomaiset eivät ole noudattaneet pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 3 kohdan mukaisia sitoumuksiaan. Siksi tukitoimenpiteiden hyväksyminen oli laitonta.

3.   TUEN SÄÄNTÖJENMUKAISUUS

| (167) | Valvontaviranomainen esittää alustavana huomautuksena, että vaikka Landsbankinn on uusi oikeushenkilö, joka perustettiin vuonna 2008, se on — kotimaan toimintojen näkökulmasta — selvästi Landsbankin taloudellinen seuraaja siinä mielessä, että näiden kahden yrityksen välillä on taloudellinen jatkuvuus. Islannin viranomaiset ovat selventäneet, että vanhan ja uuden pankin nimien samankaltaisuudella on tarkoitus mahdollistaa se, että Landsbankinn voi hyödyntää sitä liikearvoa, joka Landsbankin nimellä on edelleen Islannissa. Koska Landsbankinnin vuoden 2008 syksystä lähtien toteuttamat taloudelliset toimet eivät olisi voineet jatkua ilman tukea, valvontaviranomainen pitää pankkia vaikeuksissa olevana yrityksenä. |
| --- | --- |

(167)

Valvontaviranomainen esittää alustavana huomautuksena, että vaikka Landsbankinn on uusi oikeushenkilö, joka perustettiin vuonna 2008, se on — kotimaan toimintojen näkökulmasta — selvästi Landsbankin taloudellinen seuraaja siinä mielessä, että näiden kahden yrityksen välillä on taloudellinen jatkuvuus. Islannin viranomaiset ovat selventäneet, että vanhan ja uuden pankin nimien samankaltaisuudella on tarkoitus mahdollistaa se, että Landsbankinn voi hyödyntää sitä liikearvoa, joka Landsbankin nimellä on edelleen Islannissa. Koska Landsbankinnin vuoden 2008 syksystä lähtien toteuttamat taloudelliset toimet eivät olisi voineet jatkua ilman tukea, valvontaviranomainen pitää pankkia vaikeuksissa olevana yrityksenä.

| (168) | Lisäksi arvioitavana olevat toimenpiteet ovat samanaikaisesti pelastamis- ja rakenneuudistustoimenpiteitä. Kuten menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä todetaan, valvontaviranomainen olisi todennäköisesti hyväksynyt toimenpiteet väliaikaisesti sääntöjenmukaisiksi pelastamistoimenpiteiksi, jos niistä olisi ilmoitettu ennen niiden täytäntöönpanoa, ja sen jälkeen esittänyt niistä lopullisen näkemyksensä rakenneuudistussuunnitelman pohjalta. Koska ilmoitusta ei kuitenkaan toimitettu oikea-aikaisesti, valvontaviranomainen aloitti muodollisen tutkintamenettelyn ja pyysi toimittamaan rakenneuudistussuunnitelman. Kuten edellä on esitetty, näiden toimenpiteiden lopullinen sääntöjenmukaisuus määräytyy sen perusteella, täyttääkö rakenneuudistussuunnitelma valvontaviranomaisen vahvistamat, vaikeuksissa olevien yritysten valtiontukea koskevien suuntaviivojen vaatimukset. |
| --- | --- |

(168)

Lisäksi arvioitavana olevat toimenpiteet ovat samanaikaisesti pelastamis- ja rakenneuudistustoimenpiteitä. Kuten menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä todetaan, valvontaviranomainen olisi todennäköisesti hyväksynyt toimenpiteet väliaikaisesti sääntöjenmukaisiksi pelastamistoimenpiteiksi, jos niistä olisi ilmoitettu ennen niiden täytäntöönpanoa, ja sen jälkeen esittänyt niistä lopullisen näkemyksensä rakenneuudistussuunnitelman pohjalta. Koska ilmoitusta ei kuitenkaan toimitettu oikea-aikaisesti, valvontaviranomainen aloitti muodollisen tutkintamenettelyn ja pyysi toimittamaan rakenneuudistussuunnitelman. Kuten edellä on esitetty, näiden toimenpiteiden lopullinen sääntöjenmukaisuus määräytyy sen perusteella, täyttääkö rakenneuudistussuunnitelma valvontaviranomaisen vahvistamat, vaikeuksissa olevien yritysten valtiontukea koskevien suuntaviivojen vaatimukset.

3.1   Sääntöjenmukaisuuden arvioinnin oikeusperusta: ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohta ja valvontaviranomaisen rakenneuudistustoimenpiteitä koskevat suuntaviivat

| (169) | Vaikka vaikeuksissa oleville yrityksille annettavaa valtiontukea arvioidaan yleensä ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella, sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdassa sallitaan valtiontuki ”EY:n jäsenvaltion tai EFTA-valtion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseksi”. Kuten todetaan pankkisuuntaviivojen (54) 8 kohdassa, valvontaviranomainen vahvistaa oikeuskäytännön ja komission päätöksentekokäytännön mukaisesti, että ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohta edellyttää, että EFTA-valtion taloudessa olevaa vakavaa häiriötä tulkitaan suppeasti. |
| --- | --- |

(169)

Vaikka vaikeuksissa oleville yrityksille annettavaa valtiontukea arvioidaan yleensä ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella, sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdassa sallitaan valtiontuki ”EY:n jäsenvaltion tai EFTA-valtion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseksi”. Kuten todetaan pankkisuuntaviivojen (54) 8 kohdassa, valvontaviranomainen vahvistaa oikeuskäytännön ja komission päätöksentekokäytännön mukaisesti, että ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohta edellyttää, että EFTA-valtion taloudessa olevaa vakavaa häiriötä tulkitaan suppeasti.

| (170) | Kuten edellä on kuvailtu yksityiskohtaisesti, Islannin viranomaiset ovat todenneet, että Islannin rahoitusjärjestelmä ajautui lokakuussa 2008 systeemiseen kriisiin, joka johti sen suurten pankkien ja säästöpankkien kaatumiseen muutamien päivien aikana. Kaatuneiden rahoituslaitosten yhteenlaskettu markkinaosuus oli yli 90 prosenttia useimmilla Islannin rahoitusmarkkinasegmenteillä. Vaikeuksia lisäsi luottamuksen romahtaminen maan valuuttaan. Islannin reaalitalous on kärsinyt vakavasti finanssikriisistä. Kriisin alkamisesta on kulunut yli kolme vuotta, mutta Islannin rahoitusjärjestelmä on edelleen haavoittuva. Vaikka tilanne on helpottunut merkittävästi vuodesta 2008, on ilmeistä, että kun toimenpiteet toteutettiin, niillä oli tarkoitus korjata vakava häiriö Islannin taloudessa. |
| --- | --- |

(170)

Kuten edellä on kuvailtu yksityiskohtaisesti, Islannin viranomaiset ovat todenneet, että Islannin rahoitusjärjestelmä ajautui lokakuussa 2008 systeemiseen kriisiin, joka johti sen suurten pankkien ja säästöpankkien kaatumiseen muutamien päivien aikana. Kaatuneiden rahoituslaitosten yhteenlaskettu markkinaosuus oli yli 90 prosenttia useimmilla Islannin rahoitusmarkkinasegmenteillä. Vaikeuksia lisäsi luottamuksen romahtaminen maan valuuttaan. Islannin reaalitalous on kärsinyt vakavasti finanssikriisistä. Kriisin alkamisesta on kulunut yli kolme vuotta, mutta Islannin rahoitusjärjestelmä on edelleen haavoittuva. Vaikka tilanne on helpottunut merkittävästi vuodesta 2008, on ilmeistä, että kun toimenpiteet toteutettiin, niillä oli tarkoitus korjata vakava häiriö Islannin taloudessa.

| (171) | ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohtaa sovelletaan siten tähän tapaukseen. |
| --- | --- |

(171)

ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohtaa sovelletaan siten tähän tapaukseen.

Rakenneuudistustoimenpiteitä koskevan tiedonannon soveltaminen

| (172) | Valvontaviranomaisen valtiontuen suuntaviivoissa elinkelpoisuuden palauttamisesta ja rahoitusalalla tämänhetkisessä kriisissä toteutettujen rakenneuudistustoimenpiteiden arvioinnista valtiontukisääntöjen perusteella (55) (rakenneuudistustoimenpiteitä koskevat suuntaviivat) esitetään rahoituslaitosten rakenneuudistukseen tämänhetkisessä kriisissä sovellettavat valtiontukisäännöt. Rakenneuudistustoimenpiteitä koskevien suuntaviivojen mukaan tämänhetkisessä finanssikriisissä rahoituslaitoksen rakenneuudistuksen on täytettävä jäljempänä esitetyt vaatimukset, jotta se olisi ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukainen:






  i) | sen seurauksena pankin elinkelpoisuus palautetaan, |
| --- | --- | --- |

(172)

Valvontaviranomaisen valtiontuen suuntaviivoissa elinkelpoisuuden palauttamisesta ja rahoitusalalla tämänhetkisessä kriisissä toteutettujen rakenneuudistustoimenpiteiden arvioinnista valtiontukisääntöjen perusteella (55) (rakenneuudistustoimenpiteitä koskevat suuntaviivat) esitetään rahoituslaitosten rakenneuudistukseen tämänhetkisessä kriisissä sovellettavat valtiontukisäännöt. Rakenneuudistustoimenpiteitä koskevien suuntaviivojen mukaan tämänhetkisessä finanssikriisissä rahoituslaitoksen rakenneuudistuksen on täytettävä jäljempänä esitetyt vaatimukset, jotta se olisi ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukainen:

i)

sen seurauksena pankin elinkelpoisuus palautetaan,

| ii) | tuensaajan oma osallistuminen on riittävää (vastuunjako), |
| --- | --- |

ii)

tuensaajan oma osallistuminen on riittävää (vastuunjako),

| iii) | se sisältää riittävästi toimenpiteitä, joilla rajoitetaan kilpailun vääristymistä. |
| --- | --- |

iii)

se sisältää riittävästi toimenpiteitä, joilla rajoitetaan kilpailun vääristymistä.

| (173) | Valvontaviranomainen arvioi siten jäljempänä Landsbankinnia koskevan rakenneuudistussuunnitelman pohjalta, täyttyvätkö nämä vaatimukset ja ovatko edellä kuvaillut tukitoimenpiteet vaatimustenmukaista rakenneuudistustukea. |
| --- | --- |

(173)

Valvontaviranomainen arvioi siten jäljempänä Landsbankinnia koskevan rakenneuudistussuunnitelman pohjalta, täyttyvätkö nämä vaatimukset ja ovatko edellä kuvaillut tukitoimenpiteet vaatimustenmukaista rakenneuudistustukea.

3.2   Elinkelpoisuuden palauttaminen

| (174) | Tällaisen tuen ensisijaisena tavoitteena on rakenneuudistustuen saajan pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen, ja tuen sääntöjenmukaisuuden määrittämisessä yksi tärkeä näkökohta on sen arvioiminen, saavutetaanko tämä rakenneuudistustuella. |
| --- | --- |

(174)

Tällaisen tuen ensisijaisena tavoitteena on rakenneuudistustuen saajan pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen, ja tuen sääntöjenmukaisuuden määrittämisessä yksi tärkeä näkökohta on sen arvioiminen, saavutetaanko tämä rakenneuudistustuella.

| (175) | Kuten edellä esitetään, vuoden 2008 syksyllä alkanut Islannin talouden myllerrys, pääomaliikkeiden rajoitusten kaltaiset epätavalliset toimenpiteet, sääntely-ympäristön kehittyminen ja makrotaloudellinen näkymä, joka on edelleen jokseenkin epävarma, tekevät elinkelpoisen pankkitoiminnan harjoittamisen ja sen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden varmistamisen haastavaksi. Valvontaviranomainen korostaa heti alkuun, että tämä näkökulma on pidettävä mielessä jäljempänä esitetyssä arvioinnissa. |
| --- | --- |

(175)

Kuten edellä esitetään, vuoden 2008 syksyllä alkanut Islannin talouden myllerrys, pääomaliikkeiden rajoitusten kaltaiset epätavalliset toimenpiteet, sääntely-ympäristön kehittyminen ja makrotaloudellinen näkymä, joka on edelleen jokseenkin epävarma, tekevät elinkelpoisen pankkitoiminnan harjoittamisen ja sen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden varmistamisen haastavaksi. Valvontaviranomainen korostaa heti alkuun, että tämä näkökulma on pidettävä mielessä jäljempänä esitetyssä arvioinnissa.

| (176) | Rakenneuudistusta koskevien suuntaviivojen 2 jaksossa todetaan, että ETA-valtion on esitettävä kattava ja yksityiskohtainen rakenneuudistussuunnitelma, joka sisältää täydelliset tiedot liiketoimintamallista ja jolla palautetaan pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuus. Rakenneuudistusta koskevien suuntaviivojen 10 kohdassa vaaditaan, että rakenneuudistussuunnitelmassa on määritettävä pankin vaikeuksien syyt ja pankin omat heikkoudet sekä selostettava, miten ehdotetuilla rakenneuudistustoimenpiteillä ratkaistaan pankin ongelmat. |
| --- | --- |

(176)

Rakenneuudistusta koskevien suuntaviivojen 2 jaksossa todetaan, että ETA-valtion on esitettävä kattava ja yksityiskohtainen rakenneuudistussuunnitelma, joka sisältää täydelliset tiedot liiketoimintamallista ja jolla palautetaan pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuus. Rakenneuudistusta koskevien suuntaviivojen 10 kohdassa vaaditaan, että rakenneuudistussuunnitelmassa on määritettävä pankin vaikeuksien syyt ja pankin omat heikkoudet sekä selostettava, miten ehdotetuilla rakenneuudistustoimenpiteillä ratkaistaan pankin ongelmat.

| (177) | Edellä kuvaillut Landsbankin vaikeuksien syyt on mainittu sekä rakenneuudistussuunnitelmassa että erityisen tutkintakomission raportissa. Pankki korostaa lisäksi, että etenkin puutteellinen riskinhallinta, liiallinen riskinottohalukkuus, omistajien ja suurten lainanottajien liian läheinen sidos, liian suuri kasvu liian lyhyessä ajassa, kokemattomuus maailmanlaajuisista markkinoista, väljät lainanantosäännöt, sisäisten tarkastusten ja sisäisen valvonnan puute sekä puutteellinen yrityskulttuuri ja -strategia johtivat pankin kaatumiseen. Pankki turvautui myös voimakkaasti lyhyen aikavälin tukkurahoitukseen, ja sen oli saatava suuria talletuksia ulkomailta toimintojensa rahoittamiseksi. Tämä lisäsi entisestään valuuttaepätasapainoa. |
| --- | --- |

(177)

Edellä kuvaillut Landsbankin vaikeuksien syyt on mainittu sekä rakenneuudistussuunnitelmassa että erityisen tutkintakomission raportissa. Pankki korostaa lisäksi, että etenkin puutteellinen riskinhallinta, liiallinen riskinottohalukkuus, omistajien ja suurten lainanottajien liian läheinen sidos, liian suuri kasvu liian lyhyessä ajassa, kokemattomuus maailmanlaajuisista markkinoista, väljät lainanantosäännöt, sisäisten tarkastusten ja sisäisen valvonnan puute sekä puutteellinen yrityskulttuuri ja -strategia johtivat pankin kaatumiseen. Pankki turvautui myös voimakkaasti lyhyen aikavälin tukkurahoitukseen, ja sen oli saatava suuria talletuksia ulkomailta toimintojensa rahoittamiseksi. Tämä lisäsi entisestään valuuttaepätasapainoa.

Lakisääteiset elinkelpoisuuden palauttamistoimenpiteet

| (178) | Valvontaviranomainen katsoo, että Landsbankin kaatuminen ja Islannin rahoitusalan romahtaminen johtui myös muutamasta muusta Islannille ominaisesta tekijästä, jotka liittyvät sen pieneen kokoon ja tutkintakomitean korostamiin puutteisiin sääntelyssä ja valvonnassa. Muiden islantilaisten pankkien tavoin myös Landsbankinnin pitkän aikavälin elinkelpoisuus määräytyy siten myös sen perusteella, onko tällaiset valvontaan ja sääntelyyn liittyvät puutteet korjattu. |
| --- | --- |

(178)

Valvontaviranomainen katsoo, että Landsbankin kaatuminen ja Islannin rahoitusalan romahtaminen johtui myös muutamasta muusta Islannille ominaisesta tekijästä, jotka liittyvät sen pieneen kokoon ja tutkintakomitean korostamiin puutteisiin sääntelyssä ja valvonnassa. Muiden islantilaisten pankkien tavoin myös Landsbankinnin pitkän aikavälin elinkelpoisuus määräytyy siten myös sen perusteella, onko tällaiset valvontaan ja sääntelyyn liittyvät puutteet korjattu.

| (179) | Valvontaviranomainen on tältä osin tyytyväinen Islannin viranomaisten sääntely- ja valvontakehykseen tekemiin muutoksiin, jotka on esitetty liitteessä. |
| --- | --- |

(179)

Valvontaviranomainen on tältä osin tyytyväinen Islannin viranomaisten sääntely- ja valvontakehykseen tekemiin muutoksiin, jotka on esitetty liitteessä.

| (180) | Ensinnäkin FME:n valtaa ja toimivaltuuksia on lisätty, muun muassa antamalla sille uusia velvoitteita suurten yksittäisten vastuiden ja niihin liittyvien riskien alalla, ja valvontaviranomainen katsoo, että tällä puututaan yhteen rahoitusalan romahdukseen johtaneista tekijöistä. |
| --- | --- |

(180)

Ensinnäkin FME:n valtaa ja toimivaltuuksia on lisätty, muun muassa antamalla sille uusia velvoitteita suurten yksittäisten vastuiden ja niihin liittyvien riskien alalla, ja valvontaviranomainen katsoo, että tällä puututaan yhteen rahoitusalan romahdukseen johtaneista tekijöistä.

| (181) | Toiseksi vakavaraisuussuhdetta koskevilla väliaikaisilla tiukoilla vaatimuksilla ja muutamilla vakuuksien käyttöä koskevilla säännöillä, etenkin kiellolla, joka koskee lainan myöntämistä omiin osuuksiin perustuvaa vakuutta vastaan, pyritään varmistamaan, etteivät islantilaiset pankit, joilla on heikko pääomatilanne, voi harjoittaa toimintaa. Valvontaviranomainen katsoo, että näillä toimenpiteillä edistetään islantilaisten pankkien kestokykyä. |
| --- | --- |

(181)

Toiseksi vakavaraisuussuhdetta koskevilla väliaikaisilla tiukoilla vaatimuksilla ja muutamilla vakuuksien käyttöä koskevilla säännöillä, etenkin kiellolla, joka koskee lainan myöntämistä omiin osuuksiin perustuvaa vakuutta vastaan, pyritään varmistamaan, etteivät islantilaiset pankit, joilla on heikko pääomatilanne, voi harjoittaa toimintaa. Valvontaviranomainen katsoo, että näillä toimenpiteillä edistetään islantilaisten pankkien kestokykyä.

| (182) | Kolmanneksi on toteutettu useita toimenpiteitä, jotka liittyvät johtajien ja johtokunnan jäsenten kelpoisuuteen ja heidän palkkioihinsa. Lisäksi etuyhteydessä oleville osapuolille (kuten omistajille) annettaviin lainoihin sovellettavia sääntöjä on tiukennettu, ja FME voi nyt kieltää pankeilta tietyt toiminnot. Myös ulkoisia ja sisäisiä kirjanpitosääntöjä on muutettu. Esimerkiksi aikaa, jonka ulkoinen kirjanpitäjä voi työskennellä samalle pankille, on lyhennetty. Valvontaviranomainen panee tyytyväisenä merkille, että toimenpiteillä pyritään estämään tapahtumien toistuminen omistajien ja johdon tasolla. Toimenpiteillä parannetaan myös riskien ulkoista seurantaa, ja niiden ansiosta vähennetään pankkien elinkelpoisuuden uhkia. |
| --- | --- |

(182)

Kolmanneksi on toteutettu useita toimenpiteitä, jotka liittyvät johtajien ja johtokunnan jäsenten kelpoisuuteen ja heidän palkkioihinsa. Lisäksi etuyhteydessä oleville osapuolille (kuten omistajille) annettaviin lainoihin sovellettavia sääntöjä on tiukennettu, ja FME voi nyt kieltää pankeilta tietyt toiminnot. Myös ulkoisia ja sisäisiä kirjanpitosääntöjä on muutettu. Esimerkiksi aikaa, jonka ulkoinen kirjanpitäjä voi työskennellä samalle pankille, on lyhennetty. Valvontaviranomainen panee tyytyväisenä merkille, että toimenpiteillä pyritään estämään tapahtumien toistuminen omistajien ja johdon tasolla. Toimenpiteillä parannetaan myös riskien ulkoista seurantaa, ja niiden ansiosta vähennetään pankkien elinkelpoisuuden uhkia.

| (183) | Neljänneksi edellä mainittuun FME:lle annettuun mahdollisuuteen rajoittaa pankkien toimintoja on Islannin viranomaisten mukaan vaikuttanut islantilaisten liikepankkien mittava talletusten vastaanotto ennen kriisiä. Lisäksi valvontaviranomainen katsoo, että myös maksuvalmiutta ja valuuttatasapainoa koskevilla uusilla säännöillä (56) rajoitetaan pankkien mahdollisuutta houkutella kohtuuttoman suuria ulkomaisia talletuksia, jos ne tekevät pankin toiminnasta epävakaan ja haavoittuvan valuuttakurssiin ja likviditeettiin liittyville riskeille. Valvontaviranomainen on tyytyväinen siihen, että Islannin viranomaiset ovat ryhtyneet toimiin korjatakseen tämän sääntelyyn liittyvän puutteen. |
| --- | --- |

(183)

Neljänneksi edellä mainittuun FME:lle annettuun mahdollisuuteen rajoittaa pankkien toimintoja on Islannin viranomaisten mukaan vaikuttanut islantilaisten liikepankkien mittava talletusten vastaanotto ennen kriisiä. Lisäksi valvontaviranomainen katsoo, että myös maksuvalmiutta ja valuuttatasapainoa koskevilla uusilla säännöillä (56) rajoitetaan pankkien mahdollisuutta houkutella kohtuuttoman suuria ulkomaisia talletuksia, jos ne tekevät pankin toiminnasta epävakaan ja haavoittuvan valuuttakurssiin ja likviditeettiin liittyville riskeille. Valvontaviranomainen on tyytyväinen siihen, että Islannin viranomaiset ovat ryhtyneet toimiin korjatakseen tämän sääntelyyn liittyvän puutteen.

Landsbankinnin rakenneuudistussuunnitelma

| (184) | Landsbankinnin rakenneuudistussuunnitelmasta ja sen toteuttamista toimenpiteistä voidaan todeta, että se on muuttanut pankkimalliaan perinteisemmäksi ja keskittynyt perusosaamiseensa kotimaan vähittäis- ja yrityspankkimarkkinoilla. Se aikoo rahoittaa toimintansa ensisijaisesti kotimaan asiakastalletuksilla. |
| --- | --- |

(184)

Landsbankinnin rakenneuudistussuunnitelmasta ja sen toteuttamista toimenpiteistä voidaan todeta, että se on muuttanut pankkimalliaan perinteisemmäksi ja keskittynyt perusosaamiseensa kotimaan vähittäis- ja yrityspankkimarkkinoilla. Se aikoo rahoittaa toimintansa ensisijaisesti kotimaan asiakastalletuksilla.

| (185) | Kuten edellä on esitetty, Landsbankinn oli — sen edeltäjään verrattuna — perustamisestaan lähtien selvästi vähemmän velkaantunut. Koska valtaosa tukkumarkkinoiden veloista säilyi Landsbankin pesässä, rakenneuudistussuunnitelman mukaan sen ei tarvitse turvautua jälleenrahoituksessa kattamattomien joukkovelkakirjojen liikkeeseen laskuun kansainvälisillä markkinoilla, mikä olisi nykytilanteessa todennäköisesti haastavaa. |
| --- | --- |

(185)

Kuten edellä on esitetty, Landsbankinn oli — sen edeltäjään verrattuna — perustamisestaan lähtien selvästi vähemmän velkaantunut. Koska valtaosa tukkumarkkinoiden veloista säilyi Landsbankin pesässä, rakenneuudistussuunnitelman mukaan sen ei tarvitse turvautua jälleenrahoituksessa kattamattomien joukkovelkakirjojen liikkeeseen laskuun kansainvälisillä markkinoilla, mikä olisi nykytilanteessa todennäköisesti haastavaa.

| (186) | Turvautuminen jälleenrahoituksen tukkumarkkinoihin ja myöhemmin ulkomaisiin talletuksiin on osoittautunut yhdeksi tärkeäksi syyksi Landsbankin kaatumiselle. Landsbankinnin rahoitus on perustunut toistaiseksi suurelta osin talletuksiin ja omaan pääomaan (yli 70 prosenttia), ja rakenneuudistussuunnitelmassa talletusten osuuden kokonaisveloista ennakoidaan kasvavan hieman. Rakenneuudistussuunnitelmasta käy ilmi, ettei rakenneuudistusvaiheen aikana synny merkittäviä jälleenrahoitustarpeita [...], ja valvontaviranomainen panee tyytyväisenä merkille, etteivät rahoitusennusteen perustana olevat olettamukset liity onnistuneeseen paluuseen vakuudettomien joukkovelkakirjojen kansainvälisille markkinoille eikä vähemmän haastavaan vakuudellisten joukkovelkakirjojen liikkeeseenlaskuun. |
| --- | --- |

(186)

Turvautuminen jälleenrahoituksen tukkumarkkinoihin ja myöhemmin ulkomaisiin talletuksiin on osoittautunut yhdeksi tärkeäksi syyksi Landsbankin kaatumiselle. Landsbankinnin rahoitus on perustunut toistaiseksi suurelta osin talletuksiin ja omaan pääomaan (yli 70 prosenttia), ja rakenneuudistussuunnitelmassa talletusten osuuden kokonaisveloista ennakoidaan kasvavan hieman. Rakenneuudistussuunnitelmasta käy ilmi, ettei rakenneuudistusvaiheen aikana synny merkittäviä jälleenrahoitustarpeita [...], ja valvontaviranomainen panee tyytyväisenä merkille, etteivät rahoitusennusteen perustana olevat olettamukset liity onnistuneeseen paluuseen vakuudettomien joukkovelkakirjojen kansainvälisille markkinoille eikä vähemmän haastavaan vakuudellisten joukkovelkakirjojen liikkeeseenlaskuun.

| (187) | Tarkasteltaessa edellä mainittua mahdollisuutta laskea menestyksekkäästi liikkeeseen vakuudettomia joukkovelkakirjoja pankki toteaa, etteivät sijoittajat ole tällä hetkellä kiinnostuneita tällaisista velkakirjoista, mutta kysyntä voi piristyä uudelleen, kun rajoittamaton talletussuoja — etenkin talletusten etusija-asema — poistetaan, sillä se heikentää tällä hetkellä muiden velkamuotojen houkuttelevuutta. |
| --- | --- |

(187)

Tarkasteltaessa edellä mainittua mahdollisuutta laskea menestyksekkäästi liikkeeseen vakuudettomia joukkovelkakirjoja pankki toteaa, etteivät sijoittajat ole tällä hetkellä kiinnostuneita tällaisista velkakirjoista, mutta kysyntä voi piristyä uudelleen, kun rajoittamaton talletussuoja — etenkin talletusten etusija-asema — poistetaan, sillä se heikentää tällä hetkellä muiden velkamuotojen houkuttelevuutta.

| (188) | Valvontaviranomainen katsoo Islannin viranomaisten toimittamien tietojen perusteella, että pankin rahoitustilanne vaikuttaa terveeltä ennen rakenneuudistusvaiheen loppua. Kun otetaan huomioon epävarmuudet, jotka liittyvät talletussuojaan ja pääomaliikkeiden rajoituksiin sekä (valtion) velkamarkkinoiden kehittymiseen tulevaisuudessa, se ei pysty päättelemään, toteutuuko Landsbankinnin pitkän aikavälin rahoitusstrategia suunnitellusti tulevaisuudessa. Vakaiden rahoitusnäkymien perusteella ja etenkin koska rakenneuudistusvaiheen rahoitus on voimakkaasti riippuvainen talletuksista ja omasta pääomasta ja koska tämäntyyppisten velkojen osuus taseessa on suuri, valvontaviranomainen katsoo, että pienet mukautukset, jotka on ehkä tehtävä rahoitusstrategiaan, eivät uhkaa pankin elinkelpoisuutta. |
| --- | --- |

(188)

Valvontaviranomainen katsoo Islannin viranomaisten toimittamien tietojen perusteella, että pankin rahoitustilanne vaikuttaa terveeltä ennen rakenneuudistusvaiheen loppua. Kun otetaan huomioon epävarmuudet, jotka liittyvät talletussuojaan ja pääomaliikkeiden rajoituksiin sekä (valtion) velkamarkkinoiden kehittymiseen tulevaisuudessa, se ei pysty päättelemään, toteutuuko Landsbankinnin pitkän aikavälin rahoitusstrategia suunnitellusti tulevaisuudessa. Vakaiden rahoitusnäkymien perusteella ja etenkin koska rakenneuudistusvaiheen rahoitus on voimakkaasti riippuvainen talletuksista ja omasta pääomasta ja koska tämäntyyppisten velkojen osuus taseessa on suuri, valvontaviranomainen katsoo, että pienet mukautukset, jotka on ehkä tehtävä rahoitusstrategiaan, eivät uhkaa pankin elinkelpoisuutta.

| (189) | Tarkasteltaessa taseen vastaavaa-puolta myös riskialttiit kansainväliset saamiset säilyivät valtaosin Landsbankin pesässä. Tämän seurauksena tase on pienentynyt keskimäärin 75 prosenttia. Landsbankin liiketoimintamallin yksi suuri heikkous — riippuvuus riskialttiista kansainvälisistä saamisista ja etenkin voimakas riippuvuus investointipankkitoiminnan voitoista (43 prosenttia kriisiä edeltäneistä voitoista) ilman asianmukaista riskienarviointia ja markkinatuntemusta — on siten korjattu. Valvontaviranomainen on tyytyväinen siihen, että rakenneuudistussuunnitelman mukaan pankki ei osallistu vastaavanlaisiin liiketoimiin tulevaisuudessa vaan keskittyy perinteiseen perusliiketoimintaansa. |
| --- | --- |

(189)

Tarkasteltaessa taseen vastaavaa-puolta myös riskialttiit kansainväliset saamiset säilyivät valtaosin Landsbankin pesässä. Tämän seurauksena tase on pienentynyt keskimäärin 75 prosenttia. Landsbankin liiketoimintamallin yksi suuri heikkous — riippuvuus riskialttiista kansainvälisistä saamisista ja etenkin voimakas riippuvuus investointipankkitoiminnan voitoista (43 prosenttia kriisiä edeltäneistä voitoista) ilman asianmukaista riskienarviointia ja markkinatuntemusta — on siten korjattu. Valvontaviranomainen on tyytyväinen siihen, että rakenneuudistussuunnitelman mukaan pankki ei osallistu vastaavanlaisiin liiketoimiin tulevaisuudessa vaan keskittyy perinteiseen perusliiketoimintaansa.

| (190) | Pankki on kasvanut selvästi sen perustamisen jälkeen etenkin edellä kuvailtujen Spkef:n ja SpSv:n ostojen ansiosta. Rakenneuudistussuunnitelman mukaan tällä ei ole suurta vaikutusta Landsbankinnin liiketoimintamalliin, sillä SpKef:n ja SpSv:n kotimaiset varat olivat valtaosin samanluonteisia kuin Landsbankinnin salkussa. Valvontaviranomainen katsoo joka tapauksessa, että sovituilla luovutuksilla, joita tarkastellaan yksityiskohtaisemmin jäljempänä, helpotetaan Landsbankinnin keskittymistä sen perusliiketoimintaan. Sitoutuminen [...] konttorin sulkemiseen rakenneuudistusvaiheen aikana auttaa Landsbankinnia parantamaan tehokkuutta. |
| --- | --- |

(190)

Pankki on kasvanut selvästi sen perustamisen jälkeen etenkin edellä kuvailtujen Spkef:n ja SpSv:n ostojen ansiosta. Rakenneuudistussuunnitelman mukaan tällä ei ole suurta vaikutusta Landsbankinnin liiketoimintamalliin, sillä SpKef:n ja SpSv:n kotimaiset varat olivat valtaosin samanluonteisia kuin Landsbankinnin salkussa. Valvontaviranomainen katsoo joka tapauksessa, että sovituilla luovutuksilla, joita tarkastellaan yksityiskohtaisemmin jäljempänä, helpotetaan Landsbankinnin keskittymistä sen perusliiketoimintaan. Sitoutuminen [...] konttorin sulkemiseen rakenneuudistusvaiheen aikana auttaa Landsbankinnia parantamaan tehokkuutta.

| (191) | Yksi pankin suurista haasteista on Landsbankilta siirrettyjen lainojen uudelleenjärjestely. Valvontaviranomainen panee tältä osin tyytyväisenä merkille, että rakenneuudistusmenettely on pankin ensisijainen painopiste, mistä ovat osoituksena pankin tekemät lukuisat yleiset ja räätälöidyt ehdotukset ylivelkaantuneille asiakkailleen. Se on myös perustanut rakenneuudistuksesta vastaavan yksikön, jossa on riittävästi henkilökuntaa. Vaikka menettely ei ole edennyt yhtä nopeasti kuin alkuun suunniteltiin, sillä on jo saatu paljon aikaan. Esimerkiksi 75 prosentille kaikista uudelleenjärjesteltävistä veloista oli tehty jonkinlainen velkakorjaus 30 päivään maaliskuuta 2012 mennessä. Islannin viranomaisten toimittamien lukujen mukaan selvä enemmistö velallisista pystyi hoitamaan velkansa uudelleenjärjestelyn jälkeen. |
| --- | --- |

(191)

Yksi pankin suurista haasteista on Landsbankilta siirrettyjen lainojen uudelleenjärjestely. Valvontaviranomainen panee tältä osin tyytyväisenä merkille, että rakenneuudistusmenettely on pankin ensisijainen painopiste, mistä ovat osoituksena pankin tekemät lukuisat yleiset ja räätälöidyt ehdotukset ylivelkaantuneille asiakkailleen. Se on myös perustanut rakenneuudistuksesta vastaavan yksikön, jossa on riittävästi henkilökuntaa. Vaikka menettely ei ole edennyt yhtä nopeasti kuin alkuun suunniteltiin, sillä on jo saatu paljon aikaan. Esimerkiksi 75 prosentille kaikista uudelleenjärjesteltävistä veloista oli tehty jonkinlainen velkakorjaus 30 päivään maaliskuuta 2012 mennessä. Islannin viranomaisten toimittamien lukujen mukaan selvä enemmistö velallisista pystyi hoitamaan velkansa uudelleenjärjestelyn jälkeen.

| (192) | Valvontaviranomainen katsoo tämän osoittavan, että Landsbankinnin rakenneuudistusmenetelmät ovat asianmukaisia ja että pankki on asettanut lainasalkkunsa uudelleenjärjestelyn ensisijaiseksi tavoitteekseen. Tähänastisen edistyksen perusteella vaikuttaa realistiselta, että pankki voi saavuttaa tavoitteensa ja saattaa päätökseen 92 prosenttia rakenneuudistuksesta (suhteessa kokonaisvelan määrään) vuoden 2012 loppuun mennessä. |
| --- | --- |

(192)

Valvontaviranomainen katsoo tämän osoittavan, että Landsbankinnin rakenneuudistusmenetelmät ovat asianmukaisia ja että pankki on asettanut lainasalkkunsa uudelleenjärjestelyn ensisijaiseksi tavoitteekseen. Tähänastisen edistyksen perusteella vaikuttaa realistiselta, että pankki voi saavuttaa tavoitteensa ja saattaa päätökseen 92 prosenttia rakenneuudistuksesta (suhteessa kokonaisvelan määrään) vuoden 2012 loppuun mennessä.

| (193) | Valvontaviranomainen on tyytyväinen myös siihen, että rakenneuudistussuunnitelmassa asiakaslainojen ennakoidaan kasvavan vain [...] prosenttia rakenneuudistusvaiheen aikana. Tämä vaikuttaa realistiselta nykyisessä talousympäristössä. Se katsoo myös, että oman pääoman ja pääomainstrumenttien merkityksen väheneminen ja etenkin sitoutuminen [...:n] myyntiin (ks. liite) pienentävät entisestään Landsbankinnin omaisuussalkun riskialttiutta. |
| --- | --- |

(193)

Valvontaviranomainen on tyytyväinen myös siihen, että rakenneuudistussuunnitelmassa asiakaslainojen ennakoidaan kasvavan vain [...] prosenttia rakenneuudistusvaiheen aikana. Tämä vaikuttaa realistiselta nykyisessä talousympäristössä. Se katsoo myös, että oman pääoman ja pääomainstrumenttien merkityksen väheneminen ja etenkin sitoutuminen [...:n] myyntiin (ks. liite) pienentävät entisestään Landsbankinnin omaisuussalkun riskialttiutta.

| (194) | Jollei Islannin tai muiden maiden makrotaloudellinen ympäristö kehity odottamattomaan suuntaan, on odotettavissa, että viimeistään rakenneuudistusvaiheen lopussa Landsbankinnilla on suhteellisen terve tase ja hyvin hoidetut lainasalkut. |
| --- | --- |

(194)

Jollei Islannin tai muiden maiden makrotaloudellinen ympäristö kehity odottamattomaan suuntaan, on odotettavissa, että viimeistään rakenneuudistusvaiheen lopussa Landsbankinnilla on suhteellisen terve tase ja hyvin hoidetut lainasalkut.

| (195) | Kuten edellä on todettu, Landsbankin heikko pääomapohja oli yksi sen kaatumiseen johtaneista tekijöistä. Landsbankinnin rakenneuudistussuunnitelman perusteella voidaan ennustaa, että pankki täyttää hyvin FME:n asettaman 16 prosentin vakavaraisuussuhdetta koskevan vähimmäisvaatimuksen koko rakenneuudistusvaiheen ajan. Suhdeluku ylittää selvästi myös tulevan Basel III -säännöstön vaatimuksen, joka on 10,5 prosenttia. Vakavaraisuussuhde ei putoa tämän korkean viitearvon alle edes Landsbankinnin suorittamissa riittävän vaativissa stressitesteissä, jotka täyttävät rakenneuudistustoimenpiteitä koskevissa suuntaviivoissa esitetyn vaatimuksen, jonka mukaan testauksessa olisi tarkasteltava myös ”stressitekijöiden yhdistelmiä ja maailmantalouden taantuman pitkittymisskenaariota” (ks. suuntaviivojen 13 kohta). Valvontaviranomaisen mielestä on järkevää ja myönteistä, että myös stressiskenaariossa, jolla on suurin vaikutus Landsbankinnin pääomapohjaan — millä tarkoitetaan etenkin euroalueen hajoamista — pankilla olisi ylimääräistä pääomaa [...] prosenttia. Landsbankinnilla olisi siten käytössään merkittävä puskuri, jonka avulla se voisi ratkaista odottamattomat vaikeudet edellä kuvaillussa toimintaympäristössä. |
| --- | --- |

(195)

Kuten edellä on todettu, Landsbankin heikko pääomapohja oli yksi sen kaatumiseen johtaneista tekijöistä. Landsbankinnin rakenneuudistussuunnitelman perusteella voidaan ennustaa, että pankki täyttää hyvin FME:n asettaman 16 prosentin vakavaraisuussuhdetta koskevan vähimmäisvaatimuksen koko rakenneuudistusvaiheen ajan. Suhdeluku ylittää selvästi myös tulevan Basel III -säännöstön vaatimuksen, joka on 10,5 prosenttia. Vakavaraisuussuhde ei putoa tämän korkean viitearvon alle edes Landsbankinnin suorittamissa riittävän vaativissa stressitesteissä, jotka täyttävät rakenneuudistustoimenpiteitä koskevissa suuntaviivoissa esitetyn vaatimuksen, jonka mukaan testauksessa olisi tarkasteltava myös ”stressitekijöiden yhdistelmiä ja maailmantalouden taantuman pitkittymisskenaariota” (ks. suuntaviivojen 13 kohta). Valvontaviranomaisen mielestä on järkevää ja myönteistä, että myös stressiskenaariossa, jolla on suurin vaikutus Landsbankinnin pääomapohjaan — millä tarkoitetaan etenkin euroalueen hajoamista — pankilla olisi ylimääräistä pääomaa [...] prosenttia. Landsbankinnilla olisi siten käytössään merkittävä puskuri, jonka avulla se voisi ratkaista odottamattomat vaikeudet edellä kuvaillussa toimintaympäristössä.

| (196) | Lisäksi Landsbankinnin vakavaraisuussuhde kasvaa edelleen vähitellen rakenneuudistusvaiheen aikana. Siksi valvontaviranomainen katsoo, että Landsbankinnin pääomarakenne tekee pankista riittävän selviytymiskykyisen. |
| --- | --- |

(196)

Lisäksi Landsbankinnin vakavaraisuussuhde kasvaa edelleen vähitellen rakenneuudistusvaiheen aikana. Siksi valvontaviranomainen katsoo, että Landsbankinnin pääomarakenne tekee pankista riittävän selviytymiskykyisen.

| (197) | Valvontaviranomainen toteaa, että pankin maksuvalmiustilanne vaikuttaa tällä hetkellä riittävän vakaalta, eikä ole mitään viitteitä siitä, että tilanne voisi heiketä merkittävästi rakenneuudistusvaiheen aikana. Valvontaviranomainen on tyytyväinen siihen, että pankki on jo alkanut mukauttaa maksuvalmiuspolitiikkaansa tulevan Basel III -vaatimuksen mukaiseksi. Sen mielestä pankin nykyistä maksuvalmiussuhdetta (LCR), joka on [...] prosenttia, voidaan pitää tyydyttävänä osoittimena etenkin 83 prosentin keskiarvoon nähden, joka saatiin kansainvälisen järjestelypankin (Bank for international settlements) yli 200 pankkia kattavassa tutkimuksessa (57). Lisäksi valvontaviranomainen katsoo pankin maksuvalmiussuhteen stressitestin osoittavan, että Landsbankinnin likviditeettitilanne on terve. |
| --- | --- |

(197)

Valvontaviranomainen toteaa, että pankin maksuvalmiustilanne vaikuttaa tällä hetkellä riittävän vakaalta, eikä ole mitään viitteitä siitä, että tilanne voisi heiketä merkittävästi rakenneuudistusvaiheen aikana. Valvontaviranomainen on tyytyväinen siihen, että pankki on jo alkanut mukauttaa maksuvalmiuspolitiikkaansa tulevan Basel III -vaatimuksen mukaiseksi. Sen mielestä pankin nykyistä maksuvalmiussuhdetta (LCR), joka on [...] prosenttia, voidaan pitää tyydyttävänä osoittimena etenkin 83 prosentin keskiarvoon nähden, joka saatiin kansainvälisen järjestelypankin (Bank for international settlements) yli 200 pankkia kattavassa tutkimuksessa (57). Lisäksi valvontaviranomainen katsoo pankin maksuvalmiussuhteen stressitestin osoittavan, että Landsbankinnin likviditeettitilanne on terve.

| (198) | Valvontaviranomainen on tyytyväinen myös Landsbankinnin yrityshallintoon tehtyihin muutoksiin ja ydinhenkilöstön korvaamiseen. Valvontaviranomainen katsoo, että myös edellä kuvaillulla riskinhallinnan vahvistamisella puututaan Landsbankinnin liiketoimintamallin yhteen heikkouteen ja sillä edistetään pankin toimintojen objektiivisempaa ja ammattimaisempaa riskienarviointia. |
| --- | --- |

(198)

Valvontaviranomainen on tyytyväinen myös Landsbankinnin yrityshallintoon tehtyihin muutoksiin ja ydinhenkilöstön korvaamiseen. Valvontaviranomainen katsoo, että myös edellä kuvaillulla riskinhallinnan vahvistamisella puututaan Landsbankinnin liiketoimintamallin yhteen heikkouteen ja sillä edistetään pankin toimintojen objektiivisempaa ja ammattimaisempaa riskienarviointia.

| (199) | Rakenneuudistustoimenpiteitä koskevissa suuntaviivoissa vahvistetaan myös, että rakenneuudistussuunnitelmassa olisi osoitettava, miten pankki aikoo palauttaa mahdollisimman nopeasti pitkän aikavälin elinkelpoisuutensa ilman valtiontukea. Pankin pitäisi etenkin pystyä keräämään omalle pääomalleen riittävää tuottoa ja samalla kattamaan tavanomaisen toimintansa kaikki kustannukset ja noudattamaan asiaa koskevia sääntelyvaatimuksia. Rakenneuudistustoimenpiteitä koskevien suuntaviivojen 13 kohdassa todetaan, että pitkän aikavälin elinkelpoisuus on saavutettu, kun pankki pystyy vastaamaan itse kaikista kustannuksistaan, myös poistoista ja rahoituskuluista, ja sen oman pääoman tuotto on pankin riskiprofiiliin nähden asianmukainen. |
| --- | --- |

(199)

Rakenneuudistustoimenpiteitä koskevissa suuntaviivoissa vahvistetaan myös, että rakenneuudistussuunnitelmassa olisi osoitettava, miten pankki aikoo palauttaa mahdollisimman nopeasti pitkän aikavälin elinkelpoisuutensa ilman valtiontukea. Pankin pitäisi etenkin pystyä keräämään omalle pääomalleen riittävää tuottoa ja samalla kattamaan tavanomaisen toimintansa kaikki kustannukset ja noudattamaan asiaa koskevia sääntelyvaatimuksia. Rakenneuudistustoimenpiteitä koskevien suuntaviivojen 13 kohdassa todetaan, että pitkän aikavälin elinkelpoisuus on saavutettu, kun pankki pystyy vastaamaan itse kaikista kustannuksistaan, myös poistoista ja rahoituskuluista, ja sen oman pääoman tuotto on pankin riskiprofiiliin nähden asianmukainen.

| (200) | Valvontaviranomainen muistuttaa tässä yhteydessä siitä, että Landsbankinnin taloudellinen ympäristö olisi haastava mille tahansa pankille. Lisäksi valvontaviranomainen toteaa, että jokaisen islantilaisen pankin on saavutettava haastava tasapaino kannattavuuden parantamisen ja turvallisen (eli korkean) pääomasuhteen säilyttämisen tavoitteiden välillä. Siksi valvontaviranomainen on tyytyväinen rakenneuudistussuunnitelman ennusteen mukaiseen kannattavuuteen, joka korkeasta pääomasuhteesta huolimatta on valtaosin riittävä koko rakenneuudistusvaiheen aikana. Oman pääoman tuotto (ROE) vaihtelee vuosina 2009–2014 [yli 5] prosentin ja [alle 15] prosentin välillä. |
| --- | --- |

(200)

Valvontaviranomainen muistuttaa tässä yhteydessä siitä, että Landsbankinnin taloudellinen ympäristö olisi haastava mille tahansa pankille. Lisäksi valvontaviranomainen toteaa, että jokaisen islantilaisen pankin on saavutettava haastava tasapaino kannattavuuden parantamisen ja turvallisen (eli korkean) pääomasuhteen säilyttämisen tavoitteiden välillä. Siksi valvontaviranomainen on tyytyväinen rakenneuudistussuunnitelman ennusteen mukaiseen kannattavuuteen, joka korkeasta pääomasuhteesta huolimatta on valtaosin riittävä koko rakenneuudistusvaiheen aikana. Oman pääoman tuotto (ROE) vaihtelee vuosina 2009–2014 [yli 5] prosentin ja [alle 15] prosentin välillä.

| (201) | Kuten edellä on kuvailtu, tämä vaihtelu johtuu myös satunnaisista tapahtumista, kuten Landsbankilta siirrettyjen varojen arvostusvoitoista. Myös kertaluonteiset tapahtumat, kuten yhtäältä odottamattoman menestyksekäs tytäryritysten myynti ja toisaalta korkeimman oikeuden hiljattain antamasta valuuttalainoja koskevasta tuomiosta johtuvat arvonalennukset, saattavat vaikuttaa vaihteluihin. Islannin viranomaisten toimittamasta laskelmasta, jossa tuloslaskelmasta on jätetty pois tällaiset satunnaiset erät, käy ilmi, että pankki on tehnyt vuodesta 2011 lähtien kohtuullisen tasaista voittoa. Edellä mainittu ISFIn raportti näyttää tukevan tätä päätelmää. Ei ole selvää, ilmentävätkö nämä laskelmat yksistään pankin peruskannattavuutta. Valvontaviranomainen panee kuitenkin merkille, että arvonalennuksen merkitys vähenee nopeasti rakenneuudistusvaiheen aikana ja että vuosien 2012–2014 rakenneuudistussuunnitelman perusteella pankki odottaa ”perusvoittojen” olevan noin [...]–[...] miljardia ISK vuodessa. |
| --- | --- |

(201)

Kuten edellä on kuvailtu, tämä vaihtelu johtuu myös satunnaisista tapahtumista, kuten Landsbankilta siirrettyjen varojen arvostusvoitoista. Myös kertaluonteiset tapahtumat, kuten yhtäältä odottamattoman menestyksekäs tytäryritysten myynti ja toisaalta korkeimman oikeuden hiljattain antamasta valuuttalainoja koskevasta tuomiosta johtuvat arvonalennukset, saattavat vaikuttaa vaihteluihin. Islannin viranomaisten toimittamasta laskelmasta, jossa tuloslaskelmasta on jätetty pois tällaiset satunnaiset erät, käy ilmi, että pankki on tehnyt vuodesta 2011 lähtien kohtuullisen tasaista voittoa. Edellä mainittu ISFIn raportti näyttää tukevan tätä päätelmää. Ei ole selvää, ilmentävätkö nämä laskelmat yksistään pankin peruskannattavuutta. Valvontaviranomainen panee kuitenkin merkille, että arvonalennuksen merkitys vähenee nopeasti rakenneuudistusvaiheen aikana ja että vuosien 2012–2014 rakenneuudistussuunnitelman perusteella pankki odottaa ”perusvoittojen” olevan noin [...]–[...] miljardia ISK vuodessa.

| (202) | Edellä on viitattu muutamiin rahoitussuunnittelun keskeisiin ja yksityiskohtaisiin näkökohtiin. Valvontaviranomainen katsoo, että nämä olettamukset ovat yleisesti riittävän harkittuja, kun pidetään mielessä haastava toimintaympäristö. Valvontaviranomainen huomauttaa korkomarginaalista, että vaikka se putoaisi odotetusti [...] prosenttiin, se olisi edelleen suhteellisen korkea kansainvälisessä vertailussa (58). Islannin viranomaisten mukaan marginaali on ollut keskimääräisesti samalla tasolla tai korkeampi viime vuosikymmenten ajan. Tämä johtuu muun muassa Islannin korkeasta korkotasosta, kiinnelainojen pienestä osuudesta lainasalkussa ja pankkien pienestä koosta. Valvontaviranomainen katsoo selitysten olevan järkeviä, ja siksi rahoitussuunnittelun tämä näkökohta on sen mielestä riittävän uskottava. |
| --- | --- |

(202)

Edellä on viitattu muutamiin rahoitussuunnittelun keskeisiin ja yksityiskohtaisiin näkökohtiin. Valvontaviranomainen katsoo, että nämä olettamukset ovat yleisesti riittävän harkittuja, kun pidetään mielessä haastava toimintaympäristö. Valvontaviranomainen huomauttaa korkomarginaalista, että vaikka se putoaisi odotetusti [...] prosenttiin, se olisi edelleen suhteellisen korkea kansainvälisessä vertailussa (58). Islannin viranomaisten mukaan marginaali on ollut keskimääräisesti samalla tasolla tai korkeampi viime vuosikymmenten ajan. Tämä johtuu muun muassa Islannin korkeasta korkotasosta, kiinnelainojen pienestä osuudesta lainasalkussa ja pankkien pienestä koosta. Valvontaviranomainen katsoo selitysten olevan järkeviä, ja siksi rahoitussuunnittelun tämä näkökohta on sen mielestä riittävän uskottava.

| (203) | Tulevaisuuden kannattavuuden parantamisessa suuri merkitys on myös lisääntyneillä maksu- ja palkkiotuloilla, joiden ennustetaan kasvavan noin [...] prosenttia. Tällainen kasvu johtaisi yli [...] miljardin ISK:n voittoon vuonna 2014. Islannin viranomaisten mielestä ennusteet ovat uskottavia, sillä pörssimarkkinoilla käytävän kaupan ja valuuttakaupan kaltainen liiketoiminta pysähtyi käytännössä kokonaan romahduksen ja pääomaliikkeiden rajoitusten seurauksena. |
| --- | --- |

(203)

Tulevaisuuden kannattavuuden parantamisessa suuri merkitys on myös lisääntyneillä maksu- ja palkkiotuloilla, joiden ennustetaan kasvavan noin [...] prosenttia. Tällainen kasvu johtaisi yli [...] miljardin ISK:n voittoon vuonna 2014. Islannin viranomaisten mielestä ennusteet ovat uskottavia, sillä pörssimarkkinoilla käytävän kaupan ja valuuttakaupan kaltainen liiketoiminta pysähtyi käytännössä kokonaan romahduksen ja pääomaliikkeiden rajoitusten seurauksena.

| (204) | Kuten edellä on esitetty, pankki on tehnyt useita aloitteita tehokkuuden parantamiseksi ja kustannusten vähentämiseksi. Sen on muun muassa suunnitellut vähentävän henkilöstöä ja sitoutunut sulkemaan [...] konttoria, minkä lisäksi se aikoo tehostaa toimintoja yleisesti. Toimenpiteillä on tarkoitus pienentää kulu/tuotto-suhdetta 57,2 prosentista [...] prosenttiin vuonna 2014. Valvontaviranomainen on toimiin tyytyväinen, sillä nykyinen suhde vaikuttaa kansainvälisessä vertailussa korkealta. Valvontaviranomainen katsoo myös, että tavoite on realistinen. |
| --- | --- |

(204)

Kuten edellä on esitetty, pankki on tehnyt useita aloitteita tehokkuuden parantamiseksi ja kustannusten vähentämiseksi. Sen on muun muassa suunnitellut vähentävän henkilöstöä ja sitoutunut sulkemaan [...] konttoria, minkä lisäksi se aikoo tehostaa toimintoja yleisesti. Toimenpiteillä on tarkoitus pienentää kulu/tuotto-suhdetta 57,2 prosentista [...] prosenttiin vuonna 2014. Valvontaviranomainen on toimiin tyytyväinen, sillä nykyinen suhde vaikuttaa kansainvälisessä vertailussa korkealta. Valvontaviranomainen katsoo myös, että tavoite on realistinen.

| (205) | On ilmeistä, että rakenneuudistussuunnitelma perustuu edellä esitettyjen näkökohtien lisäksi useisiin muihin olettamuksiin. Valvontaviranomainen on pyrkinyt tarkastelemaan olettamuksia, joilla on suurin merkitys ja vaikutus Landsbankinnin tulevaisuuden elinkelpoisuudelle. Makrotaloudelliset olettamukset vaikuttavat olevan Islannin keskuspankin ennusteiden mukaisia. Rakenneuudistussuunnitelman perustana olevat olettamukset vaikuttavat yleisesti riittävän harkituilta, jotta niiden perusteella voidaan päätellä, että pankin toteuttamat rakenneuudistustoimenpiteet ovat riittäviä pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden varmistamiseksi, jos tulevaisuudessa ei ilmene laajuudeltaan ja seurauksiltaan odottamattomia haitallisia vaikutuksia. |
| --- | --- |

(205)

On ilmeistä, että rakenneuudistussuunnitelma perustuu edellä esitettyjen näkökohtien lisäksi useisiin muihin olettamuksiin. Valvontaviranomainen on pyrkinyt tarkastelemaan olettamuksia, joilla on suurin merkitys ja vaikutus Landsbankinnin tulevaisuuden elinkelpoisuudelle. Makrotaloudelliset olettamukset vaikuttavat olevan Islannin keskuspankin ennusteiden mukaisia. Rakenneuudistussuunnitelman perustana olevat olettamukset vaikuttavat yleisesti riittävän harkituilta, jotta niiden perusteella voidaan päätellä, että pankin toteuttamat rakenneuudistustoimenpiteet ovat riittäviä pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden varmistamiseksi, jos tulevaisuudessa ei ilmene laajuudeltaan ja seurauksiltaan odottamattomia haitallisia vaikutuksia.

| (206) | Valvontaviranomainen katsoo edellä esitettyjen seikkojen perusteella, että rakenneuudistussuunnitelmalla osoitetaan, miten pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuus palautetaan. Valvontaviranomainen päättelee siten, että rakenneuudistustoimenpiteitä koskevien suuntaviivojen 2 jaksossa esitettyjä sääntöjä on noudatettu. |
| --- | --- |

(206)

Valvontaviranomainen katsoo edellä esitettyjen seikkojen perusteella, että rakenneuudistussuunnitelmalla osoitetaan, miten pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuus palautetaan. Valvontaviranomainen päättelee siten, että rakenneuudistustoimenpiteitä koskevien suuntaviivojen 2 jaksossa esitettyjä sääntöjä on noudatettu.

3.3   Tuensaajan oma osallistuminen/vastuunjako

| (207) | Rakenneuudistustoimenpiteitä koskevien suuntaviivojen 22 kohdassa todetaan seuraavaa: ”Jotta kilpailun vääristymistä voidaan rajoittaa ja estää moraalikato, tuki olisi rajoitettava välttämättömään ja tuensaajan olisi osallistuttava rakenneuudistuskustannuksiin asianmukaisella omalla osuudella. Pankin ja sen osakkeenomistajien olisi osallistuttava rakenneuudistuksen kustannuksiin omilla varoillaan niin pitkälti kuin mahdollista, jotta voidaan varmistaa, että pelastamistukea saaneet pankit kantavat riittävän vastuun aikaisemman toimintansa seurauksista, ja luoda asianmukaiset kannustimet näiden pankkien tulevaa toimintaa varten”. |
| --- | --- |

(207)

Rakenneuudistustoimenpiteitä koskevien suuntaviivojen 22 kohdassa todetaan seuraavaa: ”Jotta kilpailun vääristymistä voidaan rajoittaa ja estää moraalikato, tuki olisi rajoitettava välttämättömään ja tuensaajan olisi osallistuttava rakenneuudistuskustannuksiin asianmukaisella omalla osuudella. Pankin ja sen osakkeenomistajien olisi osallistuttava rakenneuudistuksen kustannuksiin omilla varoillaan niin pitkälti kuin mahdollista, jotta voidaan varmistaa, että pelastamistukea saaneet pankit kantavat riittävän vastuun aikaisemman toimintansa seurauksista, ja luoda asianmukaiset kannustimet näiden pankkien tulevaa toimintaa varten”.

| (208) | Valvontaviranomainen muistuttaa tältä osin yhdestä nyt tarkasteltavaan asiaan liittyvästä ratkaisevasta näkökohdasta. Kun Landsbankinn perustettiin Landsbankin kotimaan toimintojen pohjalta, osakkeenomistajien investoinnit Landsbankiin mitätöitiin, ja niillä on siten edistetty enimmäismääräisesti Landsbankinnin rakenneuudistusta. Lisäksi Landsbankin velkojien oli kärsittävä huomattavia tappioita (59) tai niiden oli vähintäänkin hyväksyttävä se riski, että investoinnit ovat riippuvaisia Landsbankinnille siirrettyjen varojen tuotosta (ehdollisen joukkovelkakirjan välityksellä). Siksi vastuunjakoa koskeva peruste täyttyy Landsbankin omistajien ja velkojien osalta ja moraalikato on estetty. |
| --- | --- |

(208)

Valvontaviranomainen muistuttaa tältä osin yhdestä nyt tarkasteltavaan asiaan liittyvästä ratkaisevasta näkökohdasta. Kun Landsbankinn perustettiin Landsbankin kotimaan toimintojen pohjalta, osakkeenomistajien investoinnit Landsbankiin mitätöitiin, ja niillä on siten edistetty enimmäismääräisesti Landsbankinnin rakenneuudistusta. Lisäksi Landsbankin velkojien oli kärsittävä huomattavia tappioita (59) tai niiden oli vähintäänkin hyväksyttävä se riski, että investoinnit ovat riippuvaisia Landsbankinnille siirrettyjen varojen tuotosta (ehdollisen joukkovelkakirjan välityksellä). Siksi vastuunjakoa koskeva peruste täyttyy Landsbankin omistajien ja velkojien osalta ja moraalikato on estetty.

| (209) | Edellä esitetyn lisäksi valvontaviranomaisen on arvioitava, oliko Landsbankinnin saama valtiontuki rajoitettu välttämättömään vähimmäismäärään. |
| --- | --- |

(209)

Edellä esitetyn lisäksi valvontaviranomaisen on arvioitava, oliko Landsbankinnin saama valtiontuki rajoitettu välttämättömään vähimmäismäärään.

| (210) | Tarkasteltaessa pääomasijoitustoimenpiteitä voidaan todeta, että Landsbankinnin perustamishetkellä sen alkupääoma oli alle FME:n pääomavaatimusten (13 prosenttia 16 prosentin sijasta). Landsbankin kanssa tehdyn sopimuksen jälkeen vuonna 2009 pankin vakavaraisuussuhde oli 15 prosenttia eli yhden prosenttiyksikön vähemmän kuin FME:n määrittämä vähimmäissuhdeluku, minkä vuoksi FME myönsi pankille väliaikaisen poikkeuksen. Valvontaviranomainen huomauttaa tältä osin, että (tuleva) pääomasuhde oli riippuvainen etenkin Landsbankilta Landsbankinnille siirrettyjen varojen oikeasta arvostamisesta. Sitä, että Landsbankinnin vakavaraisuussuhde kasvoi myöhemmin riittävän suureksi, jotta se pystyi ottamaan vastuulleen Spkef:n ja myöhemmin SpSv:n toiminnot, on selitetty siirrettyjen varojen kirjanpitoarvon korottamisella. Se, että vakavaraisuussuhde kehittyi myöhemmin niin voimakkaasti, ei valvontaviranomaisen mielestä ole riittävä syy katsoa, että valtio myönsi Landsbankinnille liikaa pääomaa heti alussa. |
| --- | --- |

(210)

Tarkasteltaessa pääomasijoitustoimenpiteitä voidaan todeta, että Landsbankinnin perustamishetkellä sen alkupääoma oli alle FME:n pääomavaatimusten (13 prosenttia 16 prosentin sijasta). Landsbankin kanssa tehdyn sopimuksen jälkeen vuonna 2009 pankin vakavaraisuussuhde oli 15 prosenttia eli yhden prosenttiyksikön vähemmän kuin FME:n määrittämä vähimmäissuhdeluku, minkä vuoksi FME myönsi pankille väliaikaisen poikkeuksen. Valvontaviranomainen huomauttaa tältä osin, että (tuleva) pääomasuhde oli riippuvainen etenkin Landsbankilta Landsbankinnille siirrettyjen varojen oikeasta arvostamisesta. Sitä, että Landsbankinnin vakavaraisuussuhde kasvoi myöhemmin riittävän suureksi, jotta se pystyi ottamaan vastuulleen Spkef:n ja myöhemmin SpSv:n toiminnot, on selitetty siirrettyjen varojen kirjanpitoarvon korottamisella. Se, että vakavaraisuussuhde kehittyi myöhemmin niin voimakkaasti, ei valvontaviranomaisen mielestä ole riittävä syy katsoa, että valtio myönsi Landsbankinnille liikaa pääomaa heti alussa.

| (211) | Rakenneuudistustoimenpiteitä koskevien suuntaviivojen 26 kohdassa todetaan, että rakenneuudistustukea saavien pankkien ”olisi pystyttävä maksamaan toimintansa tuotosta korvaus pääomalle, myös osinkojen ja etuoikeusasemaltaan huonomman velan kuponkikoron muodossa”. |
| --- | --- |

(211)

Rakenneuudistustoimenpiteitä koskevien suuntaviivojen 26 kohdassa todetaan, että rakenneuudistustukea saavien pankkien ”olisi pystyttävä maksamaan toimintansa tuotosta korvaus pääomalle, myös osinkojen ja etuoikeusasemaltaan huonomman velan kuponkikoron muodossa”.

| (212) | Valvontaviranomainen selvensi vuonna 2012 valtiontukea koskevia suuntaviivojaan osakkeina tehtyjen pääomasijoitusten osalta. Finanssikriisiä koskevien vuoden 2012 suuntaviivojen 7–8 kohdassa todetaan seuraavaa: ”Lainsäädännön ja markkinaympäristön muutosten vuoksi valvontaviranomainen arvioi, että tulevaisuudessa valtioiden pääomasijoitukset tehdään entistä enemmän vaihtuvatuottoisina osakkeina. Pääomasijoitusten hinnoittelua koskevia sääntöjä olisi selvennettävä, sillä kyseisten osakkeiden vastikkeena ovat (epävarmat) osingot ja luovutusvoitot, minkä johdosta on vaikea arvioida etukäteen kyseisten instrumenttien tuottoa. Tämän vuoksi valvontaviranomainen arvioi pääomasijoitusten tuottoja osakkeiden liikkeeseenlaskuhinnan perusteella. Pääomasijoitukset olisi merkittävä alennetulla osakkeen hinnalla (sen jälkeen kun on ensin otettu laimentumisvaikutus huomioon) juuri ennen pääomasijoituksesta tiedottamista, jotta voidaan kohtuudella varmistaa, että valtio saa riittävän tuoton” (60). |
| --- | --- |

(212)

Valvontaviranomainen selvensi vuonna 2012 valtiontukea koskevia suuntaviivojaan osakkeina tehtyjen pääomasijoitusten osalta. Finanssikriisiä koskevien vuoden 2012 suuntaviivojen 7–8 kohdassa todetaan seuraavaa: ”Lainsäädännön ja markkinaympäristön muutosten vuoksi valvontaviranomainen arvioi, että tulevaisuudessa valtioiden pääomasijoitukset tehdään entistä enemmän vaihtuvatuottoisina osakkeina. Pääomasijoitusten hinnoittelua koskevia sääntöjä olisi selvennettävä, sillä kyseisten osakkeiden vastikkeena ovat (epävarmat) osingot ja luovutusvoitot, minkä johdosta on vaikea arvioida etukäteen kyseisten instrumenttien tuottoa. Tämän vuoksi valvontaviranomainen arvioi pääomasijoitusten tuottoja osakkeiden liikkeeseenlaskuhinnan perusteella. Pääomasijoitukset olisi merkittävä alennetulla osakkeen hinnalla (sen jälkeen kun on ensin otettu laimentumisvaikutus huomioon) juuri ennen pääomasijoituksesta tiedottamista, jotta voidaan kohtuudella varmistaa, että valtio saa riittävän tuoton” (60).

| (213) | Valvontaviranomaisen mielestä säännöstä ei voi soveltaa suoraan nyt tarkasteltavaan tapaukseen, sillä teknisestä näkökulmasta valtio on pääomittanut uuden pankin. Sillä ei siten ollut laimennusvaikutusta vanhoihin osakkeenomistajiin nähden sanan täsmällisessä merkityksessä. Säännöksen taustalla on kuitenkin se periaate, että riittävästi laimentunut omistajuus ja tulevat voitot kohdennetaan valtiolle, joka otti vastatakseen riskistä myöntämällä vaikeuksissa olevalle yritykselle pääomaa. |
| --- | --- |

(213)

Valvontaviranomaisen mielestä säännöstä ei voi soveltaa suoraan nyt tarkasteltavaan tapaukseen, sillä teknisestä näkökulmasta valtio on pääomittanut uuden pankin. Sillä ei siten ollut laimennusvaikutusta vanhoihin osakkeenomistajiin nähden sanan täsmällisessä merkityksessä. Säännöksen taustalla on kuitenkin se periaate, että riittävästi laimentunut omistajuus ja tulevat voitot kohdennetaan valtiolle, joka otti vastatakseen riskistä myöntämällä vaikeuksissa olevalle yritykselle pääomaa.

| (214) | Nyt tarkasteltavassa tapauksessa on ilmeistä, että valtio sai enemmistöosuuden (81,33 prosenttia) Landsbankinnista, ja siksi se saa saman osuuden tulevista voitoista, kun taas entiset osakkeenomistajat eivät saa mitään. Nykyiset vähemmistöomistajat, jotka ovat entisiä velkojia, osallistuvat jossain määrin tuleviin voittoihin. Kuten edellä on todettu, niiden on kuitenkin mitä ilmeisimmin kärsittävä merkittäviä tappioita. |
| --- | --- |

(214)

Nyt tarkasteltavassa tapauksessa on ilmeistä, että valtio sai enemmistöosuuden (81,33 prosenttia) Landsbankinnista, ja siksi se saa saman osuuden tulevista voitoista, kun taas entiset osakkeenomistajat eivät saa mitään. Nykyiset vähemmistöomistajat, jotka ovat entisiä velkojia, osallistuvat jossain määrin tuleviin voittoihin. Kuten edellä on todettu, niiden on kuitenkin mitä ilmeisimmin kärsittävä merkittäviä tappioita.

| (215) | Lisäksi Landsbankinnin tuotto on ollut riittävää sen perustamisesta lähtien, ja rakenneuudistussuunnitelmassa ennustetaan tasaista voittoa seuraaville vuosille. Siksi valvontaviranomainen katsoo, että rakenneuudistustoimenpiteitä koskevien suuntaviivojen 26 kohdassa esitettyä vaatimusta, luettuna yhdessä finanssikriisiä koskevien vuoden 2012 suuntaviivojen 8 kohdan kanssa, on noudatettu. |
| --- | --- |

(215)

Lisäksi Landsbankinnin tuotto on ollut riittävää sen perustamisesta lähtien, ja rakenneuudistussuunnitelmassa ennustetaan tasaista voittoa seuraaville vuosille. Siksi valvontaviranomainen katsoo, että rakenneuudistustoimenpiteitä koskevien suuntaviivojen 26 kohdassa esitettyä vaatimusta, luettuna yhdessä finanssikriisiä koskevien vuoden 2012 suuntaviivojen 8 kohdan kanssa, on noudatettu.

| (216) | Vaikka edellä kuvailtu Spkef-liiketoimi sisältää valtiontukea, valvontaviranomainen katsoo, että se on toteutettu siten, että sillä pyritään estämään Landsbankinn saama suora taloudellinen etu. Se muistuttaa tältä osin siitä, että Spkef:n talletusten siirrosta maksettavasta lopullisesta korvauksesta päätti riippumaton sovittelulautakunta. Siksi liiketoimi on pohjimmiltaan Landsbankinnille Spkef:n talletusvastuiden siirrosta neuvottelujen perusteella maksettava korvaus. Valvontaviranomaisen mielestä tällä tuella ei ole suurta merkitystä vastuunjaon arvioinnin kannalta. Landsbankinnin liiketoimesta saamalla liikearvolla ja markkinaosuudella on suurempi merkitys jäljempänä esitetylle kilpailun vääristymisen arvioinnille. |
| --- | --- |

(216)

Vaikka edellä kuvailtu Spkef-liiketoimi sisältää valtiontukea, valvontaviranomainen katsoo, että se on toteutettu siten, että sillä pyritään estämään Landsbankinn saama suora taloudellinen etu. Se muistuttaa tältä osin siitä, että Spkef:n talletusten siirrosta maksettavasta lopullisesta korvauksesta päätti riippumaton sovittelulautakunta. Siksi liiketoimi on pohjimmiltaan Landsbankinnille Spkef:n talletusvastuiden siirrosta neuvottelujen perusteella maksettava korvaus. Valvontaviranomaisen mielestä tällä tuella ei ole suurta merkitystä vastuunjaon arvioinnin kannalta. Landsbankinnin liiketoimesta saamalla liikearvolla ja markkinaosuudella on suurempi merkitys jäljempänä esitetylle kilpailun vääristymisen arvioinnille.

| (217) | Lopuksi valvontaviranomainen on jo todennut menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä talletussuojan osalta, että — kun otetaan huomioon kyseisen ajankohdan poikkeukselliset olosuhteet — se saattaa olla oikeasuhteinen toimenpide Islannin rahoitusalan vakauden turvaamiseksi. On kuitenkin ilmeistä, ettei tällaista tukea voida hyväksyä rajoittamattoman ajan. |
| --- | --- |

(217)

Lopuksi valvontaviranomainen on jo todennut menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä talletussuojan osalta, että — kun otetaan huomioon kyseisen ajankohdan poikkeukselliset olosuhteet — se saattaa olla oikeasuhteinen toimenpide Islannin rahoitusalan vakauden turvaamiseksi. On kuitenkin ilmeistä, ettei tällaista tukea voida hyväksyä rajoittamattoman ajan.

| (218) | Jotta voidaan katsoa, että tämä valtiontuki on rajoitettu välttämättömään vähimmäismäärään, valvontaviranomaisen mielestä se on lopetettava mahdollisimman pian. Valvontaviranomainen on siksi tyytyväinen Islannin viranomaisten aikomukseen poistaa talletussuoja ennen pääomaliikkeiden rajoitusten purkamista, joka on tarkoitus tehdä nykysuunnitelman mukaan viimeistään vuoden 2013 lopussa. |
| --- | --- |

(218)

Jotta voidaan katsoa, että tämä valtiontuki on rajoitettu välttämättömään vähimmäismäärään, valvontaviranomaisen mielestä se on lopetettava mahdollisimman pian. Valvontaviranomainen on siksi tyytyväinen Islannin viranomaisten aikomukseen poistaa talletussuoja ennen pääomaliikkeiden rajoitusten purkamista, joka on tarkoitus tehdä nykysuunnitelman mukaan viimeistään vuoden 2013 lopussa.

| (219) | Jotta otetaan huomioon viipeet pääomaliikkeiden rajoitusten purkamisessa ja koska valvontaviranomainen katsoo, että elinkelpoisen pankin pitäisi voida kilpailla markkinoilla ilman tällaista yleistä talletussuojaa, valvontaviranomainen hyväksyy talletussuojan vuoden 2014 loppuun (61). Sen jälkeen talletussuojaa on hallinnoitava ainoastaan talletusvakuuksia koskevan ETA-lainsäädännön mukaisesti. |
| --- | --- |

(219)

Jotta otetaan huomioon viipeet pääomaliikkeiden rajoitusten purkamisessa ja koska valvontaviranomainen katsoo, että elinkelpoisen pankin pitäisi voida kilpailla markkinoilla ilman tällaista yleistä talletussuojaa, valvontaviranomainen hyväksyy talletussuojan vuoden 2014 loppuun (61). Sen jälkeen talletussuojaa on hallinnoitava ainoastaan talletusvakuuksia koskevan ETA-lainsäädännön mukaisesti.

| (220) | Valvontaviranomainen katsoo, että Landsbankinnin rakenneuudistussuunnitelmalla varmistetaan, että tuki rajoitetaan välttämättömään vähimmäismäärään ja että tuensaaja, osakkeenomistajat ja edeltäjäpankin velkojat ovat osallistuneet merkittävästi vastuunjakoon. Rakenneuudistustuki on siten rakenneuudistustoimenpiteitä koskevien suuntaviivojen 3 jakson mukainen. |
| --- | --- |

(220)

Valvontaviranomainen katsoo, että Landsbankinnin rakenneuudistussuunnitelmalla varmistetaan, että tuki rajoitetaan välttämättömään vähimmäismäärään ja että tuensaaja, osakkeenomistajat ja edeltäjäpankin velkojat ovat osallistuneet merkittävästi vastuunjakoon. Rakenneuudistustuki on siten rakenneuudistustoimenpiteitä koskevien suuntaviivojen 3 jakson mukainen.

3.4   Kilpailun vääristymisen rajoittaminen

| (221) | Rakenneuudistustoimenpiteitä koskevien suuntaviivojen 4 jakson 29–32 kohdassa todetaan seuraavaa:
  ”Rahoitusalalle myönnettävän tuen ensisijainen tavoite järjestelmäkriisissä on rahoitusjärjestelmän vakaus, mutta järjestelmän vakauden turvaaminen lyhyellä aikavälillä ei saisi johtaa siihen, että tasavertaisille toimintaedellytyksille ja kilpailuun perustuville markkinoille aiheutuu pitkäaikaista vahinkoa. Tätä taustaa vasten toimenpiteillä, joilla rajoitetaan valtiontuesta johtuvaa kilpailun vääristymistä, on tärkeä merkitys muun muassa seuraavista syistä. [...] Kilpailun vääristymistä rajoittavat toimenpiteet olisi räätälöitävä niin, että toimenpiteillä voidaan puuttua niillä markkinoilla havaittuihin vääristymiin, joilla tuensaajapankki toimii sen jälkeen, kun sen elinkelpoisuus on rakenneuudistuksen seurauksena palautunut. Samalla olisi kuitenkin noudatettava yhteisiä toimintalinjoja ja periaatteita. Valvontaviranomainen pitää tällaisten toimenpiteiden tarvetta arvioidessaan lähtökohtana niiden toimintojen kokoa, mittakaavaa ja ulottuvuutta, jotka kyseisellä pankilla olisi tämän luvun 2 jaksossa tarkoitetun uskottavan rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisen jälkeen. [...] Tällaisten toimenpiteiden luonne ja muoto riippuvat kahdesta tekijästä: ensinnäkin tuen määrästä ja sen myöntämisehdoista ja -olosuhteista ja toiseksi niiden markkinoiden luonteesta, joilla tuensaajapankki jatkaa toimintaansa.
  Kun tarkastellaan ensimmäistä tekijää, kilpailun vääristymistä rajoittavat toimenpiteet vaihtelevat huomattavasti tuen määrän, vastuunjakoasteen ja hinnoittelutason mukaan. Yleisesti ottaen voidaan todeta, että kun vastuunjakoon perustuva oma vastuuosuus ja osallistumisaste ovat korkeammat, moraalikadon kielteiset seuraukset ovat vähäisemmät.
  Toisen tekijän osalta valvontaviranomainen analysoi tuen todennäköiset vaikutukset markkinoihin, joilla tuensaajapankki toimii rakenneuudistuksen jälkeen. Ennen kaikkea tutkitaan, mikä on pankin koko ja sen suhteellinen painoarvo omilla markkinoillaan sen jälkeen, kun sen elinkelpoisuus on palautettu. Toimenpiteet räätälöidään markkinoiden ominaispiirteitä vastaaviksi, jotta tehokkaan kilpailun säilyminen voidaan varmistaa. [...] Kilpailun vääristymistä rajoittavat toimenpiteet eivät saisi vaarantaa mahdollisuuksia palauttaa pankin elinkelpoisuus.” |
| --- | --- |

(221)

Rakenneuudistustoimenpiteitä koskevien suuntaviivojen 4 jakson 29–32 kohdassa todetaan seuraavaa:

”Rahoitusalalle myönnettävän tuen ensisijainen tavoite järjestelmäkriisissä on rahoitusjärjestelmän vakaus, mutta järjestelmän vakauden turvaaminen lyhyellä aikavälillä ei saisi johtaa siihen, että tasavertaisille toimintaedellytyksille ja kilpailuun perustuville markkinoille aiheutuu pitkäaikaista vahinkoa. Tätä taustaa vasten toimenpiteillä, joilla rajoitetaan valtiontuesta johtuvaa kilpailun vääristymistä, on tärkeä merkitys muun muassa seuraavista syistä. [...] Kilpailun vääristymistä rajoittavat toimenpiteet olisi räätälöitävä niin, että toimenpiteillä voidaan puuttua niillä markkinoilla havaittuihin vääristymiin, joilla tuensaajapankki toimii sen jälkeen, kun sen elinkelpoisuus on rakenneuudistuksen seurauksena palautunut. Samalla olisi kuitenkin noudatettava yhteisiä toimintalinjoja ja periaatteita. Valvontaviranomainen pitää tällaisten toimenpiteiden tarvetta arvioidessaan lähtökohtana niiden toimintojen kokoa, mittakaavaa ja ulottuvuutta, jotka kyseisellä pankilla olisi tämän luvun 2 jaksossa tarkoitetun uskottavan rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisen jälkeen. [...] Tällaisten toimenpiteiden luonne ja muoto riippuvat kahdesta tekijästä: ensinnäkin tuen määrästä ja sen myöntämisehdoista ja -olosuhteista ja toiseksi niiden markkinoiden luonteesta, joilla tuensaajapankki jatkaa toimintaansa.

Kun tarkastellaan ensimmäistä tekijää, kilpailun vääristymistä rajoittavat toimenpiteet vaihtelevat huomattavasti tuen määrän, vastuunjakoasteen ja hinnoittelutason mukaan. Yleisesti ottaen voidaan todeta, että kun vastuunjakoon perustuva oma vastuuosuus ja osallistumisaste ovat korkeammat, moraalikadon kielteiset seuraukset ovat vähäisemmät.

Toisen tekijän osalta valvontaviranomainen analysoi tuen todennäköiset vaikutukset markkinoihin, joilla tuensaajapankki toimii rakenneuudistuksen jälkeen. Ennen kaikkea tutkitaan, mikä on pankin koko ja sen suhteellinen painoarvo omilla markkinoillaan sen jälkeen, kun sen elinkelpoisuus on palautettu. Toimenpiteet räätälöidään markkinoiden ominaispiirteitä vastaaviksi, jotta tehokkaan kilpailun säilyminen voidaan varmistaa. [...] Kilpailun vääristymistä rajoittavat toimenpiteet eivät saisi vaarantaa mahdollisuuksia palauttaa pankin elinkelpoisuus.”

| (222) | Edellä esitetystä seuraa, että etenkin suhteellisesti ilmaistulla tuen määrällä ja markkinoiden ominaispiirteillä on keskeinen merkitys, kun valvontaviranomainen arvioi kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi toteutettujen toimenpiteiden asianmukaisuutta. Samalla on ilmeistä, että tällaiset toimenpiteet eivät saa vaarantaa rakennetukea saavan yrityksen elinkelpoisuutta, ja kilpailuongelmia on tarkasteltava perimmäisen tavoitteen kannalta, joka on rahoitusjärjestelmän vakaus nykyisessä kriisissä. |
| --- | --- |

(222)

Edellä esitetystä seuraa, että etenkin suhteellisesti ilmaistulla tuen määrällä ja markkinoiden ominaispiirteillä on keskeinen merkitys, kun valvontaviranomainen arvioi kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi toteutettujen toimenpiteiden asianmukaisuutta. Samalla on ilmeistä, että tällaiset toimenpiteet eivät saa vaarantaa rakennetukea saavan yrityksen elinkelpoisuutta, ja kilpailuongelmia on tarkasteltava perimmäisen tavoitteen kannalta, joka on rahoitusjärjestelmän vakaus nykyisessä kriisissä.

| (223) | Edellä esitetyn lainsäädäntökehyksen mukaisesti valvontaviranomainen esittää jäljempänä ne näkökohdat, joita se pitää olennaisina kilpailun vääristymistä rajoittavien toimenpiteiden arvioinnissa. |
| --- | --- |

(223)

Edellä esitetyn lainsäädäntökehyksen mukaisesti valvontaviranomainen esittää jäljempänä ne näkökohdat, joita se pitää olennaisina kilpailun vääristymistä rajoittavien toimenpiteiden arvioinnissa.

| (224) | Valvontaviranomainen katsoo ensinnäkin, että Islannin rahoitusmarkkinoiden erityisen tilanteen vuoksi on välttämätöntä, että markkinaolosuhteita ja kilpailuympäristöä arvioidaan huolellisesti. Kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi toteutettujen toimenpiteiden on ilmennettävä nykyisiä vaikeita olosuhteita siten, että varmistetaan, että kilpailun vääristyminen rajoitetaan mahdollisimman vähäiseksi sekä lyhyellä että pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(224)

Valvontaviranomainen katsoo ensinnäkin, että Islannin rahoitusmarkkinoiden erityisen tilanteen vuoksi on välttämätöntä, että markkinaolosuhteita ja kilpailuympäristöä arvioidaan huolellisesti. Kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi toteutettujen toimenpiteiden on ilmennettävä nykyisiä vaikeita olosuhteita siten, että varmistetaan, että kilpailun vääristyminen rajoitetaan mahdollisimman vähäiseksi sekä lyhyellä että pitkällä aikavälillä.

| (225) | Toiseksi kuten edellä vastuunjakoa koskevassa kohdassa on todettu, Landsbankin edellisten omistajien ja jossain määrin Landsbankin velkojien osallistumisaste on korkein mahdollinen. Tarvetta täydentäviin kilpailutoimenpiteisiin on siten rajoitettu. |
| --- | --- |

(225)

Toiseksi kuten edellä vastuunjakoa koskevassa kohdassa on todettu, Landsbankin edellisten omistajien ja jossain määrin Landsbankin velkojien osallistumisaste on korkein mahdollinen. Tarvetta täydentäviin kilpailutoimenpiteisiin on siten rajoitettu.

| (226) | Kolmanneksi kyseisten markkinoiden ominaispiirteistä voidaan todeta, että Islannin rahoitusjärjestelmän romahtaminen, jonka seurauksena Islannin viranomaiset ryhtyivät toimiin, johti rahoituspalvelujen suurempaan keskittymiseen Islannin markkinoilla ja kolmen suuren pankin — Íslandsbankin, Arion Bankin ja Landsbankinnin — markkinaosuuden selvään kasvuun. Markkinoille on jäänyt edellä mainittujen lisäksi vain muutamia pieniä toimijoita ja on epätodennäköistä, että markkinoille tulee välittömästi uusia toimijoita, mikä johtuu edellä mainituista markkinoillepääsyn esteistä ja markkinoiden pienestä koosta sekä varsinkin pääomaliikkeiden rajoituksista. Landsbankinnilla on hyvin merkittävä asema keskittyneillä markkinoilla, ja sen markkinaosuus on yli 30 prosenttia useimmilla segmenteillä. Se on Islannin suurin pankki, kun arviointiperustana käytetään tasetta. |
| --- | --- |

(226)

Kolmanneksi kyseisten markkinoiden ominaispiirteistä voidaan todeta, että Islannin rahoitusjärjestelmän romahtaminen, jonka seurauksena Islannin viranomaiset ryhtyivät toimiin, johti rahoituspalvelujen suurempaan keskittymiseen Islannin markkinoilla ja kolmen suuren pankin — Íslandsbankin, Arion Bankin ja Landsbankinnin — markkinaosuuden selvään kasvuun. Markkinoille on jäänyt edellä mainittujen lisäksi vain muutamia pieniä toimijoita ja on epätodennäköistä, että markkinoille tulee välittömästi uusia toimijoita, mikä johtuu edellä mainituista markkinoillepääsyn esteistä ja markkinoiden pienestä koosta sekä varsinkin pääomaliikkeiden rajoituksista. Landsbankinnilla on hyvin merkittävä asema keskittyneillä markkinoilla, ja sen markkinaosuus on yli 30 prosenttia useimmilla segmenteillä. Se on Islannin suurin pankki, kun arviointiperustana käytetään tasetta.

| (227) | Neljänneksi kriisi johti moniin hyvin erityisiin ongelmiin, esimerkiksi suurten pankkien suora ja epäsuora omistusosuus reaalitaloudesta on erittäin suuri ja pankkialan IT-palvelujen (RB) alalle on syntynyt tosiasiallinen monopoli, sillä ne ovat kolmen suuren pankin enemmistöomistuksessa. |
| --- | --- |

(227)

Neljänneksi kriisi johti moniin hyvin erityisiin ongelmiin, esimerkiksi suurten pankkien suora ja epäsuora omistusosuus reaalitaloudesta on erittäin suuri ja pankkialan IT-palvelujen (RB) alalle on syntynyt tosiasiallinen monopoli, sillä ne ovat kolmen suuren pankin enemmistöomistuksessa.

| (228) | Viidenneksi Landsbankinnin saaman tuen suhteellinen koko on merkittävä. Valvontaviranomainen huomauttaa tältä osin, että aluksi pankin koko pääoma oli peräisin valtiolta. Lisäksi pankki on hyötynyt muista tukitoimenpiteistä — kuten Spkef-säästöpankkia koskevasta liiketoimesta ja yleisestä talletussuojasta. SpSV sai tukea myös ennen kuin Landsbankinn otti sen haltuunsa. Landsbankinn on silti edelleenkin pieni pankki ainakin kansainvälisessä mittakaavassa. |
| --- | --- |

(228)

Viidenneksi Landsbankinnin saaman tuen suhteellinen koko on merkittävä. Valvontaviranomainen huomauttaa tältä osin, että aluksi pankin koko pääoma oli peräisin valtiolta. Lisäksi pankki on hyötynyt muista tukitoimenpiteistä — kuten Spkef-säästöpankkia koskevasta liiketoimesta ja yleisestä talletussuojasta. SpSV sai tukea myös ennen kuin Landsbankinn otti sen haltuunsa. Landsbankinn on silti edelleenkin pieni pankki ainakin kansainvälisessä mittakaavassa.

| (229) | Kuudenneksi Spkef:n ja SpSv:n siirtyminen pankille edellyttää täydentäviä kilpailutoimenpiteitä. Valvontaviranomainen korosti SpSv:tä koskevassa päätöksessä, että Landsbankinnin rakenneuudistussuunnitelman on sisällettävä tällaisia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(229)

Kuudenneksi Spkef:n ja SpSv:n siirtyminen pankille edellyttää täydentäviä kilpailutoimenpiteitä. Valvontaviranomainen korosti SpSv:tä koskevassa päätöksessä, että Landsbankinnin rakenneuudistussuunnitelman on sisällettävä tällaisia toimenpiteitä.

| (230) | Tämän perusteella valvontaviranomainen panee merkille, että Landsbankinnille myönnetystä valtiontuesta johtuvien kilpailun vääristymien rajoittamiseksi on ryhdytty tai ryhdytään useisiin toimenpiteisiin. |
| --- | --- |

(230)

Tämän perusteella valvontaviranomainen panee merkille, että Landsbankinnille myönnetystä valtiontuesta johtuvien kilpailun vääristymien rajoittamiseksi on ryhdytty tai ryhdytään useisiin toimenpiteisiin.

i)   Toimenpiteet ja sääntelytoimet, joita Islannin viranomaiset ovat toteuttaneet tai joihin ne ovat sitoutuneet

| (231) | Islannin valtio on tehnyt kaksi erityistä sitoumusta (ks. liite), jotka voivat valvontaviranomaisen mukaan edistää sellaisen sääntely-ympäristön luomista, joka suosii kilpailua rahoitusmarkkinoilla. |
| --- | --- |

(231)

Islannin valtio on tehnyt kaksi erityistä sitoumusta (ks. liite), jotka voivat valvontaviranomaisen mukaan edistää sellaisen sääntely-ympäristön luomista, joka suosii kilpailua rahoitusmarkkinoilla.

| (232) | Ensinnäkin se on nimittänyt työryhmän, joka tarkastelee leimaverosta annettua lakia Nro 36/1978, ja tarkastellut etenkin, olisiko yksityisten liikkeeseen laskemien joukkovelkakirjojen leimavero poistettava, kun niitä siirretään velkojien kesken (esim. kun yksityiset siirtävät lainansa yhdestä luottolaitoksesta toiseen). Valvontaviranomainen katsoo, että nykyinen laki — joka muun muassa velvoittaa asiakkaat maksamaan leimaveroa asianomaisen joukkovelkakirjan määrästä (62), kun lainanantaja vaihtuu — voi muodostaa kilpailuesteen, sillä se voi sitoa asiakkaat voimassa oleviin pitkän aikavälin luottosopimuksiin. Valvontaviranomainen suhtautuu siten myönteisesti sitoumukseen tarkastella lakia uudelleen. |
| --- | --- |

(232)

Ensinnäkin se on nimittänyt työryhmän, joka tarkastelee leimaverosta annettua lakia Nro 36/1978, ja tarkastellut etenkin, olisiko yksityisten liikkeeseen laskemien joukkovelkakirjojen leimavero poistettava, kun niitä siirretään velkojien kesken (esim. kun yksityiset siirtävät lainansa yhdestä luottolaitoksesta toiseen). Valvontaviranomainen katsoo, että nykyinen laki — joka muun muassa velvoittaa asiakkaat maksamaan leimaveroa asianomaisen joukkovelkakirjan määrästä (62), kun lainanantaja vaihtuu — voi muodostaa kilpailuesteen, sillä se voi sitoa asiakkaat voimassa oleviin pitkän aikavälin luottosopimuksiin. Valvontaviranomainen suhtautuu siten myönteisesti sitoumukseen tarkastella lakia uudelleen.

| (233) | Toiseksi valvontaviranomainen panee merkille, että Islannin parlamentin 21 päivänä maaliskuuta 2012 hyväksymän päätöslauselman mukaisesti valtio nimittää komitean, jolla on valtuudet tarkastella rahoitusmarkkinoiden kuluttajansuojaa. Komitealla on erityinen toimivalta tarkastella pankkipalvelujen siirron helpottamista ja siirtokustannusten vähentämistä ja tehdä läheistä yhteistyötä Islannin kilpailuviranomaisten kanssa. Komitea esittää raporttinsa viimeistään 15 päivänä tammikuuta 2013. Tällainen yksityiskohtaisempi arviointi voisi hyödyttää kilpailua pitkällä aikavälillä. Tällä välin jäljempänä tarkastellulla Landsbankinnin pankkikohtaisella sitoumuksella on tarkoitus helpottaa siirtoa ja lisätä siten kilpailua. |
| --- | --- |

(233)

Toiseksi valvontaviranomainen panee merkille, että Islannin parlamentin 21 päivänä maaliskuuta 2012 hyväksymän päätöslauselman mukaisesti valtio nimittää komitean, jolla on valtuudet tarkastella rahoitusmarkkinoiden kuluttajansuojaa. Komitealla on erityinen toimivalta tarkastella pankkipalvelujen siirron helpottamista ja siirtokustannusten vähentämistä ja tehdä läheistä yhteistyötä Islannin kilpailuviranomaisten kanssa. Komitea esittää raporttinsa viimeistään 15 päivänä tammikuuta 2013. Tällainen yksityiskohtaisempi arviointi voisi hyödyttää kilpailua pitkällä aikavälillä. Tällä välin jäljempänä tarkastellulla Landsbankinnin pankkikohtaisella sitoumuksella on tarkoitus helpottaa siirtoa ja lisätä siten kilpailua.

| (234) | Valvontaviranomainen on tyytyväinen Islannin kilpailuviranomaisten ja RB:n omistajien, kolme suurta pankkia mukaan luettuina, asiassa tekemään sopimukseen, jolla pyritään varmistamaan, että pienillä kilpailijoilla ja mahdollisilla uusilla markkinatoimijoilla on syrjimätön ja kohtuuhintainen pääsy keskeisiin IT-infrastruktuureihin. Valvontaviranomainen katsoo, että sen muun muassa Byr-säästöpankkia koskevassa toisessa päätöksessä (63) ilmaisemat huolenaiheet on ratkaistu tyydyttävästi tällä sopimuksella. Siksi valvontaviranomaisen ei ole tarpeen tarkastella kysymystä yksityiskohtaisemmin tässä päätöksessä. |
| --- | --- |

(234)

Valvontaviranomainen on tyytyväinen Islannin kilpailuviranomaisten ja RB:n omistajien, kolme suurta pankkia mukaan luettuina, asiassa tekemään sopimukseen, jolla pyritään varmistamaan, että pienillä kilpailijoilla ja mahdollisilla uusilla markkinatoimijoilla on syrjimätön ja kohtuuhintainen pääsy keskeisiin IT-infrastruktuureihin. Valvontaviranomainen katsoo, että sen muun muassa Byr-säästöpankkia koskevassa toisessa päätöksessä (63) ilmaisemat huolenaiheet on ratkaistu tyydyttävästi tällä sopimuksella. Siksi valvontaviranomaisen ei ole tarpeen tarkastella kysymystä yksityiskohtaisemmin tässä päätöksessä.

| (235) | Lopuksi valvontaviranomainen panee merkille vuodesta 2008 lähtien tehdyt sääntömuutokset, joita tarkastellaan liitteessä. Kilpailuongelmien ratkaisemisessa erityistä merkitystä on rahoituslaitoksista annetun lain Nro 161/2002 22 §:n käyttöönotolla. Säännöksellä rajoitetaan rahoituslaitosten osallistumista niiden toimintalupien soveltamisalan ulkopuolisiin toimintoihin. Tämän uuden säännön mukaan tällaisia toimia voidaan harjoittaa vain väliaikaisesti ja liiketoimien hoitamiseksi tai asiakkaiden toimintojen uudelleenorganisoimiseksi. FME:lle on lähetettävä asiaa koskeva perusteltu ilmoitus ja rahoitusyrityksille on asetettu määräaika, jonka kuluessa niiden on saatettava loppuun asiakkaidensa uudelleenorganisointi ja luovuttava siirretyistä varoista. |
| --- | --- |

(235)

Lopuksi valvontaviranomainen panee merkille vuodesta 2008 lähtien tehdyt sääntömuutokset, joita tarkastellaan liitteessä. Kilpailuongelmien ratkaisemisessa erityistä merkitystä on rahoituslaitoksista annetun lain Nro 161/2002 22 §:n käyttöönotolla. Säännöksellä rajoitetaan rahoituslaitosten osallistumista niiden toimintalupien soveltamisalan ulkopuolisiin toimintoihin. Tämän uuden säännön mukaan tällaisia toimia voidaan harjoittaa vain väliaikaisesti ja liiketoimien hoitamiseksi tai asiakkaiden toimintojen uudelleenorganisoimiseksi. FME:lle on lähetettävä asiaa koskeva perusteltu ilmoitus ja rahoitusyrityksille on asetettu määräaika, jonka kuluessa niiden on saatettava loppuun asiakkaidensa uudelleenorganisointi ja luovuttava siirretyistä varoista.

| (236) | Valvontaviranomainen katsoo, että tällä sääntelymuutoksella vastataan asianmukaisesti ongelmaan, joka koskee rahoituslaitosten suhteettoman suurta omistajuutta reaalitaloudesta. Säännöksellä estetään se, ettei tilanne — joka on suoraan seurausta velan muuttamisesta osakepääomaksi — muutu pysyväksi. |
| --- | --- |

(236)

Valvontaviranomainen katsoo, että tällä sääntelymuutoksella vastataan asianmukaisesti ongelmaan, joka koskee rahoituslaitosten suhteettoman suurta omistajuutta reaalitaloudesta. Säännöksellä estetään se, ettei tilanne — joka on suoraan seurausta velan muuttamisesta osakepääomaksi — muutu pysyväksi.

ii)   Landsbankinnille ominaiset toimenpiteet

| (237) | Valvontaviranomainen korostaa, että Landsbankinnin markkinaläsnäolo ja -koko on vain murto-osa Landsbankiin verrattuna — sillä kokonaisvarojen määrä on vähentynyt 75 prosenttia, kuten edellä on esitetty. Toisin kuin Landsbanki, Landsbankinn toimii ainoastaan Islannin markkinoilla. Vaikka valtaosa tästä vähennyksestä johtuu Landsbankin kansainvälisten toimintojen lopettamisesta, valvontaviranomainen katsoo, että tällä menettelyllä on erityistä merkitystä kilpailun vääristymisen kannalta, sillä nimenomaan Landsbankin riskialtis kansainvälinen strategia johti sen romahtamiseen ja aiheutti vääristymiä ETA:n rahoitusmarkkinoilla (64). |
| --- | --- |

(237)

Valvontaviranomainen korostaa, että Landsbankinnin markkinaläsnäolo ja -koko on vain murto-osa Landsbankiin verrattuna — sillä kokonaisvarojen määrä on vähentynyt 75 prosenttia, kuten edellä on esitetty. Toisin kuin Landsbanki, Landsbankinn toimii ainoastaan Islannin markkinoilla. Vaikka valtaosa tästä vähennyksestä johtuu Landsbankin kansainvälisten toimintojen lopettamisesta, valvontaviranomainen katsoo, että tällä menettelyllä on erityistä merkitystä kilpailun vääristymisen kannalta, sillä nimenomaan Landsbankin riskialtis kansainvälinen strategia johti sen romahtamiseen ja aiheutti vääristymiä ETA:n rahoitusmarkkinoilla (64).

| (238) | Lisäksi valvontaviranomainen on tyytyväinen Landsbankinnin sitoumuksiin (ks. liite) vähentää markkinaläsnäoloaan edelleen [...] myynnillä, joka koskee [...]. Valvontaviranomainen on tyytyväinen myös siihen, että Landsbankinn on sitoutunut sulkemaan [...] konttoria rakenneuudistusvaiheen aikana. Lopullisen rakenneuudistussuunnitelman perusteella ja kun otetaan huomioon, että Landsbankinn on ETA:n normien mukaan pieni pankki, valvontaviranomainen on samaa mieltä Landsbankinnin kanssa siitä, että uusilla rakennetoimenpiteillä vaarannettaisiin pankin edellytykset palauttaa pitkän aikavälin elinkelpoisuus (65). |
| --- | --- |

(238)

Lisäksi valvontaviranomainen on tyytyväinen Landsbankinnin sitoumuksiin (ks. liite) vähentää markkinaläsnäoloaan edelleen [...] myynnillä, joka koskee [...]. Valvontaviranomainen on tyytyväinen myös siihen, että Landsbankinn on sitoutunut sulkemaan [...] konttoria rakenneuudistusvaiheen aikana. Lopullisen rakenneuudistussuunnitelman perusteella ja kun otetaan huomioon, että Landsbankinn on ETA:n normien mukaan pieni pankki, valvontaviranomainen on samaa mieltä Landsbankinnin kanssa siitä, että uusilla rakennetoimenpiteillä vaarannettaisiin pankin edellytykset palauttaa pitkän aikavälin elinkelpoisuus (65).

| (239) | Valvontaviranomainen panee merkille Landsbankinnin sitoumuksen, jonka mukaan se pidättyy hankkimasta rahoituslaitoksia 15 päivään joulukuuta 2014 asti, paitsi jos se saa siihen ennalta valvontaviranomaisen luvan. Tämän ansiosta voidaan estää se, että Islannin rahoitusmarkkinat keskittyvät edelleen Landsbankinnin toteuttamien ostojen vuoksi. Tällä sitoumuksella varmistetaan myös, että Landsbankinnille myönnettyä tukea käytetään sen elinkelpoisuuden palauttamiseen eikä sen markkinaläsnäolon lujittamiseen ja laajentamiseen Islannissa. Tämä koskee myös Landsbankinnin sitoumusta, jonka mukaan se pidättyy 15 päivään lokakuuta 2014 asti panemasta täytäntöön sopimuslausekkeita ja ottamasta käyttöön tällaisia uusia sopimuslausekkeita, joissa korkokantojen erityisehdoksi asetetaan pankkisuhteen säilyminen vähimmäistasolla, sekä sitoumusta olla vetoamatta valtion osallistumiseen hankkiakseen kilpailuetua palvelujensa markkinoinnissa. |
| --- | --- |

(239)

Valvontaviranomainen panee merkille Landsbankinnin sitoumuksen, jonka mukaan se pidättyy hankkimasta rahoituslaitoksia 15 päivään joulukuuta 2014 asti, paitsi jos se saa siihen ennalta valvontaviranomaisen luvan. Tämän ansiosta voidaan estää se, että Islannin rahoitusmarkkinat keskittyvät edelleen Landsbankinnin toteuttamien ostojen vuoksi. Tällä sitoumuksella varmistetaan myös, että Landsbankinnille myönnettyä tukea käytetään sen elinkelpoisuuden palauttamiseen eikä sen markkinaläsnäolon lujittamiseen ja laajentamiseen Islannissa. Tämä koskee myös Landsbankinnin sitoumusta, jonka mukaan se pidättyy 15 päivään lokakuuta 2014 asti panemasta täytäntöön sopimuslausekkeita ja ottamasta käyttöön tällaisia uusia sopimuslausekkeita, joissa korkokantojen erityisehdoksi asetetaan pankkisuhteen säilyminen vähimmäistasolla, sekä sitoumusta olla vetoamatta valtion osallistumiseen hankkiakseen kilpailuetua palvelujensa markkinoinnissa.

| (240) | Kuten edellä on todettu, Islannin rahoitusmarkkinat muodostavat tällä hetkellä haastavan toimintaympäristön mille tahansa pankille. Valvontaviranomainen on siten tyytyväinen Landsbankinnin sitoumuksiin, jotka liittyvät pankkien välisten siirtojen helpottamiseen sekä maksujen käsittelyä ja rahanjakelua koskevien palvelujen tarjoamiseen. Valvontaviranomainen katsoo, että näillä toimenpiteillä yhdessä edellä mainitun kolmen suuren pankin ja Islannin kilpailuviranomaisen tekemän RB:tä koskevan sopimuksen kanssa varmistetaan, että pienet markkinatoimijat voivat käyttää tärkeimpiä perusrakenteita ja palveluja kohtuulliseen hintaan ilman, että suuremmat toimijat estävät niiden pääsyn palveluihin. Valvontaviranomainen katsoo, että tällä vähennetään tulevien (mahdollisten) toimijoiden markkinoillepääsyn esteitä. Toimenpiteillä voidaan myös mahdollistaa se, että pienet markkinatoimijat voivat laajentaa markkinaosuuksiaan, jos ne pystyvät tarjoamaan parempia palveluja kuin suuret kilpailijansa. Lisäksi kaikilla toimenpiteillä, joilla pyritään helpottamaan siirtoa, edistetään kilpailua nykyisten suurten toimijoiden kesken, ja niillä voidaan auttaa estämään yhteinen määräävä asema tai purkamaan tällainen asema. |
| --- | --- |

(240)

Kuten edellä on todettu, Islannin rahoitusmarkkinat muodostavat tällä hetkellä haastavan toimintaympäristön mille tahansa pankille. Valvontaviranomainen on siten tyytyväinen Landsbankinnin sitoumuksiin, jotka liittyvät pankkien välisten siirtojen helpottamiseen sekä maksujen käsittelyä ja rahanjakelua koskevien palvelujen tarjoamiseen. Valvontaviranomainen katsoo, että näillä toimenpiteillä yhdessä edellä mainitun kolmen suuren pankin ja Islannin kilpailuviranomaisen tekemän RB:tä koskevan sopimuksen kanssa varmistetaan, että pienet markkinatoimijat voivat käyttää tärkeimpiä perusrakenteita ja palveluja kohtuulliseen hintaan ilman, että suuremmat toimijat estävät niiden pääsyn palveluihin. Valvontaviranomainen katsoo, että tällä vähennetään tulevien (mahdollisten) toimijoiden markkinoillepääsyn esteitä. Toimenpiteillä voidaan myös mahdollistaa se, että pienet markkinatoimijat voivat laajentaa markkinaosuuksiaan, jos ne pystyvät tarjoamaan parempia palveluja kuin suuret kilpailijansa. Lisäksi kaikilla toimenpiteillä, joilla pyritään helpottamaan siirtoa, edistetään kilpailua nykyisten suurten toimijoiden kesken, ja niillä voidaan auttaa estämään yhteinen määräävä asema tai purkamaan tällainen asema.

| (241) | Lopuksi Landsbankinn sitoutuu myymään mahdollisimman pian omistusosuudet toimintayhtiöissä, jotka se on ottanut haltuunsa rakenneuudistuksen vuoksi rahoituslaitoksista annetun lain Nro 161/2002 22 §:n mukaisesti. Se sitoutuu noudattamaan säännöksessä vahvistettuja menettelyjä ja määräaikoja ja pitämään yllä verkkosivuillaan tai tytäryrityksensä verkkosivuilla ajantasaista tietoa myytävänä olevista tytäryrityksistä ja omistusosuuksista. Lisäksi Landsbankinn on sitoutunut myymään [...] tiettyihin määräaikoihin mennessä rakenneuudistusvaiheen aikana. |
| --- | --- |

(241)

Lopuksi Landsbankinn sitoutuu myymään mahdollisimman pian omistusosuudet toimintayhtiöissä, jotka se on ottanut haltuunsa rakenneuudistuksen vuoksi rahoituslaitoksista annetun lain Nro 161/2002 22 §:n mukaisesti. Se sitoutuu noudattamaan säännöksessä vahvistettuja menettelyjä ja määräaikoja ja pitämään yllä verkkosivuillaan tai tytäryrityksensä verkkosivuilla ajantasaista tietoa myytävänä olevista tytäryrityksistä ja omistusosuuksista. Lisäksi Landsbankinn on sitoutunut myymään [...] tiettyihin määräaikoihin mennessä rakenneuudistusvaiheen aikana.

| (242) | Valvontaviranomainen on tyytyväinen Landbankinnin yleiseen sitoumukseen luopua mahdollisimman pian kaikista yrityksistä ja omistusosuuksista, jotka eivät liity sen perusliiketoimintaan. Sen lisäksi, että tällä puututaan mahdollisiin kilpailuongelmiin, jotka saattavat syntyä sen määräävästä omistusasemasta Islannin reaalitaloudessa, samalla vältetään vaarantamasta pankin elinkelpoisuuden vaarantuminen. |
| --- | --- |

(242)

Valvontaviranomainen on tyytyväinen Landbankinnin yleiseen sitoumukseen luopua mahdollisimman pian kaikista yrityksistä ja omistusosuuksista, jotka eivät liity sen perusliiketoimintaan. Sen lisäksi, että tällä puututaan mahdollisiin kilpailuongelmiin, jotka saattavat syntyä sen määräävästä omistusasemasta Islannin reaalitaloudessa, samalla vältetään vaarantamasta pankin elinkelpoisuuden vaarantuminen.

| (243) | Tämän johdosta Islannin viranomaiset ja Landsbankinn kiinnittävät huomiota siihen, että sitoumusten vuoksi kansallisen lainsäädännön rikkomiseen saattaa liittyä myös tuen väärinkäyttöä. Valvontaviranomainen katsoo lisäksi, että vaatimus, jonka mukaan pankin on esitettävä verkkosivuillaan tietoa suunnitelluista luopumisista tai myynneistä, parantaa Islannin talouden nykyisen omistusrakenteen avoimuutta. Tällä lievennetään ainakin jossain määrin Islannin markkinoille tällä hetkellä ominaista kilpailuongelmaa. |
| --- | --- |

(243)

Tämän johdosta Islannin viranomaiset ja Landsbankinn kiinnittävät huomiota siihen, että sitoumusten vuoksi kansallisen lainsäädännön rikkomiseen saattaa liittyä myös tuen väärinkäyttöä. Valvontaviranomainen katsoo lisäksi, että vaatimus, jonka mukaan pankin on esitettävä verkkosivuillaan tietoa suunnitelluista luopumisista tai myynneistä, parantaa Islannin talouden nykyisen omistusrakenteen avoimuutta. Tällä lievennetään ainakin jossain määrin Islannin markkinoille tällä hetkellä ominaista kilpailuongelmaa.

| (244) | Edellä esitetyn perusteella valvontaviranomainen katsoo, että edellä mainituilla toimenpiteillä puututaan valvontaviranomaisen yhdessä Islannin kilpailuviranomaisten kanssa yksilöimiin kilpailuongelmiin. Kun otetaan huomioon rahoitusjärjestelmän vakautta koskeva ensisijainen tavoite, valvontaviranomainen päättelee, että sitoumuksilla rajoitetaan tyydyttävästi kilpailun vääristymistä. Rakenneuudistustuki on siten rakenneuudistustoimenpiteitä koskevien suuntaviivojen 4 jakson mukainen. |
| --- | --- |

(244)

Edellä esitetyn perusteella valvontaviranomainen katsoo, että edellä mainituilla toimenpiteillä puututaan valvontaviranomaisen yhdessä Islannin kilpailuviranomaisten kanssa yksilöimiin kilpailuongelmiin. Kun otetaan huomioon rahoitusjärjestelmän vakautta koskeva ensisijainen tavoite, valvontaviranomainen päättelee, että sitoumuksilla rajoitetaan tyydyttävästi kilpailun vääristymistä. Rakenneuudistustuki on siten rakenneuudistustoimenpiteitä koskevien suuntaviivojen 4 jakson mukainen.

III.   PÄÄTELMÄT

| (245) | Edellä esitetyn arvioinnin ja Islannin viranomaisten toimittaman Landsbankinnia koskevan rakenneuudistussuunnitelman perusteella valvontaviranomainen ei ole enää huolissaan menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä esitetyistä näkökohdista, jotka koskevat Landsbankinnin tukitoimenpiteiden luonnetta ja sääntöjenmukaisuutta. Valvontaviranomainen ei vastusta Spkef-liiketoimea ja hyväksyy SpSv-säästöpankille myönnetyn tuen. Valvontaviranomainen katsoo siten, että tukitoimenpiteet ovat rakenneuudistustukea, joka soveltuu ETA-sopimuksen toimintaan ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla, jos Islanti ja Landsbankinn noudattavat liitteessä esitettyjä sitoumuksia, |
| --- | --- |

(245)

Edellä esitetyn arvioinnin ja Islannin viranomaisten toimittaman Landsbankinnia koskevan rakenneuudistussuunnitelman perusteella valvontaviranomainen ei ole enää huolissaan menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä esitetyistä näkökohdista, jotka koskevat Landsbankinnin tukitoimenpiteiden luonnetta ja sääntöjenmukaisuutta. Valvontaviranomainen ei vastusta Spkef-liiketoimea ja hyväksyy SpSv-säästöpankille myönnetyn tuen. Valvontaviranomainen katsoo siten, että tukitoimenpiteet ovat rakenneuudistustukea, joka soveltuu ETA-sopimuksen toimintaan ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla, jos Islanti ja Landsbankinn noudattavat liitteessä esitettyjä sitoumuksia,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Landsbankinnille myönnetty alkupääoma ja valtion lopullinen pääomasijoitus sekä Spkef-liiketoimi ja talletussuoja ovat ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

2 artikla

Edellä 1 artiklassa luetellut toimenpiteet ovat laitonta valtiontukea niiden täytäntöönpanopäivistä tämän päätöksen päiväykseen asti, sillä Islannin viranomaiset eivät ole noudattaneet vaatimusta ilmoittaa valvontaviranomaiselle tuesta ennen sen täytäntöönpanoa pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

3 artikla

Edellä 1 artiklassa luetellut toimenpiteet ja säästöpankkeja koskevissa päätöksissä kuvaillut SpSv-säästöpankkia koskevat toimenpiteet soveltuvat ETA-sopimuksen toimintaan ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla, jos liitteessä esitettyjä sitoumuksia noudatetaan. Talletussuojaa koskeva hyväksyntä päättyy vuoden 2014 lopussa.

4 artikla

Tämä päätös on osoitettu Islannin tasavallalle.

5 artikla

Tämä päätös on todistusvoimainen ainoastaan englannin kielellä.

Tehty Brysselissä 11 päivänä heinäkuuta 2012.

EFTAn valvontaviranomaisen puolesta

Oda Helen SLETNES

Puheenjohtaja

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

Kollegion jäsen

---

(1)  Tämä asiakirja asetetaan saataville ainoastaan tiedotustarkoituksessa. Tästä julkisesta toisinnosta on jätetty pois joitakin tietoja, jottei luottamuksellisia tietoja paljastettaisi. Tämä ilmaistaan merkinnällä [...] tai ilmoittamalla hakasulkeissa luottamuksellista lukua suurin piirtein vastaava vaihteluväli.

1

(2)  Ks. yksityiskohtaisempi kuvaus alaviitteessä 3 mainitusta menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä.

2

(3)  Viranomaisen päätös N:o 493/10/KOL valtiontukea, joka on myönnetty vanhan Landsbanki Islands hf:n tiettyjen toimintojen uudelleen käynnistämiseen sekä uuden Landsbanki Islands (NBI hf) (nyttemmin Landsbankinn) perustamiseen ja pääomitukseen, koskevan muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta (EUVL C 41, 10.2.2011, s. 31, ja Euroopan unionin virallisen lehden ETA-täydennysosa nro 7, 10.2.2011, s. 26).

3

Euroopan unionin virallisen lehden

(4)  Myös Glitnir Bank asetettiin samana päivänä selvitystilaan, ja Kaupthing Bank seurasi perässä kaksi päivää myöhemmin 9 päivänä lokakuuta 2008. Tutkintakomitean raportissa (ks. tämän päätöksen 14 kohta ja alaviite 5) pääteltiin (luku 21, s. 86), että ratkaiseva merkitys oli sillä, että vaikka Landsbankilla oli Islannin kruunun määräistä likviditeettiä, sillä ei ollut riittävästi ulkomaista valuuttaa täyttääkseen ulkomaiset sitoumuksensa. Raportissa pidettiin merkityksellisenä myös sitä, että vain muutamia päiviä aiemmin pankin (edellä mainitulle) pääasialliselle omistajalle oli myönnetty 153 miljoonan euron laina, ja siinä todettiin, että siksi on ”ilmeistä, että Landsbankin pääasialliset omistajat eivät olleet halukkaita tai kykeneviä auttamaan pankkia tämän vaikean tilanteen ratkaisemisessa”.

4

(5)  Tutkintakomitean jäsenet olivat korkeimman oikeuden tuomari Páll Hreinsson, Islannin parlamentin oikeusasiamies Tryggvi Gunnarsson sekä yhdysvaltalaisen Yalen yliopiston lehtori ja apulaispuheenjohtaja Sigríður Benediktsdóttir. Koko islanninkielinen raportti on saatavilla osoitteessa: http://rna.althingi.is/ ja osittain englanniksi käännetty raportti (muun muassa tiivistelmä ja pankkien romahduksen syitä käsittelevä luku) osoitteessa: http://sic.althingi.is/

5

(6)  Islannin króna.

6

króna

(7)  Ulkomaisille osapuolille lainaaminen lisääntyi 11,4 miljardia euroa eli 9,3 miljardista eurosta 20,7 miljardiin euroon kuudessa kuukaudessa.

7

(8)  Raportin 21.2.1.2 kohta, s. 6.

8

(9)  Silloisen koalitiohallituksen toimintaperiaatteena oli nimittäin edistää kasvua ja kannustaa pankkeja säilyttämään pääkonttorinsa Islannissa.

9

(10)  Raportin 2 luku, s. 5.

10

(11)  Yleisiä lisätietoja Islannin viranomaisten toteuttamista toimista ks. valtiovarainministerin toukokuussa 2011 esittämä kertomus parlamentille liikepankkien elvyttämisestä (Skýrsla fjármálaráðherra um endurreisn viðskiptabankanna), saatavilla osoitteessa http://www.althingi.is/altext/139/s/-pdf/1213.pdf

11

(12)  Laki nro 125/2008 muun muassa rahoitusalan epätavallisista olosuhteista johtuvista valtionkassamaksuista vastaavasta viranomaisesta.

12

(13)  Ks. myös FME:n vuosikertomus 2009 (heinäkuu 2008–kesäkuu 2009), saatavilla osoitteessa http://en.fme.is/media/utgefid-efni/FME-Annual-Report-2009.pdf

13

(14)  Rahoitusalan yrityksiä myytiin vielä lisää. Maaliskuussa 2009 FME otti hallintaansa kolmen rahoitusalan yrityksen — Straumur-Burdarasin, Reykjavik Savings Bankin (SPRON) ja Sparisjodabanki Íslandsin (Icebank) — toiminnan sekä päätti niiden varojen ja velkojen luovutuksesta. Straumurin velkojien kanssa tehtiin myöhemmin velkojasopimus, mutta SPRON ja Sparisjodabanki asetettiin likvidaatiomenettelyyn. Kolmen suurimman liikepankin romahtamisella ja rahoitusmarkkinoilla jatkuneella epävarmuudella oli vakavia vaikutuksia myös muihin rahoitusalan yrityksiin, ja vuonna 2010 myös muita rahoitusalan yrityksiä joutui julkisen hallinnoinnin kohteeksi. FME nimitti näin ollen VBS Investment Bankin väliaikaisen johtokunnan maaliskuussa 2010. Huhtikuussa 2010 FME otti hallintaansa Keflavík Savings Bankin ja Byr Savings Bankin sekä määräsi, että niiden toiminnot siirtyvät uusille rahoitusalan yrityksille SpKef Savings Bankille ja Byr hf:lle. Koska kyseisten uusien yritysten taloudellinen tilanne osoittautui oletettua kehnommaksi, SpKef sulautui myöhemmin Landsbankinnin kanssa, ja Byr hf sulautui Íslandsbankin kanssa Byrin osakkeista tehdyn tarjouksen jälkeen. Lisäksi Islannin viranomaisia pyydettiin käsittelemään vuonna 2009 Saga Capital Investment Bankin ja vuonna 2011 asuntorahoitusrahaston taloudellisia vaikeuksia.

14

(15)  Esimerkkinä heikkenemisen jyrkkyydestä voidaan mainita, että euron kuukausittainen keskimääräinen vaihtokurssi Islannin kruunuun nousi siten, että se oli 90,71 ISK joulukuussa 2007 ja 184,64 ISK marraskuussa 2009.

15

(16)  Vuosina 2009–2011 sijoitusten osuus BKT:stä oli ainoastaan 13–14 prosenttia.

16

(17)  Kauppataseella tarkoitetaan tavaroiden ja palvelujen viennin ja tuonnin erotusta. Se ei sisällä ulkomailta saatujen ensitulojen tasetta, joka on ollut negatiivinen viime vuosina, erityisesti vuodesta 2008 lähtien. Tämä tarkoittaa, että kauppataseen ylijäämästä huolimatta Islannin yleistase on ollut viime vuosina negatiivinen, mutta se on heikentynyt voimakkaasti vuodesta 2009 lähtien.

17

(18)  Ks. tästä aiheesta esim. talousasiain ministerin maaliskuussa 2012 Althingille esittämä kertomus ”Future Structure of the Icelandic Financial System” (Islannin rahoitusjärjestelmän tuleva rakenne). Ministeriön mukaan kyseisellä kertomuksella pannaan alulle tästä tärkeästä asiasta käytävä tietoon perustuva keskustelu, koska siinä ei esitetä valmiiksi muotoiltuja ehdotuksia vaan keskeiset seikat ja näkymät ottaen huomioon kansainväliset tapahtumat. Kertomus on saatavilla osoitteessa http://eng.efnahagsraduneyti.is/media/Acrobat/Future-Structure.pdf

18

(19)  Talletussuojan palauttaminen normaalille tasolle ei liity ainoastaan valtion tällaiselle suojalle antaman tuen poistamiseen vaan myös sellaisten poikkeuslain säännösten tarkistamiseen, joiden mukaan talletuksilla, joilla on lakisääteinen suoja, on etusija rahoitusalan yrityksen likvidaatiomenettelyssä. Tämä on huomattava etu tallettajille, etenkin kun vuonna 2008 tapahtunut pankkien romahdus on vielä kaikkien tuoreessa muistissa. Toisaalta tämä luultavasti estää pankkeja monipuolistamasta rahoitusjärjestelyjään.

19

(20)  Ks. edellä alaviitteessä 18 mainittu talousasiain ministerin kertomus, luku 9. Esittäessään kyseisen kertomuksen talousasiain ministeri nimitti myös pankkialan asiantuntijaryhmän, johon osallistuu ulkomaalaisia asiantuntijoita, laatimaan ehdotuksia koko Islannin rahoitusmarkkinoiden kattavasta lainsäädäntö- ja sääntelyjärjestelmästä. Kyseisen kertomuksen mukaan Islannin viranomaiset aikovat tutkia myös muita mahdollisuuksia, myös mahdollista investointi- ja liikepankkitoiminnan erottamista toisistaan, rahoitusjärjestelmän vakautta koskevan lainsäädännön antamista ja rahoituspalvelujen sääntelyelinten vastuunjaon mahdollista muuttamista. Islannin viranomaisten lausunnoista ilmenee lisäksi, että asialistalla on edelleen rahapolitiikan järjestelmän uudelleentarkastelu, johon voi sisältyä Islannin mahdollinen liittyminen Euroopan unioniin sekä muita mahdollisia keinoja parantaa taloudenhoitoa ja varmistaa, että lainsäätäjät ”näkevät metsän puilta” ja soveltavat tehokkaasti kaikkein asianmukaisimpia makrovakauden valvonnan välineitä.

20

(21)  Ks. talousasiain ministerin Althingille esittämä kertomus ”Future Structure of the Icelandic Financial System” (Islannin rahoitusjärjestelmän tuleva rakenne), luku 6, saatavilla osoitteessa http://eng.efnahagsraduneyti.is/publications/news/nr/3559

21

(22)  Syksystä 2008 lähtien markkinoilta on poistunut (”vanhojen” suurten liikepankkien Glitnirin, Kaupthingin ja Landsbankin lisäksi) useita rahoitusalan yrityksiä: Sparisjóðabanki Íslands (entinen Icebank), Reykjavik Savings Bank (SPRON), Sparisjóður Mýrarsýslu (Myrarsysla Savings Bank, SPM), VBS Investment Bank ja Askar Capital Investment Bank. Myös Straumur-Burdaras Investment Bankin ja Saga Capital Investment Bankin toiminta on vähentynyt huomattavasti.

22

(23)  Sopimus (vanhan) MP Bankin Islannin- ja Liettuan-toimintojen myynnistä hyväksyttiin pankin yhtiökokouksessa 11 päivänä huhtikuuta 2011, kun yli 40 uutta osakkeenomistajaa sijoitti 5,5 miljardia Islannin kruunua pankin uusiin osakkeisiin. Muut vanhan pankin toiminnot jäivät edellisille omistajille, ja ne siirrettiin uudelle oikeussubjektille EA fjárfestingarfélag hf:lle. Lisätietoja on 11.4.2011 annetuissa MP Bankin lehdistötiedotteissa, jotka ovat saatavilla osoitteissa https://www.mp.is/um-mp-banka/utgefid-efni/frettir/nr/1511 ja https://www.mp.is/um-mp-banka/utgefid-efni/frettir/nr/1510

23

(24)  Järjestelyn mukaan RB ja sen omistajat ovat hyväksyneet joitakin sitoumuksia, joilla pyritään estämään kilpailun vääristyminen RB:n toiminnan ja sen omistajien yhteisten toimien vuoksi. Sitoumuksissa edellytetään muun muassa, että RB:n toiminnassa sovelletaan kaupan ehtoja ja että sen toiminta on omistajista riippumatonta, että RB:n hallituksen enemmistö koostuu omistajista riippumattomista asiantuntijoista, että RB:n tarjoamien järjestelmien ja palvelujen käyttömahdollisuus perustuu syrjimättömyyteen ja että RB:n tarjoamien palvelujen ehdot ovat samat riippumatta siitä, onko asiakas RB:n osakkeenomistaja. RB:n nykyiset omistajat ovat sitoutuneet tarjoamaan säännöllisesti myyntiin osan RB:n omistusosuuksistaan, jotta muiden kuin rahoitusalan yritysten olisi aiempaa helpompi hankkia RB:n omistusosuuksia. Tällaisia pyyntöjä on esitettävä vähintään joka toinen vuosi, kunnes vähintään kolmannes kaikista RB:n osakkeista on myyty muille osapuolille kuin nykyisille osakkeenomistajille tai tarjottu myyntiin julkisessa myyntitarjouksessa.

24

(25)  Islannin kilpailuviranomainen käyttää termiä ”toimintayhtiöt” (operating companies) tavallisesti muissa kuin rahoitusalan yrityksissä olevista pankkien omistusosuuksista, jotka pankit ovat hankkineet lainasalkkujensa rakenneuudistuksen yhteydessä muuntamalla velan osakkeiksi tai muilla tavoin. Valvontaviranomainen käyttää samaa termiä reaalitalouden yrityksestä, joka ei kuulu pankin ydinliiketoimintaan rahoitusmarkkinoilla.

25

(26)  Valvontaviranomaisen mielestä välillisellä omistuksella tarkoitetaan tässä yhteydessä sitä, että pankit saattavat vaikuttaa yrityksiin ja hallita niitä, koska yrityksillä on paljon velkaa pankeille.

26

(27)  Vuosikertomus 2007, s. 10. Saatavilla osoitteessa: http://www.lbi.is/library/Opin-gogn/pdf/landsbanki_annual_report_2007.pdf?bcsi_scan_A7E1E556D7B2F94D=aB9LkrKRu+y0xx3fim/JyUDnRB0bAAAANp6SAg==&bcsi_scan_filename=landsbanki_annual_report_2007.pdf

27

(28)  Vuosikertomus 2007, s. 61.

28

(29)  Rahamääräiset luvut ilmoitetaan tässä jaksossa ensin valuuttana, jossa pääoma tarjottiin, ja sen jälkeen ilmoitetaan (tarvittaessa) suluissa vastaava määrä Islannin kruunuina tai euroina, jos varat ovat peräisin Islannin viranomaisilta.

29

(30)  Tier 1 -ydinpääoman määritelmä kattaa ainoastaan oman pääoman eli osakepääoman ja voittovarat mutta ei etuoikeusasemaltaan huonommassa asemassa olevia lainoja tai muuntyyppisiä sekamuotoisia pääomainstrumentteja.

30

(31)  Landsbankinn ilmoitti 15.6.2012, että se alkaa maksaa (osittain) kyseisiä joukkovelkakirjoja takaisin Landsbankille ennakoitua aiemmin. Ks. http://www.landsbankinn.com/news-and-notifications/2012/06/15/Landsbankinn-starts-to-repay-bond-before-schedule/

31

(32)  Ehdollinen joukkovelkakirja on sidoksissa tiettyjen referenssiomaisuuserien arvoon ja tuottoon. Siltä osin kuin tällaisten omaisuuserien arvot ovat 31.12.2012 korkeammat kuin sopimuksentekohetkellä arvioitiin, ehdollisella joukkovelkakirjalla on tarkoitus korvata vanhalle pankille tämä ero. Jos kyseisinä päivinä vahvistettujen arvojen välinen ero on nolla tai negatiivinen, uuden pääomataseen katsotaan olevan nolla ja ehdollinen joukkovelkakirja mitätöidään. Jos arvo on positiivinen, ehdollinen joukkovelkakirja lasketaan liikkeeseen tämän arvoisena ja Landsbanki luovuttaa omistusosuutensa Landsbankinnille kokonaan tai siltä osin, kuin positiivinen arvo on vähemmän kuin omistusosuuden arvo.

32

(33)  EYVL L 84, 26.3.1997, s. 22.

33

(34)  EYVL L 135, 31.5.1994, s. 5.

34

(35)  Ilmoituksen englanninkielinen käännös on saatavilla osoitteessa: http://eng.forsaetisraduneyti.is/news-and-articles/nr/3033

35

(36)  http://www.efnahagsraduneyti.is/frettir/frettatilkynningar/nr/2842

36

http://www.efnahagsraduneyti.is/frettir/frettatilkynningar/nr/3001. Talousasiain ministeri viittasi siihen taannoin myös Viðskiptablaðið-lehden 2.12.2010 julkaisemassa haastattelussa, s. 8: ”[Julistus] peruutetaan myöhemmin. Emme aio pitää voimassa rajoittamatonta talletussuojaa loputtomasti. Peruuttamisen ajankohta riippuu kuitenkin siitä, milloin vaihtoehtoinen ja tehokas talletusjärjestelmä tulee voimaan ja milloin onnistutaan toteuttamaan rahoitusjärjestelmä, jonka kaikki ongelmat on ratkaistu” (valvontaviranomaisen käännös).

(37)  Kyseinen toteamus sisältyy kirjeen 16 kohtaan (s. 6): http://www.efnahagsraduneyti.is/media/Acrobat/Letter_of_Intent_2nd_review_-_o.pdf

37

(38)  http://hamar.stjr.is/Fjarlagavefur-Hluti-II/GreinargerdirogRaedur/Fjarlagafrumvarp/2011/Seinni_hluti/Kafli_8.htm [Mbl 10.6.2012].

38

(39)  Valvontaviranomaisen epävirallinen käännös Morgunblaðið-lehdessä 10.6.2012 julkaistusta ilmoituksesta (www.mbl.is)

39

(40)  Ks. http://www.fjarmalaraduneyti.is/frettatilkynningar/nr/15527

40

(41)  Viittauksella ”oman pääoman tuottoon (ROE)” tarkoitetaan oman pääoman tuottoa verojen jälkeen.

41

(42)  ISFI:n vuoden 2011 raportissa (pankin vuoden 2010 toiminnoista) tehdään vastaavanlainen päätelmä; raportin mukaan Landsbankinnin ”peruskannattavuus” on jopa suurempi. Ks. http://www.banka-sysla.is/files/SkyrslaBR_2011_net_74617143.pdf

42

(43)  Ks. Islannin keskuspankin 25.4.2006 hyväksymät säännöt ”Rules on Liquidity Ratio No. 317”, saatavilla osoitteessa http://www.sedla-banki.is/lisalib/getfile.aspx?itemid=4713

43

(44)  Suurimmat islantilaiset pankit sopivat, että ne tarjoavat kaikille ylivelkaantuneille asiakkailleen 110 prosentin mukautuksen kiinnelainoihin eli että kiinnelainojen pääoma määritetään 110 prosenttiin omaisuuden rekisteröidystä arvosta.

44

(45)  Esitetty yksityiskohtaisesti tämän päätöksen 3 luvussa.

45

(46)  Ks. tältä osin unionin yleisen tuomioistuimen tuomio yhdistetyissä asioissa T-425/04, T-444/04, T-450/04 ja T-456/04, Ranska ym. v. komissio, tuomio 21.5.2010 (Kok., s. II-2099, 283 kohta (valitus vireillä)), sekä julkisasiamies Mengozzin esittämä ratkaisuehdotus eli valitus asiassa C-399/10, Bouygues, 47 kohta, jossa näitä ehtoja pidetään liian rajoittavina valtiontuen luonnehdinnan kannalta.

46

(47)  Ks. esim. yhdistetyt asiat T-228/99 ja T-233/99, WestLB (Kok., s. II-435).

47

(48)  Ks. esim. 10.10.2008 tehty komission päätös asiassa NN 51/2008, pankkien takausohjelma Tanskassa, 32 kohta, ja 21.10.2008 tehty komissio päätös asiassa C 10/2008, IKB, 74 kohta.

48

(49)  Ks. 8.5.2009 tehty valvontaviranomaisen päätös perustaltaan terveiden pankkien pääomapohjan tilapäiseen vahvistamiseen tarkoitetusta järjestelystä rahoitusjärjestelmän vakauden ja reaalitalouden luotonsaannin edistämiseksi (Norja) (205/09/KOL), joka on saatavilla osoitteessa: http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=16694&1=1

49

(50)  Ks. tässä yhteydessä Euroopan komission päätöksessään C 4/10 (ex NN 64/09) — Trèves-yritykselle myönnetty tuki (Ranska) — esittämä samanlainen päättely, joka koskee vaikeuksissa olevan yrityksen alihankkijoiden tekemiä sijoituksia.

50

(51)  Talousasiain ministerin raportti Althingille (maaliskuu 2012), ”The Future Structure of the Icelandic Financial System”, luku 9.6, saatavilla osoitteessa: http://eng.atvinnuvegaraduneyti.is/media/Acrobat/Future-Structure.pdf

51

(52)  Valvontaviranomainen panee tältä osin merkille, että Islannin keskuspankin hallintoneuvosto on huomauttanut vuoden 2010 toista vuosipuoliskoa koskevan rahoitusvakausraportin johdannossa, että ”rahoituslaitosten pääomittamista suojellaan tällä hetkellä pääomaliikkeiden rajoituksilla ja talletussuojaa koskevalla valtion ilmoituksella”. Ks. http://www.sedlabanki.is/lisalib/getfile.aspx?itemid=8260, s. 5. Ks. myös komission päätökset NN 48/2008, pankkien takausohjelma Irlannissa, 46 ja 47 kohta: http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/comp-2008/nn048-08.pdf; ja NN 51/2008 pankkien takausohjelma Tanskassa: http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/comp-2008/nn051-08.pdf

52

(53)  Ks. tältä osin asia 730/79, Phillip Morris v. komissio (Kok., s. 2671).

53

(54)  Ks. valvontaviranomaisen valtiontuen suuntaviivojen VIII osa. Finanssikriisiä koskevat väliaikaiset säännöt. Valtiontukisääntöjen soveltaminen maailmanlaajuisen finanssikriisin seurauksena rahoituslaitosten suhteen toteutettuihin toimenpiteisiin, saatavilla osoitteessa http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=16604&1=1

54

(55)  Elinkelpoisuuden palauttaminen ja rahoitusalalla tämänhetkisessä kriisissä toteutettujen rakenneuudistustoimenpiteiden arviointi valtiontukisääntöjen perusteella; valvontaviranomaisen 25.11.2009 hyväksymät suuntaviivat, VII luku, finanssikriisiä koskevat tilapäiset säännöt, siten kuin niitä on muutettu finanssikriisiä koskevilla vuoden 2012 suuntaviivoilla. Saatavilla valvontaviranomaisen verkkosivulla osoitteessa: http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-VIII---Return-to-viability-and-the-assessment-of-restructuring-measures-in-the-financial-sector.pdf

55

(56)  Islannin keskuspankin hyväksymät valuuttatasapainoa koskevat uudet säännöt tulivat voimaan 1 päivänä tammikuuta 2011. Sääntöjen tarkoituksena on rajoittaa valuuttakurssiriskejä estämällä valuuttatasapainoa ylittämästä tiettyjä rajoja. Yksi tärkeimmistä muutoksista edellisiin sääntöihin on se, että sallittu yksittäisten valuuttojen avoin valuuttapositio on pienentynyt 20 prosentista 15 prosenttiin pääomasta ja sallittu kokonaisvaluuttatasapaino on pienentynyt 30 prosentista 15 prosenttiin. Valuuttatasapainoa koskeva raportointi on myös entistä yksityiskohtaisempi, sillä valuuttamääräiset omaisuuserät ja vastattavat luokitellaan tyypin mukaan: lainat, joukkovelkakirjat, oman pääoman ehtoiset arvopaperit, sijoitusrahasto-osuudet, talletukset, korolliset sopimukset, velat keskuspankille ja niin edelleen. Jos valuuttatasapaino poikkeaa säännöissä vahvistetuista rajoista, asianomaisen rahoitusyrityksen on ryhdyttävä toimiin eron poistamiseksi viimeistään kolmen pankkipäivän kuluessa. Jos rahoitusyrityksen toimenpiteillä ei saavuteta tavoitetta, Islannin keskuspankki voi määrätä uhkasakkoa. Islannin keskuspankki on ryhtynyt myös muihin toimiin rajoittaakseen valuuttaepätasapainoa, esimerkiksi tekemällä valuutanvaihtosopimuksen yhden liikepankin kanssa ja ostamalla ulkomaanvaluuttaa. Islannin keskuspankin mukaan näillä toimenpiteillä edistetään rahoitusalan vakautta ja vahvistetaan Islannin keskuspankin lainaamattomia valuuttavarantoja.

56

(57)  Ks. http://www.bis.org/press/p120412a.htm

57

(58)  Ks. esim. Islannin keskuspankin taloudellista vakautta koskeva raportti 2011:2, jonka mukaan Islannin korkomarginaali on noin 2–3 kertaa korkeampi kuin muissa Pohjoismaissa.

58

(59)  Tappioiden tarkka määrä on edelleen epävarma, ja se vaihtelee luokituksen mukaan. Nykyarvioiden mukaiset tappiot on esitetty osoitteessa http://www.lbi.is/library/Opin-gogn/skyrslan/Opna%20netið%20-%20CreditorsMeeting_31Mai2012%20-%20íslenskaME.pdf, ja kyseisten tietojen mukaan pesän velat ovat noin kolme kertaa varoja suuremmat.

59

(60)  Valvontaviranomaisen 14.12.2011 hyväksymät finanssikriisiä koskevat suuntaviivat 2012, luku VII, finanssikriisiä koskevat väliaikaiset säännöt. Saatavilla valvontaviranomaisen verkkosivulla osoitteessa: http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-VIII---Financial-Crisis-Guidelines-2012.pdf. Korostus tässä.

60

(61)  Vuoden 2014 lopussa päättyvät kaikkien niiden islantilaisen pankkien rakenneuudistusvaiheet, joista on käynnistetty muodollinen tutkinta.

61

(62)  Leimavero vaihtelee oikeudellisen asiakirjatyypin mukaan, mutta se on yleensä 15 ISK jokaiselta alkavalta tuhannelta ISK:lta (eli keskimäärin 1,5 prosenttia) sellaisen korkoa tuottavan joukkovelkakirjan määrästä, jonka vakuutena on kiinnitys tai muu vakuus.

62

(63)  Päätös N:o 325/11/KOL, 19.10.2011.

63

(64)  Ks. esim. komissio päätös asiassa SA.28264, rakenneuudistustuki Hypo Real Estatelle, jossa komissio hyväksyi Hypo Real Estaten kansainvälisten liiketoimien merkittävän osan erottautumisen toimenpiteenä, jolla rajoitetaan pankin taloudellisen toiminnan jatkajan PBB:n mahdollisuuksia vääristää kilpailua.

64

(65)  Samoista syistä valvontaviranomainen hyväksyy sen, että myynteihin sovelletaan ehtoa, jonka mukaan [...].

65

---

LIITE

SITOUMUKSET JA PANKKITOIMINNAN OIKEUDELLISEEN KEHYKSEEN TEHTÄVÄT ASIAA KOSKEVAT MUUTOKSET

1.   ISLANNIN VIRANOMAISTEN SITOUMUKSET

Islannin viranomaiset ovat tehneet jäljempänä esitetyt kaksi sitoumusta.

Leimaveroon tehtävä muutos valtiontuen estämiseksi ja siirtokustannusten vähentämiseksi

Valtiovarainministeriö nimittää työryhmän, jolla on valtuudet tarkastella uudelleen leimaverosta annettua lakia Nro 36/1978. Työryhmä toimittaa raportin ja lakiluonnoksen valtiovarainministerille lokakuuhun 2012 mennessä. Työryhmän tehtävänä on etenkin tarkastella yksityisten liikkeeseen laskemien joukkovelkakirjojen leimaveron poistamista, kun niitä siirretään velkojien kesken (esim. kun yksityiset siirtävät lainansa yhdestä luottolaitoksesta toiseen). Ryhmä tarkastelee lisäksi, miten leimaveroa koskevaa säännöstä voidaan muuttaa siten, että yksinkertaistetaan menettelyjä ja edistetään kilpailua.

Toimenpiteet siirron helpottamiseksi ja siirtokustannusten vähentämiseksi

Islannin parlamentin 21 päivänä maaliskuuta 2012 antaman päätöslauselman mukaisesti hallitus nimittää komitean, jolla on valtuudet tarkastella kuluttajansuojaa rahoitusmarkkinoilla ja esittää ehdotuksia siitä, miten yksityisten ja kotitalouksien asemaa voidaan lujittaa luottolaitoksiin nähden. Komitealla on erityinen toimivalta tarkastella pankkipalvelujen siirron helpottamista ja siirtokustannusten vähentämistä ja tehdä asiassa läheistä yhteistyötä Islannin kilpailuviranomaisten kanssa. Komitea esittää raporttinsa viimeistään 15 päivänä tammikuuta 2013.

Islannin viranomaiset ovat lisäksi hyväksyneet Landsbankinnin seuraavat sitoumukset:

Ostojen rajoittaminen

Landsbankinn pidättyy ostamasta rahoituslaitoksia 15 päivään joulukuuta 2014 asti. Tästä sitoumuksesta huolimatta Landsbankinn voi valvontaviranomaisen hyväksynnän saatuaan ostaa rahoituslaitoksia, etenkin jos se on välttämätöntä rahoitusjärjestelmän vakauden turvaamiseksi.

[...:sta] luopuminen ja konttorien sulkeminen

Landsbankinn sitoutuu luopumaan osuuksistaan [...:ssa] ennen [päivämäärä]. [...]

Lisäksi Landsbankinn sitoutuu sulkemaan [...] konttoriaan [päivämäärä].

Luopuminen rakenneuudistuksen alaisten yritysten osakkeista

Landsbankinn sitoutuu yleisesti myymään mahdollisimman pian omistusosuudet toimintayhtiöissä, jotka se on ottanut haltuun rakenneuudistuksen vuoksi, ks. rahoituslaitoksista annetun lain Nro 161/2002 22 §. Lisäksi pankki sitoutuu noudattamaan edellä mainitussa säännöksessä vahvistettuja menettelyjä ja määräaikoja. Lopuksi pankki pitää yllä verkkosivuillaan (asianomaisen tytäryrityksen verkkosivuilla) ajantasaista tietoa tällaisista myynnissä olevista omistusosuuksista.

Landsbankinn sitoutuu etenkin tarjoamaan myyntiin osuutensa seuraavissa yrityksissä edellyttäen, että yrityksiin, niiden taloudellinen asema, toiminnot ja tulevaisuuden näkymät mukaan luettuina, ei kohdistu merkittävää oikeudellista tai oikeudenkäyntiin liittyvää riskiä tai vastaavia epävarmuuksia:

(...)

Toimenpiteet, joista on etua uusille ja pienille kilpailijoille

Landsbankinn sitoutuu toteuttamaan seuraavat toimenpiteet uusien ja pienten kilpailijoiden eduksi:

| a) | Landsbankinn pidättyy vuoden 2014 loppuun panemasta täytäntöön sopimuslausekkeita ja ottamasta käyttöön uusia sopimuslausekkeita, joissa korkokantojen erityisehdoksi asetetaan pankkisuhteen säilyminen vähimmäistasolla. |
| --- | --- |

a)

Landsbankinn pidättyy vuoden 2014 loppuun panemasta täytäntöön sopimuslausekkeita ja ottamasta käyttöön uusia sopimuslausekkeita, joissa korkokantojen erityisehdoksi asetetaan pankkisuhteen säilyminen vähimmäistasolla.

| b) | Landsbankinn antaa pankin verkkosivuilla helposti saatavilla olevaa tietoa pankkipalvelujen siirtämisestä toiseen rahoituslaitokseen. Lisäksi rahoituslaitosten vaihdon edellyttämät asiakirjat ovat helposti saatavilla verkkosivuilta. Samat tiedot ja rahoituslaitoksen vaihtoa koskevat lomakkeet ovat saatavilla pankin sivukonttoreissa. |
| --- | --- |

b)

Landsbankinn antaa pankin verkkosivuilla helposti saatavilla olevaa tietoa pankkipalvelujen siirtämisestä toiseen rahoituslaitokseen. Lisäksi rahoituslaitosten vaihdon edellyttämät asiakirjat ovat helposti saatavilla verkkosivuilta. Samat tiedot ja rahoituslaitoksen vaihtoa koskevat lomakkeet ovat saatavilla pankin sivukonttoreissa.

| c) | Landsbankinn panee nopeasti täytäntöön kaikki pankkipalvelujen siirtoa koskevat pyynnöt. |
| --- | --- |

c)

Landsbankinn panee nopeasti täytäntöön kaikki pankkipalvelujen siirtoa koskevat pyynnöt.

| d) | Landsbankinn ei vetoa valtion osallistumiseen hankkiakseen kilpailuetua markkinoinnissa. |
| --- | --- |

d)

Landsbankinn ei vetoa valtion osallistumiseen hankkiakseen kilpailuetua markkinoinnissa.

| e) | Jos kilpailevia palvelutarjouksia ei ole saatavilla, Landsbankinn on halukas tarjoamaan seuraavat palvelut hintaan, joka vastaa kustannuksia ja kohtuullista marginaalia:






  i) | Islannin kruunun määräisten maksujen käsittelypalvelut |
| --- | --- | --- |

e)

Jos kilpailevia palvelutarjouksia ei ole saatavilla, Landsbankinn on halukas tarjoamaan seuraavat palvelut hintaan, joka vastaa kustannuksia ja kohtuullista marginaalia:

i)

Islannin kruunun määräisten maksujen käsittelypalvelut

| ii) | ulkomaan valuutan määräisten maksujen käsittelypalvelut |
| --- | --- |

ii)

ulkomaan valuutan määräisten maksujen käsittelypalvelut

| iii) | setelien ja kolikoiden jakelu. |
| --- | --- |

iii)

setelien ja kolikoiden jakelu.

2.   KRIISIN JÄLKEEN HYVÄKSYTYT ASIAA KOSKEVAT MUKAUTUKSET JA MUUTOKSET ISLANNIN RAHOITUSMARKKINOIDEN SÄÄNTELY- JA VALVONTAKEHYKSEEN

Islannin viranomaiset ovat toimittaneet seuraavan yleiskatsauksen vuoden 2008 syksyllä voimassa olleeseen lainsäädäntöön tehdyistä muutoksista:

| — | FME:n valtuuksia ryhtyä toimiin (ottaa itselleen yhtiökokouksen valtuudet ja myydä omaisuutta, ks. poikkeuslainsäädäntö) on lisätty; FME:lle on annettu laajennetut valvontavaltuudet; FME voi arvioida yksittäisten valvottujen osapuolten toimia tai käyttäytymistä annettujen lisäsäännösten nojalla. Niihin sisältyvät päätöksentekovaltuudet, kuten valtuudet päättää toimipaikan sulkemisesta tai tiettyjen toimintojen lopettamisesta ilman toimintalupien tosiasiallista kumoamista, ja valtuudet määritellä yksityiskohtaisemmin käsitteet, joiden tulkinnan FME ja valvotut yksiköt tai valituselimet ovat riitauttaneet. |
| --- | --- |

—

FME:n valtuuksia ryhtyä toimiin (ottaa itselleen yhtiökokouksen valtuudet ja myydä omaisuutta, ks. poikkeuslainsäädäntö) on lisätty; FME:lle on annettu laajennetut valvontavaltuudet; FME voi arvioida yksittäisten valvottujen osapuolten toimia tai käyttäytymistä annettujen lisäsäännösten nojalla. Niihin sisältyvät päätöksentekovaltuudet, kuten valtuudet päättää toimipaikan sulkemisesta tai tiettyjen toimintojen lopettamisesta ilman toimintalupien tosiasiallista kumoamista, ja valtuudet määritellä yksityiskohtaisemmin käsitteet, joiden tulkinnan FME ja valvotut yksiköt tai valituselimet ovat riitauttaneet.

| — | Yksittäisiä suuria riskikeskittymiä koskevia sääntöjä on selkeytetty ja tarkennettu; riskinhallinnan tehtäviä ja vastuita on lisätty ja FME:lle on annettu valtuudet antaa riskinhallinnalle merkittävämpi asema rahoitusyrityksen organisaatiossa; stressitestien soveltamista koskevia säännöksiä on tiukennettu. |
| --- | --- |

—

Yksittäisiä suuria riskikeskittymiä koskevia sääntöjä on selkeytetty ja tarkennettu; riskinhallinnan tehtäviä ja vastuita on lisätty ja FME:lle on annettu valtuudet antaa riskinhallinnalle merkittävämpi asema rahoitusyrityksen organisaatiossa; stressitestien soveltamista koskevia säännöksiä on tiukennettu.

| — | Suurten luotonottajien erityisrekisteriä koskevat säännökset on vahvistettu lainsäädännössä, jotta saadaan parempi yleiskuva kahta tai useampaa yritystä koskevista suurista, yksittäisistä riskikeskittymistä. Rekisteri on tärkeä väline riskien kytkemiseksi toisiinsa ja niiden systeemisen vaikutuksen arvioimiseksi, jos luotonottajien toiminnoissa ilmenee vaikeuksia. Yksiköiden, jotka eivät ole FME:n valvonnassa mutta jotka on merkitty rahoitusyritysten rekisteriin, on annettava FME:lle tietoa kaikista velvoitteistaan. FME voi kieltää palvelujen tarjoamisen tällaisille osapuolille, jos ne kieltäytyvät toimittamasta pyydettyjä tietoja. |
| --- | --- |

—

Suurten luotonottajien erityisrekisteriä koskevat säännökset on vahvistettu lainsäädännössä, jotta saadaan parempi yleiskuva kahta tai useampaa yritystä koskevista suurista, yksittäisistä riskikeskittymistä. Rekisteri on tärkeä väline riskien kytkemiseksi toisiinsa ja niiden systeemisen vaikutuksen arvioimiseksi, jos luotonottajien toiminnoissa ilmenee vaikeuksia. Yksiköiden, jotka eivät ole FME:n valvonnassa mutta jotka on merkitty rahoitusyritysten rekisteriin, on annettava FME:lle tietoa kaikista velvoitteistaan. FME voi kieltää palvelujen tarjoamisen tällaisille osapuolille, jos ne kieltäytyvät toimittamasta pyydettyjä tietoja.

| — | Moitteettomia liiketoimintakäytäntöjä koskevia sääntöjä on lujitettu ja rahoitusyritysten kanssa tehtäviä liiketoimia tarkastelevan valituskomitean asema on vahvistettu lainsäädännössä; rahoitusyritysten kaikista suurista omistajista on annettava yksityiskohtaista tietoa. |
| --- | --- |

—

Moitteettomia liiketoimintakäytäntöjä koskevia sääntöjä on lujitettu ja rahoitusyritysten kanssa tehtäviä liiketoimia tarkastelevan valituskomitean asema on vahvistettu lainsäädännössä; rahoitusyritysten kaikista suurista omistajista on annettava yksityiskohtaista tietoa.

| — | Määräaikoja, jolloin rahoitusyritykset voivat luopua siirretyistä varoista, on lyhennetty. |
| --- | --- |

—

Määräaikoja, jolloin rahoitusyritykset voivat luopua siirretyistä varoista, on lyhennetty.

| — | Rahoitusyritysten omien osakkeiden omistusta koskevia säännöksiä on tiukennettu, ja ne on määritelty yksityiskohtaisemmin. Tytäryritysten omistusta pidetään nyt omina osakkeina samoin kuin omia osakkeita koskevia taseen ulkopuolisia sopimuksia. |
| --- | --- |

—

Rahoitusyritysten omien osakkeiden omistusta koskevia säännöksiä on tiukennettu, ja ne on määritelty yksityiskohtaisemmin. Tytäryritysten omistusta pidetään nyt omina osakkeina samoin kuin omia osakkeita koskevia taseen ulkopuolisia sopimuksia.

| — | Rahoitusyrityksiä on kielletty myöntämästä luottoa omiin osakkeisiin perustuvaa vakuutta tai pääomatakuutodistusta vastaan. |
| --- | --- |

—

Rahoitusyrityksiä on kielletty myöntämästä luottoa omiin osakkeisiin perustuvaa vakuutta tai pääomatakuutodistusta vastaan.

| — | FME laatii säännöt, joiden mukaan lainat, joiden vakuutena on kiinnitys muiden rahoitusyritysten osakkeisiin, lasketaan riski- ja pääomapohjassa. |
| --- | --- |

—

FME laatii säännöt, joiden mukaan lainat, joiden vakuutena on kiinnitys muiden rahoitusyritysten osakkeisiin, lasketaan riski- ja pääomapohjassa.

| — | Sisäisen tarkastusosaston vastuuta ja tehtäviä on lisätty. Asianomaisen rahoitusyrityksen koon ja toimintojen moninaisuuden välistä tasapainoa ja sen sisäisen tarkastusosaston tehtäviä säännellään yksityiskohtaisilla säännöillä. |
| --- | --- |

—

Sisäisen tarkastusosaston vastuuta ja tehtäviä on lisätty. Asianomaisen rahoitusyrityksen koon ja toimintojen moninaisuuden välistä tasapainoa ja sen sisäisen tarkastusosaston tehtäviä säännellään yksityiskohtaisilla säännöillä.

| — | Tilintarkastusyritys voi suorittaa saman rahoitusyrityksen tilintarkastuksen enintään viiden vuoden ajan; rahoitusyrityksen mahdollisuuksia hylätä ”vaikea” tilintarkastaja on rajoitettu. |
| --- | --- |

—

Tilintarkastusyritys voi suorittaa saman rahoitusyrityksen tilintarkastuksen enintään viiden vuoden ajan; rahoitusyrityksen mahdollisuuksia hylätä ”vaikea” tilintarkastaja on rajoitettu.

| — | Kaikkia oman pääoman laskentaa koskevia säännöksiä ja eri teknisiä näkökohtia on tarkistettu. |
| --- | --- |

—

Kaikkia oman pääoman laskentaa koskevia säännöksiä ja eri teknisiä näkökohtia on tarkistettu.

| — | Määräosuuksien omistusta eli vähintään 10 prosentin äänioikeuden käyttämistä koskevia sääntöjä on tarkistettu. FME:lle annetaan valtuudet kääntää todistustaakka arvioitaessa osapuolia, jotka aikovat hankkia tai lisätä määräosuuksia, esimerkiksi kun se on epävarma siitä, ketkä ovat määräosuuden omistavan hallintayhtiön tosiasiallisia edunsaajia. |
| --- | --- |

—

Määräosuuksien omistusta eli vähintään 10 prosentin äänioikeuden käyttämistä koskevia sääntöjä on tarkistettu. FME:lle annetaan valtuudet kääntää todistustaakka arvioitaessa osapuolia, jotka aikovat hankkia tai lisätä määräosuuksia, esimerkiksi kun se on epävarma siitä, ketkä ovat määräosuuden omistavan hallintayhtiön tosiasiallisia edunsaajia.

| — | Johtajien kelpoisuudelle on asetettu lisävaatimuksia, heidän vastuutaan valvonnasta ja toiminnoista on lisätty eivätkä hallintoneuvoston puheenjohtajat saa osallistua liikkeenjohtoon; FME:lle on annettu suurempi toimivalta valvoa johtokuntia; ylemmälle johdolle maksettavista palkkioista on annettava henkilökohtaista tietoa. |
| --- | --- |

—

Johtajien kelpoisuudelle on asetettu lisävaatimuksia, heidän vastuutaan valvonnasta ja toiminnoista on lisätty eivätkä hallintoneuvoston puheenjohtajat saa osallistua liikkeenjohtoon; FME:lle on annettu suurempi toimivalta valvoa johtokuntia; ylemmälle johdolle maksettavista palkkioista on annettava henkilökohtaista tietoa.

| — | Rahoitusyritysten luottotoimille on vahvistettu säännöt, jos sen johtajilla, toimitusjohtajilla, keskeisillä työntekijöillä tai omistajilla on määräosuus kyseisestä rahoituslaitoksesta. Samankaltaisia sääntöjä sovelletaan osapuoliin, jotka ovat tiiviissä sidossuhteessa edellä mainittuihin henkilöihin. FME on hyväksynyt säännöt tällaisten toimien tyydyttävän vakuuden määrittämiseksi. |
| --- | --- |

—

Rahoitusyritysten luottotoimille on vahvistettu säännöt, jos sen johtajilla, toimitusjohtajilla, keskeisillä työntekijöillä tai omistajilla on määräosuus kyseisestä rahoituslaitoksesta. Samankaltaisia sääntöjä sovelletaan osapuoliin, jotka ovat tiiviissä sidossuhteessa edellä mainittuihin henkilöihin. FME on hyväksynyt säännöt tällaisten toimien tyydyttävän vakuuden määrittämiseksi.

| — | Johdon ja työntekijöiden kannustinjärjestelmiä ja bonuksia sekä purkamissopimuksia koskevat säännöt on vahvistettu. |
| --- | --- |

—

Johdon ja työntekijöiden kannustinjärjestelmiä ja bonuksia sekä purkamissopimuksia koskevat säännöt on vahvistettu.

| — | Rahoitusyritysten uudelleenorganisointia ja selvitysmenettelyä koskevia säännöksiä on tiukennettu. |
| --- | --- |

—

Rahoitusyritysten uudelleenorganisointia ja selvitysmenettelyä koskevia säännöksiä on tiukennettu.

| — | Säästöpankkien erityissääntöjä on tarkistettu kokonaisuudessaan. Säästöpankkien takuupääoman omistajien asemaa ja oikeuksia on selkeytetty, osingoille on asetettu rajoituksia, takuupääomaa koskeville toimille on asetettu selkeät säännöt, takuupääoman arvonalennusta koskevat säännöt on vahvistettu ja säästöpankkien valtuuksia tehdä muodollista yhteistyötä on selkeytetty. Säästöpankkeja on kielletty muuttamista oikeudellista muotoaan. |
| --- | --- |

—

Säästöpankkien erityissääntöjä on tarkistettu kokonaisuudessaan. Säästöpankkien takuupääoman omistajien asemaa ja oikeuksia on selkeytetty, osingoille on asetettu rajoituksia, takuupääomaa koskeville toimille on asetettu selkeät säännöt, takuupääoman arvonalennusta koskevat säännöt on vahvistettu ja säästöpankkien valtuuksia tehdä muodollista yhteistyötä on selkeytetty. Säästöpankkeja on kielletty muuttamista oikeudellista muotoaan.

Islannin viranomaisten mukaan Islannin säännöt menevät joiltakin osin yleiseurooppalaisia sääntöjä pidemmälle. Merkittävimmät erot EU:n hyväksymiin, ETA-sopimukseen sisällytettyihin sääntöihin ovat seuraavat:

| — | FME:llä on valtuudet rajoittaa rahoituslaitosten yksittäisten toimipisteiden toimintoja, jos se katsoo sen olevan perusteltua. Lisäksi sillä on valtuudet asettaa erityisiä vaatimuksia rahoituslaitosten yksittäisten toimipisteiden toimintojen jatkamiselle. FME voi myös rajoittaa väliaikaisesti toimintoja, joita rahoitusyritys saa harjoittaa, joko kokonaan tai osittain, riippumatta siitä, ovatko ne luvanvaraisia, jos valvontaviranomainen katsoo sen olevan perusteltua. Tämä johtuu luonnollisesti etenkin konttoreiden toiminnoista ja niiden käyttöönottamista talletustileistä muissa Euroopan maissa vuoteen 2008 asti (Icesave, Edge ja Save-and-Save). |
| --- | --- |

—

FME:llä on valtuudet rajoittaa rahoituslaitosten yksittäisten toimipisteiden toimintoja, jos se katsoo sen olevan perusteltua. Lisäksi sillä on valtuudet asettaa erityisiä vaatimuksia rahoituslaitosten yksittäisten toimipisteiden toimintojen jatkamiselle. FME voi myös rajoittaa väliaikaisesti toimintoja, joita rahoitusyritys saa harjoittaa, joko kokonaan tai osittain, riippumatta siitä, ovatko ne luvanvaraisia, jos valvontaviranomainen katsoo sen olevan perusteltua. Tämä johtuu luonnollisesti etenkin konttoreiden toiminnoista ja niiden käyttöönottamista talletustileistä muissa Euroopan maissa vuoteen 2008 asti (Icesave, Edge ja Save-and-Save).

| — | Islannin lainsäädännössä vahvistetut sisäistä tarkastusta koskevat säännökset ovat huomattavasti yksityiskohtaisempia kuin EU:n direktiivien säännökset. |
| --- | --- |

—

Islannin lainsäädännössä vahvistetut sisäistä tarkastusta koskevat säännökset ovat huomattavasti yksityiskohtaisempia kuin EU:n direktiivien säännökset.

| — | Stressitestien suorittamista koskevat säännökset ovat huomattavasti yksityiskohtaisempia kuin EU:n direktiivien säännökset. |
| --- | --- |

—

Stressitestien suorittamista koskevat säännökset ovat huomattavasti yksityiskohtaisempia kuin EU:n direktiivien säännökset.

| — | Rahoitusyritysten on pidettävä erityistä rekisteriä (luottorekisteriä) kaikista osapuolista, joille ne myöntävät luottoa, ja toimitettava FME:lle päivitetty luettelo jokaisen kuukauden lopussa. Lisäksi vastaavanlainen luettelo on toimitettava rahoituslaitoksiin tiiviisti sidossuhteessa olevista osapuolista, niiden johtokunnista ja johtajista sekä keskenään sidossuhteessa olevista asiakkaista, siltä osin kuin näitä osapuolia ei ole esitetty edellä mainitussa luettelossa. Luettelon avulla on helpompi seurata rahoitusyritysten, niiden johtajien ja johdon välisiä sidoksia. |
| --- | --- |

—

Rahoitusyritysten on pidettävä erityistä rekisteriä (luottorekisteriä) kaikista osapuolista, joille ne myöntävät luottoa, ja toimitettava FME:lle päivitetty luettelo jokaisen kuukauden lopussa. Lisäksi vastaavanlainen luettelo on toimitettava rahoituslaitoksiin tiiviisti sidossuhteessa olevista osapuolista, niiden johtokunnista ja johtajista sekä keskenään sidossuhteessa olevista asiakkaista, siltä osin kuin näitä osapuolia ei ole esitetty edellä mainitussa luettelossa. Luettelon avulla on helpompi seurata rahoitusyritysten, niiden johtajien ja johdon välisiä sidoksia.

| — | Jos FME katsoo, että luottorekisteriin merkitylle yksittäiselle osapuolelle, joka ei ole virallisen rahoitusvalvonnan alainen, myönnetyllä luotolla voi olla systeeminen vaikutus, se voi vaatia asianomaiselta osapuolelta tietoja tämän velvoitteista. |
| --- | --- |

—

Jos FME katsoo, että luottorekisteriin merkitylle yksittäiselle osapuolelle, joka ei ole virallisen rahoitusvalvonnan alainen, myönnetyllä luotolla voi olla systeeminen vaikutus, se voi vaatia asianomaiselta osapuolelta tietoja tämän velvoitteista.

| — | Jos luottorekisteriin merkitty osapuoli, johon ei sovelleta virallista valvontaa, kieltäytyy antamasta tietoa FME:lle, valvontaviranomainen voi määrätä, että valvottujen laitosten on pidätyttävä tarjoamasta kyseiselle osapuolelle lisäpalveluja. Tämä koskee myös tilanteita, joissa asianomaisen osapuolen antamat tiedot eivät ole riittäviä. Luottorekisteriä koskevat säännökset ja valvojille myönnetyt laajat valtuudet, jotka koskevat osapuolia, joihin ei sovelleta virallista valvontaa, eivät sisälly EU:n/ETA:n sääntöihin. |
| --- | --- |

—

Jos luottorekisteriin merkitty osapuoli, johon ei sovelleta virallista valvontaa, kieltäytyy antamasta tietoa FME:lle, valvontaviranomainen voi määrätä, että valvottujen laitosten on pidätyttävä tarjoamasta kyseiselle osapuolelle lisäpalveluja. Tämä koskee myös tilanteita, joissa asianomaisen osapuolen antamat tiedot eivät ole riittäviä. Luottorekisteriä koskevat säännökset ja valvojille myönnetyt laajat valtuudet, jotka koskevat osapuolia, joihin ei sovelleta virallista valvontaa, eivät sisälly EU:n/ETA:n sääntöihin.

| — | Lähipiirin lainaustoimintaa ja vakuuksia koskevat säännökset ovat merkittävästi yksityiskohtaisempia ja rajoittavampia kuin EU:n/ETA:n säännöt. |
| --- | --- |

—

Lähipiirin lainaustoimintaa ja vakuuksia koskevat säännökset ovat merkittävästi yksityiskohtaisempia ja rajoittavampia kuin EU:n/ETA:n säännöt.

| — | FME:n on evättävä määräosuuden omistajalta oikeus käyttää äänioikeuttaan, jos on epävarmaa, kuka on tosiasiallinen edunsaaja. |
| --- | --- |

—

FME:n on evättävä määräosuuden omistajalta oikeus käyttää äänioikeuttaan, jos on epävarmaa, kuka on tosiasiallinen edunsaaja.

| — | Enimmäisaika, jonka ulkoiset tarkastajat voivat työskennellä samalle rahoitusyritykselle, on lyhyempi kuin EU:n/ETA:n säännöissä. |
| --- | --- |

—

Enimmäisaika, jonka ulkoiset tarkastajat voivat työskennellä samalle rahoitusyritykselle, on lyhyempi kuin EU:n/ETA:n säännöissä.

| — | Rahoitusyritysten johtajien pätevyyttä koskevat säännökset ovat merkittävästi yksityiskohtaisempia kuin EU:n direktiiveissä. |
| --- | --- |

—

Rahoitusyritysten johtajien pätevyyttä koskevat säännökset ovat merkittävästi yksityiskohtaisempia kuin EU:n direktiiveissä.

| — | Bonusjärjestelmiä ja purkamissopimuksia koskevia järjestelyjä varten on vahvistettu säännöt. |
| --- | --- |

—

Bonusjärjestelmiä ja purkamissopimuksia koskevia järjestelyjä varten on vahvistettu säännöt.

| — | EU:n direktiiveissä on vahvistettu hiljattain palkkiokäytäntöjä koskevat muodolliset säännöt, mutta EU:ssa ei ole vielä hyväksytty purkamissopimuksia koskevia sääntöjä. |
| --- | --- |

—

EU:n direktiiveissä on vahvistettu hiljattain palkkiokäytäntöjä koskevat muodolliset säännöt, mutta EU:ssa ei ole vielä hyväksytty purkamissopimuksia koskevia sääntöjä.

Talousasiain ministeri esitti 23 päivänä maaliskuuta 2012 raportin Islannin rahoitusjärjestelmän tulevasta rakenteesta. Ministeri on myös nimennyt asiantuntijaryhmän valmistelemaan lainsäädäntökehystä, jota sovelletaan kaikkiin rahoitustoimintoihin Islannissa.

---

| 15.5.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 144/169 |
| --- | --- | --- | --- |

15.5.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 144/169

---

Julkinen toisinto (1)

EFTAN VALVONTAVIRANOMAISEN PÄÄTÖS

N:o 291/12/KOL,

annettu 11 päivänä heinäkuuta 2012,

Arion Bankille myönnettävästä rakenneuudistustuesta (Islanti)

EFTAn valvontaviranomainen, jäljempänä ’valvontaviranomainen’, joka

OTTAA HUOMIOON Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’ETA-sopimus’, ja erityisesti sen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja pöytäkirjan 26,

OTTAA HUOMIOON valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta tehdyn EFTA-valtioiden sopimuksen, jäljempänä ’valvonta- ja tuomioistuinsopimus’, ja erityisesti sen 24 artiklan,

OTTAA HUOMIOON valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjan 3, jäljempänä ’pöytäkirja 3’, ja erityisesti sen I osan 1 artiklan 3 kohdan sekä sen II osan 7 artiklan 3 kohdan ja 13 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

I   TOSISEIKAT

1.   MENETTELY

| (1) | Lokakuussa 2008 käydyn epävirallisen kirjeenvaihdon perusteella ja Islannin parlamentin (Althingi) säädettyä 6 päivänä lokakuuta muun muassa rahoitusalan epätavallisista olosuhteista johtuvista valtionkassamaksuista vastaavasta viranomaisesta annetun lain nro 125/2008, jäljempänä ’valmiuslaki’, jossa Islannin valtiolle myönnettiin laajat toimivaltuudet puuttua pankkialan toimintaan, valvontaviranomaisen puheenjohtaja pyysi Islannin viranomaisia 10 päivänä lokakuuta 2008 päivätyssä kirjeessään ilmoittamaan valvontaviranomaiselle valmiuslain nojalla toteutettavista valtiontukitoimenpiteistä. Yhteydenpitoa ja kirjeenvaihtoa jatkettiin silloin tällöin, mihin sisältyi erityisesti valvontaviranomaisen 18 päivänä kesäkuuta 2009 lähettämä kirje, jossa Islannin viranomaisia muistutettiin valtiontukitoimenpiteistä ilmoittamisen tarpeellisuudesta ja pöytäkirjassa 3 olevaan 3 artiklaan sisältyvästä täytäntöönpanokieltoa koskevasta lausekkeesta (nk. standstill-lauseke). Lisäkirjeenvaihdon ja -kokousten jälkeen Islannin viranomaiset ilmoittivat lopulta 20 päivänä syyskuuta 2010 taannehtivasti valtiontuesta, joka on myönnetty (vanhan) Kaupthing Bankin tiettyjen toimintojen uudelleen käynnistämiseen sekä uuden Kaupthing Bankin (josta tuli 21 päivänä marraskuuta 2009 Arion Bank) perustamiseen ja pääomanmuodostukseen. |
| --- | --- |

(1)

Lokakuussa 2008 käydyn epävirallisen kirjeenvaihdon perusteella ja Islannin parlamentin (Althingi) säädettyä 6 päivänä lokakuuta muun muassa rahoitusalan epätavallisista olosuhteista johtuvista valtionkassamaksuista vastaavasta viranomaisesta annetun lain nro 125/2008, jäljempänä ’valmiuslaki’, jossa Islannin valtiolle myönnettiin laajat toimivaltuudet puuttua pankkialan toimintaan, valvontaviranomaisen puheenjohtaja pyysi Islannin viranomaisia 10 päivänä lokakuuta 2008 päivätyssä kirjeessään ilmoittamaan valvontaviranomaiselle valmiuslain nojalla toteutettavista valtiontukitoimenpiteistä. Yhteydenpitoa ja kirjeenvaihtoa jatkettiin silloin tällöin, mihin sisältyi erityisesti valvontaviranomaisen 18 päivänä kesäkuuta 2009 lähettämä kirje, jossa Islannin viranomaisia muistutettiin valtiontukitoimenpiteistä ilmoittamisen tarpeellisuudesta ja pöytäkirjassa 3 olevaan 3 artiklaan sisältyvästä täytäntöönpanokieltoa koskevasta lausekkeesta (nk. standstill-lauseke). Lisäkirjeenvaihdon ja -kokousten jälkeen Islannin viranomaiset ilmoittivat lopulta 20 päivänä syyskuuta 2010 taannehtivasti valtiontuesta, joka on myönnetty (vanhan) Kaupthing Bankin tiettyjen toimintojen uudelleen käynnistämiseen sekä uuden Kaupthing Bankin (josta tuli 21 päivänä marraskuuta 2009 Arion Bank) perustamiseen ja pääomanmuodostukseen.

| (2) | Valvontaviranomainen ilmoitti Islannin viranomaisille 15 päivänä joulukuuta 2010 päivätyllä kirjeellä (2), että se oli päättänyt aloittaa pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn, joka liittyy Islannin valtion toteuttamiin toimenpiteisiin, jotka koskevat (vanhan) Kaupthing Bank hf:n tiettyjen toimintojen uudelleen käynnistämistä sekä uuden Kaupthing Bank hf:n (nyttemmin Arion Bank hf) perustamista ja pääomanmuodostusta, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’ (3). Valvontaviranomainen pyysi toimittamaan myös yksityiskohtaisen suunnitelman Arion Bankin rakenneuudistuksesta kuuden kuukauden kuluessa. |
| --- | --- |

(2)

Valvontaviranomainen ilmoitti Islannin viranomaisille 15 päivänä joulukuuta 2010 päivätyllä kirjeellä (2), että se oli päättänyt aloittaa pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn, joka liittyy Islannin valtion toteuttamiin toimenpiteisiin, jotka koskevat (vanhan) Kaupthing Bank hf:n tiettyjen toimintojen uudelleen käynnistämistä sekä uuden Kaupthing Bank hf:n (nyttemmin Arion Bank hf) perustamista ja pääomanmuodostusta, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’ (3). Valvontaviranomainen pyysi toimittamaan myös yksityiskohtaisen suunnitelman Arion Bankin rakenneuudistuksesta kuuden kuukauden kuluessa.

| (3) | Maaliskuun 24 päivänä 2011 päivätyllä kirjeellä (4) asianomaiset osapuolet toimittivat valvontaviranomaiselle yhden huomautuksen, joka toimitettiin edelleen Islannin viranomaisille 25 päivänä toukokuuta 2011. Islannin viranomaiset eivät vastanneet kyseiseen huomautukseen. |
| --- | --- |

(3)

Maaliskuun 24 päivänä 2011 päivätyllä kirjeellä (4) asianomaiset osapuolet toimittivat valvontaviranomaiselle yhden huomautuksen, joka toimitettiin edelleen Islannin viranomaisille 25 päivänä toukokuuta 2011. Islannin viranomaiset eivät vastanneet kyseiseen huomautukseen.

| (4) | Islannin viranomaiset toimittivat Arion Bankin rakenneuudistussuunnitelman 31 päivänä maaliskuuta 2011 päivätyllä kirjeellä. Ajantasaistettu rakenneuudistussuunnitelma toimitettiin sähköpostitse 30 päivänä huhtikuuta 2012. |
| --- | --- |

(4)

Islannin viranomaiset toimittivat Arion Bankin rakenneuudistussuunnitelman 31 päivänä maaliskuuta 2011 päivätyllä kirjeellä. Ajantasaistettu rakenneuudistussuunnitelma toimitettiin sähköpostitse 30 päivänä huhtikuuta 2012.

| (5) | Valvontaviranomainen pyysi tietoja rakenneuudistussuunnitelmasta 11 päivänä heinäkuuta 2011 ja 13 päivänä helmikuuta 2012. Islannin viranomaiset vastasivat tietopyyntöihin 26 päivänä lokakuuta 2011, 16 päivänä huhtikuuta 2012, 30 päivänä huhtikuuta 2012, 21 päivänä toukokuuta 2012 ja 6 päivänä heinäkuuta 2012. Islannin viranomaisten ja Arion Bankin tekemien sitoumusten lopulliset versiot toimitettiin 3 päivänä heinäkuuta 2012. (5) |
| --- | --- |

(5)

Valvontaviranomainen pyysi tietoja rakenneuudistussuunnitelmasta 11 päivänä heinäkuuta 2011 ja 13 päivänä helmikuuta 2012. Islannin viranomaiset vastasivat tietopyyntöihin 26 päivänä lokakuuta 2011, 16 päivänä huhtikuuta 2012, 30 päivänä huhtikuuta 2012, 21 päivänä toukokuuta 2012 ja 6 päivänä heinäkuuta 2012. Islannin viranomaisten ja Arion Bankin tekemien sitoumusten lopulliset versiot toimitettiin 3 päivänä heinäkuuta 2012. (5)

| (6) | Lisäksi valvontaviranomaisen edustajat tapasivat Islannin viranomaiset ja Arion Bankin edustajat 7 päivänä kesäkuuta 2011 sekä 27 ja 28 päivänä helmikuuta 2012. |
| --- | --- |

(6)

Lisäksi valvontaviranomaisen edustajat tapasivat Islannin viranomaiset ja Arion Bankin edustajat 7 päivänä kesäkuuta 2011 sekä 27 ja 28 päivänä helmikuuta 2012.

2.   TAUSTA

| (7) | Valvontaviranomainen kuvailee tässä jaksossa lokakuusta 2008 alkaen Islannin rahoitusjärjestelmän romahdukseen ja uudelleen rakentamiseen liittyviä tapahtumia, tosiseikkoja sekä taloudellista, poliittista ja lainsäädännöllistä kehitystä, joita on tarpeen käsitellä kyseessä olevien tukitoimenpiteiden arvioinnin asiayhteydessä. Ensin esitetään Kaupthing Bankin romahdukseen johtaneet tapahtumat. |
| --- | --- |

(7)

Valvontaviranomainen kuvailee tässä jaksossa lokakuusta 2008 alkaen Islannin rahoitusjärjestelmän romahdukseen ja uudelleen rakentamiseen liittyviä tapahtumia, tosiseikkoja sekä taloudellista, poliittista ja lainsäädännöllistä kehitystä, joita on tarpeen käsitellä kyseessä olevien tukitoimenpiteiden arvioinnin asiayhteydessä. Ensin esitetään Kaupthing Bankin romahdukseen johtaneet tapahtumat.

2.1   Kaupthing Bankin romahtaminen

| (8) | Syyskuussa 2008 joillakin suurilla maailmanlaajuisilla rahoituslaitoksilla alkoi olla vakavia vaikeuksia. Maailmanlaajuisten rahoitusmarkkinoiden myllerryksessä Islannin kolmella suurimmalla liikepankilla, jotka olivat kasvaneet poikkeuksellisen nopeasti edellisinä vuosina, oli vaikeuksia jälleenrahoittaa lyhytaikaisia lainojaan, ja talletusten määrä vähentyi. Lehman Brothers haki konkurssisuojaa 15 päivänä syyskuuta, ja samana päivänä ilmoitettiin, että Bank of America ostaa Merrill Lynchin. Myös HBOS, joka oli Yhdistyneen kuningaskunnan suurimpia pankkeja, oli myytävä Lloyds TSB:lle. |
| --- | --- |

(8)

Syyskuussa 2008 joillakin suurilla maailmanlaajuisilla rahoituslaitoksilla alkoi olla vakavia vaikeuksia. Maailmanlaajuisten rahoitusmarkkinoiden myllerryksessä Islannin kolmella suurimmalla liikepankilla, jotka olivat kasvaneet poikkeuksellisen nopeasti edellisinä vuosina, oli vaikeuksia jälleenrahoittaa lyhytaikaisia lainojaan, ja talletusten määrä vähentyi. Lehman Brothers haki konkurssisuojaa 15 päivänä syyskuuta, ja samana päivänä ilmoitettiin, että Bank of America ostaa Merrill Lynchin. Myös HBOS, joka oli Yhdistyneen kuningaskunnan suurimpia pankkeja, oli myytävä Lloyds TSB:lle.

| (9) | Islannin rahoitusalan ongelmat tulivat selkeämmin esiin 29 päivänä syyskuuta 2008, jolloin Islannin hallitus ilmoitti päässeensä Glitnir Bankin kanssa sopimukseen, jonka mukaan se sijoittaa 600 miljoonaa euroa pääomaa pankkiin ja saa vastineeksi 75 prosenttia sen osakkeista. Markkinoilla ei kuitenkaan oltu vakuuttuneita hallituksen suunnittelemasta Glitnir Bankin haltuunotosta, minkä vuoksi siitä luovuttiin. Kyseisten kolmen liikepankin osakekurssit romahtivat ja luottoluokitukset laskivat. |
| --- | --- |

(9)

Islannin rahoitusalan ongelmat tulivat selkeämmin esiin 29 päivänä syyskuuta 2008, jolloin Islannin hallitus ilmoitti päässeensä Glitnir Bankin kanssa sopimukseen, jonka mukaan se sijoittaa 600 miljoonaa euroa pääomaa pankkiin ja saa vastineeksi 75 prosenttia sen osakkeista. Markkinoilla ei kuitenkaan oltu vakuuttuneita hallituksen suunnittelemasta Glitnir Bankin haltuunotosta, minkä vuoksi siitä luovuttiin. Kyseisten kolmen liikepankin osakekurssit romahtivat ja luottoluokitukset laskivat.

| (10) | Landsbankin ja Kaupthingin ulkomaisista sivukonttoreista nostettiin pois talletuksia huomattavasti aiempaa enemmän, ja myös kotimaisista sivukonttoreista nostettiin valtavasti käteistä. Lokakuun ensimmäisenä viikonloppuna ilmeni, että toinenkin kyseisistä kolmesta suuresta pankista, Landsbanki, oli vakavissa vaikeuksissa. Islannin rahoitusvalvontaviranomainen, jäljempänä ’FME’, otti Glitnir Bankin ja Landsbankin hallintaansa 7 päivänä lokakuuta 2008. Hetken aikaa toivottiin, että Kaupthing Bank onnistuisi välttymään samalta kohtalolta, ja 6 päivänä lokakuuta 2008 Islannin keskuspankki myönsi Kaupthingille 500 miljoonan euron lainan Kaupthingin tanskalaisessa tytäryhtiössä FIH Erhvervsbankenissa olevia vakuuksia vastaan. Kaupthing Bankin lainasopimuksiin ja vieraan pääoman ehtoisiin arvopapereihin sisältyi kuitenkin yleisesti lauseke, jossa todettiin, että jos jokin pankin suurista tytäryhtiöistä ajautuu maksukyvyttömäksi, Kaupthing Bank todetaan maksukyvyttömäksi, mikä voi johtaa pankin lainojen erääntymiseen. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset määräsivät 8 päivänä lokakuuta 2008, että Yhdistyneessä kuningaskunnassa sijaitsevalle Kaupthingin tytäryhtiölle Kaupthing Singer & Friedlanderille (KSF) lakataan suorittamasta maksuja. Seuraavana päivänä FME otti pankin hallintaansa sille valmiuslaissa myönnetyin valtuuksin. |
| --- | --- |

(10)

Landsbankin ja Kaupthingin ulkomaisista sivukonttoreista nostettiin pois talletuksia huomattavasti aiempaa enemmän, ja myös kotimaisista sivukonttoreista nostettiin valtavasti käteistä. Lokakuun ensimmäisenä viikonloppuna ilmeni, että toinenkin kyseisistä kolmesta suuresta pankista, Landsbanki, oli vakavissa vaikeuksissa. Islannin rahoitusvalvontaviranomainen, jäljempänä ’FME’, otti Glitnir Bankin ja Landsbankin hallintaansa 7 päivänä lokakuuta 2008. Hetken aikaa toivottiin, että Kaupthing Bank onnistuisi välttymään samalta kohtalolta, ja 6 päivänä lokakuuta 2008 Islannin keskuspankki myönsi Kaupthingille 500 miljoonan euron lainan Kaupthingin tanskalaisessa tytäryhtiössä FIH Erhvervsbankenissa olevia vakuuksia vastaan. Kaupthing Bankin lainasopimuksiin ja vieraan pääoman ehtoisiin arvopapereihin sisältyi kuitenkin yleisesti lauseke, jossa todettiin, että jos jokin pankin suurista tytäryhtiöistä ajautuu maksukyvyttömäksi, Kaupthing Bank todetaan maksukyvyttömäksi, mikä voi johtaa pankin lainojen erääntymiseen. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset määräsivät 8 päivänä lokakuuta 2008, että Yhdistyneessä kuningaskunnassa sijaitsevalle Kaupthingin tytäryhtiölle Kaupthing Singer & Friedlanderille (KSF) lakataan suorittamasta maksuja. Seuraavana päivänä FME otti pankin hallintaansa sille valmiuslaissa myönnetyin valtuuksin.

2.2   Finanssikriisi ja Islannin pankkien romahduksen keskeiset syyt

| (11) | Arion Bankille myönnettyä tukea koskevassa ilmoituksessaan Islannin viranomaiset totesivat, että Islannin pankkialan romahduksen syyt ja viranomaisten toimintatarve selvitetään varsin yksityiskohtaisesti Islannin parlamentin perustaman erityisen tutkintakomitean, jäljempänä ’tutkintakomitea’ (6), laatimassa raportissa; kyseisen komitean tehtävänä oli tutkia ja analysoida kolmen suurimman pankin romahdukseen johtaneita prosesseja. Valvontaviranomainen esittää jäljempänä lyhyesti tutkintakomitean päätelmät Kaupthing Bankin romahduksen tärkeimmistä syistä. Tiedot ovat peräisin tutkintakomitean raportin luvuista 2 (Tiivistelmä) ja 21 (Islannin pankkien romahduksen syyt — vastuu, virheet ja huolimattomuus). |
| --- | --- |

(11)

Arion Bankille myönnettyä tukea koskevassa ilmoituksessaan Islannin viranomaiset totesivat, että Islannin pankkialan romahduksen syyt ja viranomaisten toimintatarve selvitetään varsin yksityiskohtaisesti Islannin parlamentin perustaman erityisen tutkintakomitean, jäljempänä ’tutkintakomitea’ (6), laatimassa raportissa; kyseisen komitean tehtävänä oli tutkia ja analysoida kolmen suurimman pankin romahdukseen johtaneita prosesseja. Valvontaviranomainen esittää jäljempänä lyhyesti tutkintakomitean päätelmät Kaupthing Bankin romahduksen tärkeimmistä syistä. Tiedot ovat peräisin tutkintakomitean raportin luvuista 2 (Tiivistelmä) ja 21 (Islannin pankkien romahduksen syyt — vastuu, virheet ja huolimattomuus).

| (12) | Vuonna 2007 alkanut rahoitusmarkkinoiden maksuvalmiuden yleinen heikentyminen johti lopulta Islannin kolmen suurimman pankin romahdukseen, sillä niiden liiketoiminta riippui yhä enemmän rahoituksen saamisesta kansainvälisten markkinoiden kautta. Islannin pankkien romahdus johtui kuitenkin lukuisista monimutkaisista seikoista. Tutkintakomitea tutki suurimpien pankkien romahduksen syitä, ja on pantava merkille, että valtaosa päätelmistä koskee kaikkia kolmea pankkia ja että monet päätelmät liittyvät toisiinsa. Jäljempänä käsitellään lyhyesti pankkien toimintaan liittyviä epäonnistumisen syitä. |
| --- | --- |

(12)

Vuonna 2007 alkanut rahoitusmarkkinoiden maksuvalmiuden yleinen heikentyminen johti lopulta Islannin kolmen suurimman pankin romahdukseen, sillä niiden liiketoiminta riippui yhä enemmän rahoituksen saamisesta kansainvälisten markkinoiden kautta. Islannin pankkien romahdus johtui kuitenkin lukuisista monimutkaisista seikoista. Tutkintakomitea tutki suurimpien pankkien romahduksen syitä, ja on pantava merkille, että valtaosa päätelmistä koskee kaikkia kolmea pankkia ja että monet päätelmät liittyvät toisiinsa. Jäljempänä käsitellään lyhyesti pankkien toimintaan liittyviä epäonnistumisen syitä.

Liiallinen ja kestämätön laajentuminen

| (13) | Tutkintakomitea totesi, että romahdusta edeltäneinä vuosina pankit olivat kasvattaneet taseitaan ja luottosalkkujaan niin voimakkaasti, ettei niiden toiminta- ja hallintokapasiteetti enää riittänyt. Kyseisten kolmen pankin yhdistetyt varat olivat lisääntyneet eksponentiaalisesti siten, että ne olivat 1,4 biljoonaa Islannin kruunua (7) vuonna 2003 ja 14,4 biljoonaa Islannin kruunua vuoden 2008 toisella neljänneksellä. Merkityksellistä on se, että suuri osa näiden kolmen pankin kasvusta oli tapahtunut ulkomaisille osapuolille lainaamisessa, joka lisääntyi huomattavasti vuonna 2007 (8) erityisesti kansainvälisen maksuvalmiuskriisin puhjettua. Tutkintakomitea katsoi tämän perusteella, että lainaustoiminnan lisääntyminen johtui pitkälti sellaisille yrityksille myönnetyistä lainoista, joille muut olivat kieltäytyneet myöntämistä lainaa. Raportissa todettiin lisäksi, että riskialttiimmasta sijoituspankkitoiminnasta oli tullut yhä suurempi osa pankkien toimintaa ja että kasvu myötävaikutti ongelmien syntymiseen. |
| --- | --- |

(13)

Tutkintakomitea totesi, että romahdusta edeltäneinä vuosina pankit olivat kasvattaneet taseitaan ja luottosalkkujaan niin voimakkaasti, ettei niiden toiminta- ja hallintokapasiteetti enää riittänyt. Kyseisten kolmen pankin yhdistetyt varat olivat lisääntyneet eksponentiaalisesti siten, että ne olivat 1,4 biljoonaa Islannin kruunua (7) vuonna 2003 ja 14,4 biljoonaa Islannin kruunua vuoden 2008 toisella neljänneksellä. Merkityksellistä on se, että suuri osa näiden kolmen pankin kasvusta oli tapahtunut ulkomaisille osapuolille lainaamisessa, joka lisääntyi huomattavasti vuonna 2007 (8) erityisesti kansainvälisen maksuvalmiuskriisin puhjettua. Tutkintakomitea katsoi tämän perusteella, että lainaustoiminnan lisääntyminen johtui pitkälti sellaisille yrityksille myönnetyistä lainoista, joille muut olivat kieltäytyneet myöntämistä lainaa. Raportissa todettiin lisäksi, että riskialttiimmasta sijoituspankkitoiminnasta oli tullut yhä suurempi osa pankkien toimintaa ja että kasvu myötävaikutti ongelmien syntymiseen.

Kansainvälisillä markkinoilla saatavilla olevan rahoituksen vähentyminen

| (14) | Pankkien kasvua helpottivat huomattavasti pääsy kansainvälisille rahoitusmarkkinoille, hyvät luottoluokitukset ja pääsy Euroopan markkinoille ETA-sopimuksen perusteella. Islannin pankit ottivat vuonna 2005 14 miljardia euroa lainaa ulkomaisilla vieraan pääoman ehtoisten arvopaperien markkinoilla varsin suotuisin ehdoin. Kun Euroopan vieraan pääoman ehtoisten arvopaperien markkinoille pääsy vaikeutui, pankit rahoittivat toimintansa Yhdysvaltojen markkinoilla, ja islantilaiset vieraan pääoman ehtoiset arvopaperit liitettiin vakuudellisiin velkasitoumuksiin. Romahdusta edeltäneenä aikana pankit olivat yhä riippuvaisempia lyhytaikaisista lainoista, mikä johti suuriin ja tutkintakomitean mukaan ennakoitavissa olleisiin jälleenrahoitusriskeihin. |
| --- | --- |

(14)

Pankkien kasvua helpottivat huomattavasti pääsy kansainvälisille rahoitusmarkkinoille, hyvät luottoluokitukset ja pääsy Euroopan markkinoille ETA-sopimuksen perusteella. Islannin pankit ottivat vuonna 2005 14 miljardia euroa lainaa ulkomaisilla vieraan pääoman ehtoisten arvopaperien markkinoilla varsin suotuisin ehdoin. Kun Euroopan vieraan pääoman ehtoisten arvopaperien markkinoille pääsy vaikeutui, pankit rahoittivat toimintansa Yhdysvaltojen markkinoilla, ja islantilaiset vieraan pääoman ehtoiset arvopaperit liitettiin vakuudellisiin velkasitoumuksiin. Romahdusta edeltäneenä aikana pankit olivat yhä riippuvaisempia lyhytaikaisista lainoista, mikä johti suuriin ja tutkintakomitean mukaan ennakoitavissa olleisiin jälleenrahoitusriskeihin.

Pankkien omistajien velkaantumisaste

| (15) | Kaikkien Islannin suurimpien pankkien pääasialliset omistajat olivat suurimpien velallisten joukossa (9). Tutkintakomitea katsoi, että tiettyjen osakkeenomistajien oli poikkeuksellisen helppo saada omistajina lainaa pankeilta. Kaupthing Bankin suurin osakas oli Exista hf., jolla oli hallussaan hieman yli 20 prosenttia pankin osakkeista. Exista oli myös pankin suurimpia velallisia. Vuosina 2005–2008 Kaupthingin Existalle ja siihen etuyhteydessä olleille osapuolille (10) myöntämän lainan kokonaismäärä lisääntyi tasaisesti 400–500 miljoonasta eurosta 1 400–1 700 miljoonaan euroon, ja vuosina 2007–2008 tällaisen lainan määrä oli lähes samansuuruinen kuin pankin pääomapohja. Suurimmille osakkeenomistajille myönnetyn lainan määrä lisääntyi, vaikka Kaupthingilla alkoi olla maksuvalmius- ja jälleenrahoitusongelmia. Etuyhteydessä oleville osapuolille myönnettiin lainaa usein myös ilman erityisiä vakuuksia (11). Kaupthingin rahamarkkinarahasto oli Kaupthing-pankin omaisuudenhoitoyhtiön suurin rahasto, ja se teki vuonna 2007 huomattavia sijoituksia Existan liikkeeseen laskemiin joukkovelkakirjoihin. Vuoden lopussa se omisti arvopapereita noin 14 miljardin Islannin kruunun arvosta. Tämä osuus oli noin 20 prosenttia rahaston tuolloisista kokonaisvaroista. Robert Tchenguiz omisti Kaupthing Bankin ja Existan osakkeita ja oli myös Existan hallituksen jäsen. Hän sai myös suuria lainoja Islannin Kaupthing Bankilta, Luxemburgin Kaupthing Bankilta ja Kaupthing Singer & Friedlanderilta (KSF). Robert Tchenguizin ja etuyhteydessä olevien osapuolten Kaupthing Bankin emoyhtiöltä saamat lainat olivat pankin romahtaessa yhteensä noin 2 miljardia euroa (12). |
| --- | --- |

(15)

Kaikkien Islannin suurimpien pankkien pääasialliset omistajat olivat suurimpien velallisten joukossa (9). Tutkintakomitea katsoi, että tiettyjen osakkeenomistajien oli poikkeuksellisen helppo saada omistajina lainaa pankeilta. Kaupthing Bankin suurin osakas oli Exista hf., jolla oli hallussaan hieman yli 20 prosenttia pankin osakkeista. Exista oli myös pankin suurimpia velallisia. Vuosina 2005–2008 Kaupthingin Existalle ja siihen etuyhteydessä olleille osapuolille (10) myöntämän lainan kokonaismäärä lisääntyi tasaisesti 400–500 miljoonasta eurosta 1 400–1 700 miljoonaan euroon, ja vuosina 2007–2008 tällaisen lainan määrä oli lähes samansuuruinen kuin pankin pääomapohja. Suurimmille osakkeenomistajille myönnetyn lainan määrä lisääntyi, vaikka Kaupthingilla alkoi olla maksuvalmius- ja jälleenrahoitusongelmia. Etuyhteydessä oleville osapuolille myönnettiin lainaa usein myös ilman erityisiä vakuuksia (11). Kaupthingin rahamarkkinarahasto oli Kaupthing-pankin omaisuudenhoitoyhtiön suurin rahasto, ja se teki vuonna 2007 huomattavia sijoituksia Existan liikkeeseen laskemiin joukkovelkakirjoihin. Vuoden lopussa se omisti arvopapereita noin 14 miljardin Islannin kruunun arvosta. Tämä osuus oli noin 20 prosenttia rahaston tuolloisista kokonaisvaroista. Robert Tchenguiz omisti Kaupthing Bankin ja Existan osakkeita ja oli myös Existan hallituksen jäsen. Hän sai myös suuria lainoja Islannin Kaupthing Bankilta, Luxemburgin Kaupthing Bankilta ja Kaupthing Singer & Friedlanderilta (KSF). Robert Tchenguizin ja etuyhteydessä olevien osapuolten Kaupthing Bankin emoyhtiöltä saamat lainat olivat pankin romahtaessa yhteensä noin 2 miljardia euroa (12).

Riskin keskittyminen

| (16) | Riskien epänormaalista keskittymisestä suurimpiin osakkeenomistajiin tutkintakomitea totesi, etteivät pankin arvopaperisalkut olleet riittävän monipuolisia. Tutkintakomitea katsoi, että suuria riskikeskittymiä koskevia eurooppalaisia sääntöjä tulkittiin suppeasti erityisesti osakkeenomistajien tapauksessa ja että pankit olivat pyrkineet kiertämään sääntöjä. |
| --- | --- |

(16)

Riskien epänormaalista keskittymisestä suurimpiin osakkeenomistajiin tutkintakomitea totesi, etteivät pankin arvopaperisalkut olleet riittävän monipuolisia. Tutkintakomitea katsoi, että suuria riskikeskittymiä koskevia eurooppalaisia sääntöjä tulkittiin suppeasti erityisesti osakkeenomistajien tapauksessa ja että pankit olivat pyrkineet kiertämään sääntöjä.

Heikko oma pääoma

| (17) | Kaupthingin ja kahden muun Islannin suurimman pankin vakavaraisuussuhde oli raporttien mukaan aina hieman lakisääteistä vähimmäismäärää suurempi, mutta tutkintakomitea totesi, etteivät vakavaraisuussuhteet vastanneet tarkalleen pankkien rahoituksellista vahvuutta. Tämä johtui pankkien omien osakkeiden altistumisesta riskeille ensisijaisten vakuuksien ja osakkeita koskevien termiinisopimusten kautta. Yritysten itsensä rahoittaman osakepääoman, josta tutkintakomitea käyttää nimitystä ”heikko oma pääoma” (13), osuus oli yli 25 prosenttia pankkien pääomapohjista (tai yli 50 prosenttia, jos sitä verrataan ydinpääomaan eli osakkeenomistajien pääomaan, josta on vähennetty aineeton omaisuus). Tämän lisäksi ongelmia aiheutti riski, jolle pankit altistuivat toistensa osakkeiden hallussapidon vuoksi. Vuoden 2008 puoliväliin mennessä pankkien omien osakkeiden suora rahoitus ja kahden muun pankin osakkeiden ristikkäisrahoitus olivat noin 400 miljardia Islannin kruunua ja noin 70 prosenttia ydinpääomasta. Tutkintakomitean mielestä osakkeenomistajien omaa pääomaa rahoitettiin lainaamalla itse järjestelmästä siinä määrin, että järjestelmän vakaus vaarantui. Pankit pitivät huomattavan määrän omista osakkeistaan lainojensa vakuutena, minkä vuoksi niiden lainasalkkujen laatu heikkeni osakkeiden hintojen laskettua. Tämä vaikutti pankkien suorituskykyyn ja aiheutti lisäpainetta niiden osakkeiden hintojen laskemiseen, minkä vuoksi (tutkintakomitea päätteli käytettävissä olleista tiedoista) pankit pyrkivät keinotekoisesti luomaan epänormaalia kysyntää omille osakkeilleen. |
| --- | --- |

(17)

Kaupthingin ja kahden muun Islannin suurimman pankin vakavaraisuussuhde oli raporttien mukaan aina hieman lakisääteistä vähimmäismäärää suurempi, mutta tutkintakomitea totesi, etteivät vakavaraisuussuhteet vastanneet tarkalleen pankkien rahoituksellista vahvuutta. Tämä johtui pankkien omien osakkeiden altistumisesta riskeille ensisijaisten vakuuksien ja osakkeita koskevien termiinisopimusten kautta. Yritysten itsensä rahoittaman osakepääoman, josta tutkintakomitea käyttää nimitystä ”heikko oma pääoma” (13), osuus oli yli 25 prosenttia pankkien pääomapohjista (tai yli 50 prosenttia, jos sitä verrataan ydinpääomaan eli osakkeenomistajien pääomaan, josta on vähennetty aineeton omaisuus). Tämän lisäksi ongelmia aiheutti riski, jolle pankit altistuivat toistensa osakkeiden hallussapidon vuoksi. Vuoden 2008 puoliväliin mennessä pankkien omien osakkeiden suora rahoitus ja kahden muun pankin osakkeiden ristikkäisrahoitus olivat noin 400 miljardia Islannin kruunua ja noin 70 prosenttia ydinpääomasta. Tutkintakomitean mielestä osakkeenomistajien omaa pääomaa rahoitettiin lainaamalla itse järjestelmästä siinä määrin, että järjestelmän vakaus vaarantui. Pankit pitivät huomattavan määrän omista osakkeistaan lainojensa vakuutena, minkä vuoksi niiden lainasalkkujen laatu heikkeni osakkeiden hintojen laskettua. Tämä vaikutti pankkien suorituskykyyn ja aiheutti lisäpainetta niiden osakkeiden hintojen laskemiseen, minkä vuoksi (tutkintakomitea päätteli käytettävissä olleista tiedoista) pankit pyrkivät keinotekoisesti luomaan epänormaalia kysyntää omille osakkeilleen.

Pankkien koko

| (18) | Vuonna 2001 kolmen suurimman pankin taseet olivat (yhdessä) hieman Islannin vuotuista bruttokansantuotetta (BKT) suuremmat. Vuoden 2007 loppuun mennessä pankeista oli tullut kansainvälisiä, ja niiden varat olivat yhdeksänkertaiset Islannin BKT:hen nähden. Tutkintakomitean raportin mukaan vuoteen 2006 mennessä tarkkailijat totesivat, että pankkijärjestelmä oli laajentunut Islannin keskuspankin kapasiteetin ulkopuolelle, ja epäilivät, pystyykö se täyttämään tehtävänsä viimesijaisena lainaajana. Vuoden 2007 loppuun mennessä Islannin lyhytaikaiset lainat (jotka johtuivat lähinnä pankkien rahoituksesta) olivat 15 kertaa suuremmat kuin valuuttavarannot, ja myös kyseisiin kolmeen pankkiin tehtyjen ulkomaisten talletusten määrä oli 8 kertaa valuuttavarantoja suurempi. Tallettajien ja sijoittajien takuurahaston varat olivat erittäin vähäiset verrattuna pankkitalletuksiin, jotka sillä oli tarkoitus taata. Tutkintakomitean mukaan nämä tekijät altistivat Islannin pankit rahojen pois nostamiselle. |
| --- | --- |

(18)

Vuonna 2001 kolmen suurimman pankin taseet olivat (yhdessä) hieman Islannin vuotuista bruttokansantuotetta (BKT) suuremmat. Vuoden 2007 loppuun mennessä pankeista oli tullut kansainvälisiä, ja niiden varat olivat yhdeksänkertaiset Islannin BKT:hen nähden. Tutkintakomitean raportin mukaan vuoteen 2006 mennessä tarkkailijat totesivat, että pankkijärjestelmä oli laajentunut Islannin keskuspankin kapasiteetin ulkopuolelle, ja epäilivät, pystyykö se täyttämään tehtävänsä viimesijaisena lainaajana. Vuoden 2007 loppuun mennessä Islannin lyhytaikaiset lainat (jotka johtuivat lähinnä pankkien rahoituksesta) olivat 15 kertaa suuremmat kuin valuuttavarannot, ja myös kyseisiin kolmeen pankkiin tehtyjen ulkomaisten talletusten määrä oli 8 kertaa valuuttavarantoja suurempi. Tallettajien ja sijoittajien takuurahaston varat olivat erittäin vähäiset verrattuna pankkitalletuksiin, jotka sillä oli tarkoitus taata. Tutkintakomitean mukaan nämä tekijät altistivat Islannin pankit rahojen pois nostamiselle.

Pankkien äkillinen kasvu verrattuna sääntely- ja rahoitusrakenteisiin

| (19) | Tutkintakomitea totesi, ettei asiasta vastaavilla Islannin valvontaelimillä ollut uskottavuutta, jota olisi tarvittu, kun viimesijaisella lainaajalla ei ollut riittävästi varoja. Raportin mukaan FME:llä ja Islannin keskuspankilla ei ollut asiantuntemusta eikä kokemusta pankkien sääntelystä vaikeina taloudellisina aikoina, mutta ne olisivat voineet toteuttaa toimia pankkien riskitason alentamiseksi. Esimerkiksi FME ei kasvanut samassa suhteessa kuin pankit, eivätkä lainsäätäjän käytännöt pysyneet pankkitoiminnan nopean kehityksen tahdissa. Raportissa suhtaudutaan kriittisesti myös hallitukseen ja todetaan, että viranomaisten olisi pitänyt toteuttaa toimia pankeista talouteen aiheutuvan mahdollisen vaikutuksen vähentämiseksi pienentämällä niiden kokoa tai velvoittamalla yksi tai useampi pankki siirtämään pääkonttorinsa ulkomaille (14). |
| --- | --- |

(19)

Tutkintakomitea totesi, ettei asiasta vastaavilla Islannin valvontaelimillä ollut uskottavuutta, jota olisi tarvittu, kun viimesijaisella lainaajalla ei ollut riittävästi varoja. Raportin mukaan FME:llä ja Islannin keskuspankilla ei ollut asiantuntemusta eikä kokemusta pankkien sääntelystä vaikeina taloudellisina aikoina, mutta ne olisivat voineet toteuttaa toimia pankkien riskitason alentamiseksi. Esimerkiksi FME ei kasvanut samassa suhteessa kuin pankit, eivätkä lainsäätäjän käytännöt pysyneet pankkitoiminnan nopean kehityksen tahdissa. Raportissa suhtaudutaan kriittisesti myös hallitukseen ja todetaan, että viranomaisten olisi pitänyt toteuttaa toimia pankeista talouteen aiheutuvan mahdollisen vaikutuksen vähentämiseksi pienentämällä niiden kokoa tai velvoittamalla yksi tai useampi pankki siirtämään pääkonttorinsa ulkomaille (14).

Koko Islannin talouden epätasapaino ja liiallinen laajentuminen

| (20) | Tutkintakomitean raportissa viitataan laajemmin taloutta koskeviin tapahtumiin, jotka vaikuttivat myös pankkien nopeaan kasvuun ja saattoivat osaltaan rahoituspalvelualan ja muun talouden koon ja vaikutuksen epätasapainoon. Raportissa todettiin, että hallituksen politiikka (erityisesti finanssipolitiikka) erittäin todennäköisesti myötävaikutti liialliseen laajentumiseen ja epätasapainoon ja ettei Islannin keskuspankin rahapolitiikka ollut riittävän rajoittavaa. Raportissa myös todetaan, että Islannin asuntorahoitusrahaston lainanantosääntöjen höllentäminen oli ”suurimpia virheitä, joita raha- ja finanssipolitiikan hoidossa tehtiin pankkien romahdusta edeltävällä kaudella” (15). Raportissa arvostellaan myös sitä, miten helposti pankit pystyivät ottamaan lainaa Islannin keskuspankilta, minkä vuoksi Islannin keskuspankin lyhytaikaisten vakuuslainojen määrä lisääntyi siten, että se oli 30 miljardia Islannin kruunua syksyllä 2005 ja 500 miljardia Islannin kruunua lokakuun 2008 alkuun mennessä. |
| --- | --- |

(20)

Tutkintakomitean raportissa viitataan laajemmin taloutta koskeviin tapahtumiin, jotka vaikuttivat myös pankkien nopeaan kasvuun ja saattoivat osaltaan rahoituspalvelualan ja muun talouden koon ja vaikutuksen epätasapainoon. Raportissa todettiin, että hallituksen politiikka (erityisesti finanssipolitiikka) erittäin todennäköisesti myötävaikutti liialliseen laajentumiseen ja epätasapainoon ja ettei Islannin keskuspankin rahapolitiikka ollut riittävän rajoittavaa. Raportissa myös todetaan, että Islannin asuntorahoitusrahaston lainanantosääntöjen höllentäminen oli ”suurimpia virheitä, joita raha- ja finanssipolitiikan hoidossa tehtiin pankkien romahdusta edeltävällä kaudella” (15). Raportissa arvostellaan myös sitä, miten helposti pankit pystyivät ottamaan lainaa Islannin keskuspankilta, minkä vuoksi Islannin keskuspankin lyhytaikaisten vakuuslainojen määrä lisääntyi siten, että se oli 30 miljardia Islannin kruunua syksyllä 2005 ja 500 miljardia Islannin kruunua lokakuun 2008 alkuun mennessä.

Islannin kruunu, ulkoinen epätasapaino ja luottoriskinvaihtosopimusten korkoerot

| (21) | Raportissa todetaan, että vuonna 2006 Islannin kruunun arvo oli kestämättömän korkea, että Islannin vaihtotaseen alijäämä oli yli 16 prosenttia BKT:stä ja että ulkomaanrahan määräiset velat, joista on vähennetty varat, olivat lähellä vuotuisen BKT:n kokonaismäärää. Finanssikriisille oli kaikki edellytykset. Vuoden 2007 loppuun mennessä kruunun arvo alentui, ja Islannin ja pankkien luottoriskinvaihtosopimusten (CDS) hintaerot lisääntyivät eksponentiaalisesti. |
| --- | --- |

(21)

Raportissa todetaan, että vuonna 2006 Islannin kruunun arvo oli kestämättömän korkea, että Islannin vaihtotaseen alijäämä oli yli 16 prosenttia BKT:stä ja että ulkomaanrahan määräiset velat, joista on vähennetty varat, olivat lähellä vuotuisen BKT:n kokonaismäärää. Finanssikriisille oli kaikki edellytykset. Vuoden 2007 loppuun mennessä kruunun arvo alentui, ja Islannin ja pankkien luottoriskinvaihtosopimusten (CDS) hintaerot lisääntyivät eksponentiaalisesti.

2.3   Pankkialan jälleenrakentamiseksi toteutetut toimet

| (22) | Kolmen suurimman liikepankin (myös Kaupthingin) romahdettua lokakuussa 2008 Islannin viranomaisilla oli ennennäkemätön haaste taata pankkitoiminnan jatkuminen Islannissa (16). Islannin hallituksen noudattamasta menettelytavasta säädetään pääasiassa valmiuslaissa (17), jonka Islannin parlamentti hyväksyi 6 päivänä lokakuuta 2008. Kyseisessä laissa myönnetään FME:lle poikkeuksellinen toimivalta valvoa rahoitusalan yrityksiä sekä tarvittaessa määrätä niiden varoista ja veloista. Valtiovarainministeri valtuutettiin valtionkassan puolesta jakamaan varoja, jotta voitaisiin perustaa uusia rahoitusalan yrityksiä. Lisäksi rahoitusalan yritysten konkurssimenettelyissä talletuksille annetaan etusija muihin vaateisiin nähden. Hallitus ilmoitti, että Islannissa sijaitseviin kotimaisiin liike- ja säästöpankkeihin sekä niiden sivukonttoreihin tehdyt talletukset suojataan täysin. |
| --- | --- |

(22)

Kolmen suurimman liikepankin (myös Kaupthingin) romahdettua lokakuussa 2008 Islannin viranomaisilla oli ennennäkemätön haaste taata pankkitoiminnan jatkuminen Islannissa (16). Islannin hallituksen noudattamasta menettelytavasta säädetään pääasiassa valmiuslaissa (17), jonka Islannin parlamentti hyväksyi 6 päivänä lokakuuta 2008. Kyseisessä laissa myönnetään FME:lle poikkeuksellinen toimivalta valvoa rahoitusalan yrityksiä sekä tarvittaessa määrätä niiden varoista ja veloista. Valtiovarainministeri valtuutettiin valtionkassan puolesta jakamaan varoja, jotta voitaisiin perustaa uusia rahoitusalan yrityksiä. Lisäksi rahoitusalan yritysten konkurssimenettelyissä talletuksille annetaan etusija muihin vaateisiin nähden. Hallitus ilmoitti, että Islannissa sijaitseviin kotimaisiin liike- ja säästöpankkeihin sekä niiden sivukonttoreihin tehdyt talletukset suojataan täysin.

| (23) | Politiikan painopisteissä keskityttiin aluksi kotimaisten pankki-, maksu- ja selvitysjärjestelmien perustoimintojen turvaamiseen. Ensimmäisinä romahduksen jälkeisinä viikkoina Islannin hallitus laati myös talousohjelman yhteistyössä Kansainvälisen valuuttarahaston, jäljempänä ’IMF’, kanssa, minkä seurauksena 20 päivänä marraskuuta 2008 hyväksyttiin Islannin pyytämä rahaston kaksivuotinen valmiusluottojärjestely, johon sisältyi rahastosta Islannin valuuttavarantojen vahvistamiseksi myönnetty 2,1 miljardin Yhdysvaltain dollarin laina. Lisäksi Pohjoismaat ja jotkin muut kauppakumppanit myönsivät lainoja jopa 3 miljardin Yhdysvaltain dollarin arvosta. IMF:n myöntämästä lainasta 827 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria asetettiin saataville heti, ja loppusumma maksettiin kahdeksassa yhtä suuressa erässä, jotka edellyttivät ohjelman arviointia neljännesvuosittain. |
| --- | --- |

(23)

Politiikan painopisteissä keskityttiin aluksi kotimaisten pankki-, maksu- ja selvitysjärjestelmien perustoimintojen turvaamiseen. Ensimmäisinä romahduksen jälkeisinä viikkoina Islannin hallitus laati myös talousohjelman yhteistyössä Kansainvälisen valuuttarahaston, jäljempänä ’IMF’, kanssa, minkä seurauksena 20 päivänä marraskuuta 2008 hyväksyttiin Islannin pyytämä rahaston kaksivuotinen valmiusluottojärjestely, johon sisältyi rahastosta Islannin valuuttavarantojen vahvistamiseksi myönnetty 2,1 miljardin Yhdysvaltain dollarin laina. Lisäksi Pohjoismaat ja jotkin muut kauppakumppanit myönsivät lainoja jopa 3 miljardin Yhdysvaltain dollarin arvosta. IMF:n myöntämästä lainasta 827 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria asetettiin saataville heti, ja loppusumma maksettiin kahdeksassa yhtä suuressa erässä, jotka edellyttivät ohjelman arviointia neljännesvuosittain.

| (24) | IMF:n ohjelma oli laajapohjainen vakautusohjelma, jossa keskityttiin kolmeen päätavoitteeseen. Tavoitteena oli ensinnäkin vakauttaa ja palauttaa luottamus kruunuun, jotta voitiin hillitä kriisin kielteistä vaikutusta talouteen. Toimenpiteisiin sisältyi pääomaliikkeiden rajoitusten käyttöönotto pääomapaon estämiseksi. Toiseksi ohjelmaan sisältyi kattava pankkien rakenneuudistusstrategia, jonka tavoitteena oli viime kädessä rakentaa Islantiin jälleen elinvoimainen rahoitusjärjestelmä sekä turvata valtion kasainväliset rahoitussuhteet. Toissijaisina tavoitteina oli muun muassa varmistaa pankkien varojen oikeudenmukainen arviointi, maksimoida varallisuuden takaisin saaminen ja tehostaa valvontakäytäntöjä. Kolmanneksi ohjelmalla pyrittiin varmistamaan julkisen talouden kestävyys rajoittamalla romahtaneiden pankkien tappioiden sosialisointia ja toteuttamalla julkisen talouden vakauttamista koskeva keskipitkän aikavälin ohjelma. |
| --- | --- |

(24)

IMF:n ohjelma oli laajapohjainen vakautusohjelma, jossa keskityttiin kolmeen päätavoitteeseen. Tavoitteena oli ensinnäkin vakauttaa ja palauttaa luottamus kruunuun, jotta voitiin hillitä kriisin kielteistä vaikutusta talouteen. Toimenpiteisiin sisältyi pääomaliikkeiden rajoitusten käyttöönotto pääomapaon estämiseksi. Toiseksi ohjelmaan sisältyi kattava pankkien rakenneuudistusstrategia, jonka tavoitteena oli viime kädessä rakentaa Islantiin jälleen elinvoimainen rahoitusjärjestelmä sekä turvata valtion kasainväliset rahoitussuhteet. Toissijaisina tavoitteina oli muun muassa varmistaa pankkien varojen oikeudenmukainen arviointi, maksimoida varallisuuden takaisin saaminen ja tehostaa valvontakäytäntöjä. Kolmanneksi ohjelmalla pyrittiin varmistamaan julkisen talouden kestävyys rajoittamalla romahtaneiden pankkien tappioiden sosialisointia ja toteuttamalla julkisen talouden vakauttamista koskeva keskipitkän aikavälin ohjelma.

| (25) | Islannin viranomaiset ovat korostaneet, että niillä oli käytettävissään vähän poliittisia vaihtoehtoja, kun otetaan huomioon poikkeukselliset olosuhteet, jotka liittyivät pankkijärjestelmän suureen kokoon verrattuna valtionkassan rahoitusvalmiuksiin. Käytetyt ratkaisut poikkesivat näin ollen monin tavoin muiden sellaisten valtioiden hallitusten toteuttamista toimista, joiden rahoitusjärjestelmän vakaus oli uhattuna. |
| --- | --- |

(25)

Islannin viranomaiset ovat korostaneet, että niillä oli käytettävissään vähän poliittisia vaihtoehtoja, kun otetaan huomioon poikkeukselliset olosuhteet, jotka liittyivät pankkijärjestelmän suureen kokoon verrattuna valtionkassan rahoitusvalmiuksiin. Käytetyt ratkaisut poikkesivat näin ollen monin tavoin muiden sellaisten valtioiden hallitusten toteuttamista toimista, joiden rahoitusjärjestelmän vakaus oli uhattuna.

| (26) | Valmiuslain perusteella kolme suurta liikepankkia — Glitnir Bank, Landsbanki Íslands ja Kaupthing Bank — jaettiin ”vanhoihin” ja ”uusiin” pankkeihin. Valtiovarainministeri perusti kolme osakeyhtiötä, jotka ottivat vastuulleen vanhojen pankkien kotimaiset toiminnot, ja nimitti niiden johtokunnat. FME otti vanhat pankit valvontaansa ja osoitti niiden kotimaiset varat ja velat (talletukset) pääosin uusille pankeille, jotka jatkoivat pankkitoimintaa Islannissa, kun vanhat pankit asetettiin väliaikaisten hallintoneuvostojensa valvontaan. (18) Ulkomaiset varat ja velat osoitettiin pääasiallisesti vanhoille pankeille, jotka asetettiin myöhemmin likvidaatiomenettelyyn ja joiden kaikki ulkomaiset toiminnot lopulta lopetettiin. (19) |
| --- | --- |

(26)

Valmiuslain perusteella kolme suurta liikepankkia — Glitnir Bank, Landsbanki Íslands ja Kaupthing Bank — jaettiin ”vanhoihin” ja ”uusiin” pankkeihin. Valtiovarainministeri perusti kolme osakeyhtiötä, jotka ottivat vastuulleen vanhojen pankkien kotimaiset toiminnot, ja nimitti niiden johtokunnat. FME otti vanhat pankit valvontaansa ja osoitti niiden kotimaiset varat ja velat (talletukset) pääosin uusille pankeille, jotka jatkoivat pankkitoimintaa Islannissa, kun vanhat pankit asetettiin väliaikaisten hallintoneuvostojensa valvontaan. (18) Ulkomaiset varat ja velat osoitettiin pääasiallisesti vanhoille pankeille, jotka asetettiin myöhemmin likvidaatiomenettelyyn ja joiden kaikki ulkomaiset toiminnot lopulta lopetettiin. (19)

| (27) | Kolmen uuden pankin 14 päivänä marraskuuta 2008 laadituissa alustavissa avaavissa taseissa arvioitiin, että pankkien yhdistetyt kokonaisvarat ovat 2 886 miljardia Islannin kruunua ja että valtio myöntää 385 miljardin Islannin kruunun pääoman. Joukkovelkakirjojen, jotka uudet pankit laskivat liikkeeseen vanhojen pankkien hyväksi maksuna velat ylittävien siirrettyjen varojen arvosta, kokonaismääräksi arvioitiin 1 153 miljardia Islannin kruunua. FME nimitti Deloitte LLP:n arvioimaan siirrettyjen varojen ja velkojen arvon. Tässä prosessissa ilmeni, ettei riippumattoman arvioinnin tuloksena saada siirretyn nettovarallisuuden vahvistettuja arvoja vaan tietyn vaihteluvälin kattavia arvioita. Lisäksi kävi ilmi, etteivät pankkien velkojat hyväksyneet arviointiprosessia, koska se ei ollut niiden mielestä puolueeton, ja ne valittivat, etteivät ne voineet suojella etujaan. Näiden valitusten vuoksi vanhojen ja uusien pankkien välistä tilien selvittelymenettelyä muutettiin siten, että riippumattoman asiantuntijan arviointien sijaan osapuolet pyrkivät neuvottelemalla sopimaan siirretyn nettovarallisuuden arvosta. |
| --- | --- |

(27)

Kolmen uuden pankin 14 päivänä marraskuuta 2008 laadituissa alustavissa avaavissa taseissa arvioitiin, että pankkien yhdistetyt kokonaisvarat ovat 2 886 miljardia Islannin kruunua ja että valtio myöntää 385 miljardin Islannin kruunun pääoman. Joukkovelkakirjojen, jotka uudet pankit laskivat liikkeeseen vanhojen pankkien hyväksi maksuna velat ylittävien siirrettyjen varojen arvosta, kokonaismääräksi arvioitiin 1 153 miljardia Islannin kruunua. FME nimitti Deloitte LLP:n arvioimaan siirrettyjen varojen ja velkojen arvon. Tässä prosessissa ilmeni, ettei riippumattoman arvioinnin tuloksena saada siirretyn nettovarallisuuden vahvistettuja arvoja vaan tietyn vaihteluvälin kattavia arvioita. Lisäksi kävi ilmi, etteivät pankkien velkojat hyväksyneet arviointiprosessia, koska se ei ollut niiden mielestä puolueeton, ja ne valittivat, etteivät ne voineet suojella etujaan. Näiden valitusten vuoksi vanhojen ja uusien pankkien välistä tilien selvittelymenettelyä muutettiin siten, että riippumattoman asiantuntijan arviointien sijaan osapuolet pyrkivät neuvottelemalla sopimaan siirretyn nettovarallisuuden arvosta.

| (28) | Oli selvää, että osapuolten oli vaikea päästä sopimukseen arvioista, koska ne perustuivat epäilemättä lukuisiin oletuksiin, joista osapuolet olivat todennäköisesti eri mieltä. Valtio pyrki tekemään sopimuksia perusarvioista, jotka tarjosivat vankan perustan uusien pankkien alkupääoman muodostukseen. Perusarvion ylittävä varojen hintataso voidaan lukea velkojien hyväksi ehdollisten joukkovelkakirjojen tai pankkien osakepääoman arvon lisääntymisen muodossa, sillä neuvotteluissa oli käynyt ilmi, että Glitnirin ja Kaupthingin hallintoneuvostot sekä valtaosa niiden velkojista voisivat olla kiinnostuneita hankkimaan arvopapereita uusista pankeista, jolloin ne voisivat hyötyä siirretyn varallisuuden mahdollisesta arvonnoususta. |
| --- | --- |

(28)

Oli selvää, että osapuolten oli vaikea päästä sopimukseen arvioista, koska ne perustuivat epäilemättä lukuisiin oletuksiin, joista osapuolet olivat todennäköisesti eri mieltä. Valtio pyrki tekemään sopimuksia perusarvioista, jotka tarjosivat vankan perustan uusien pankkien alkupääoman muodostukseen. Perusarvion ylittävä varojen hintataso voidaan lukea velkojien hyväksi ehdollisten joukkovelkakirjojen tai pankkien osakepääoman arvon lisääntymisen muodossa, sillä neuvotteluissa oli käynyt ilmi, että Glitnirin ja Kaupthingin hallintoneuvostot sekä valtaosa niiden velkojista voisivat olla kiinnostuneita hankkimaan arvopapereita uusista pankeista, jolloin ne voisivat hyötyä siirretyn varallisuuden mahdollisesta arvonnoususta.

| (29) | Kolmen uuden pankin täysimääräinen pääomittaminen ja vanhojen pankkien velkojien kanssa tehtyjen sopimusten perusta ilmoitettiin 20 päivänä heinäkuuta 2009. Kolmen uuden pankin ainoana omistajana hallitus sai sovittua vanhojen pankkien hallintoneuvostojen kanssa pääkohdittain siitä, miten nettovarallisuuden siirtäminen uusille pankeille voitaisiin hyvittää ja miten hyvitys voitaisiin maksaa. Kahden uuden pankin — Íslandsbankin ja Arion Bankin — osalta tähän sisältyi ehdollisia sopimuksia, joiden mukaan vanhat pankit voivat merkitä oman pääoman ehtoisia enemmistöosuuksia uusista pankeista. |
| --- | --- |

(29)

Kolmen uuden pankin täysimääräinen pääomittaminen ja vanhojen pankkien velkojien kanssa tehtyjen sopimusten perusta ilmoitettiin 20 päivänä heinäkuuta 2009. Kolmen uuden pankin ainoana omistajana hallitus sai sovittua vanhojen pankkien hallintoneuvostojen kanssa pääkohdittain siitä, miten nettovarallisuuden siirtäminen uusille pankeille voitaisiin hyvittää ja miten hyvitys voitaisiin maksaa. Kahden uuden pankin — Íslandsbankin ja Arion Bankin — osalta tähän sisältyi ehdollisia sopimuksia, joiden mukaan vanhat pankit voivat merkitä oman pääoman ehtoisia enemmistöosuuksia uusista pankeista.

| (30) | Edellä mainittujen alustavien sopimusten perusteella vanhojen pankkien hallintoneuvostot päättivät lokakuussa 2009 (Glitnir) ja joulukuussa 2009 (Kaupthing Bank ja Landsbanki Islands) käyttää neuvoteltuja optioita ja merkitä uusien pankkien osakkeita. Hallitus ilmoitti 18 päivänä joulukuuta 2009, että pankkien uudelleen rakentaminen oli saatettu päätökseen ja että Islannin viranomaiset ja uudet pankit sekä Glitnir Bankin, Landsbanki Íslandsin ja Kaupthing Bankin hallintoneuvostot velkojiensa puolesta olivat tehneet sopimuksia vanhoista pankeista uusille pankeille siirrettyjen varojen selvityksestä ja että uudet pankit oli siten rahoitettu kokonaan. |
| --- | --- |

(30)

Edellä mainittujen alustavien sopimusten perusteella vanhojen pankkien hallintoneuvostot päättivät lokakuussa 2009 (Glitnir) ja joulukuussa 2009 (Kaupthing Bank ja Landsbanki Islands) käyttää neuvoteltuja optioita ja merkitä uusien pankkien osakkeita. Hallitus ilmoitti 18 päivänä joulukuuta 2009, että pankkien uudelleen rakentaminen oli saatettu päätökseen ja että Islannin viranomaiset ja uudet pankit sekä Glitnir Bankin, Landsbanki Íslandsin ja Kaupthing Bankin hallintoneuvostot velkojiensa puolesta olivat tehneet sopimuksia vanhoista pankeista uusille pankeille siirrettyjen varojen selvityksestä ja että uudet pankit oli siten rahoitettu kokonaan.

| (31) | Kävi ilmi, että valtionkassan maksuosuus uusien pankkien pääomasta oli vähentynyt huomattavasti alun perin suunnitelluista 385 miljardista Islannin kruunusta siten, että se oli 135 miljardia Islannin kruunua osakepääoman muodossa ja kolmesta pankista kahden — Íslandsbankin ja Arion Bankin — tapauksessa noin 55 miljardia Islannin kruunua toissijaisia omia varoja (tier 2 -pääoma) pääomalainojen muodossa eli yhteensä 190 miljardia Islannin kruunua. Valtionkassa tarjosi Íslandsbankille ja Arion Bankille myös likviditeettisopimuksia. Vanhojen pankkien uusille pankeille tarjoama osakepääoma oli yhteensä noin 156 miljardia Islannin kruunua. Uusien pankkien kokonaispääoma oli näin ollen noin 346 miljardia Islannin kruunua. Kyseisten kolmen pankin täyden omistusoikeuden sijaan valtion omistusosuudet pienentyivät sopimusten perusteella näin ollen noin 5 prosenttiin Íslandsbankin tapauksessa, 13 prosenttiin Arion Bankin tapauksessa ja 81 prosenttiin Landsbankinnin tapauksessa. |
| --- | --- |

(31)

Kävi ilmi, että valtionkassan maksuosuus uusien pankkien pääomasta oli vähentynyt huomattavasti alun perin suunnitelluista 385 miljardista Islannin kruunusta siten, että se oli 135 miljardia Islannin kruunua osakepääoman muodossa ja kolmesta pankista kahden — Íslandsbankin ja Arion Bankin — tapauksessa noin 55 miljardia Islannin kruunua toissijaisia omia varoja (tier 2 -pääoma) pääomalainojen muodossa eli yhteensä 190 miljardia Islannin kruunua. Valtionkassa tarjosi Íslandsbankille ja Arion Bankille myös likviditeettisopimuksia. Vanhojen pankkien uusille pankeille tarjoama osakepääoma oli yhteensä noin 156 miljardia Islannin kruunua. Uusien pankkien kokonaispääoma oli näin ollen noin 346 miljardia Islannin kruunua. Kyseisten kolmen pankin täyden omistusoikeuden sijaan valtion omistusosuudet pienentyivät sopimusten perusteella näin ollen noin 5 prosenttiin Íslandsbankin tapauksessa, 13 prosenttiin Arion Bankin tapauksessa ja 81 prosenttiin Landsbankinnin tapauksessa.

| (32) | Kun vanhojen pankkien velkojat ottivat hallintaansa kaksi kyseisistä kolmesta pankista, rahoitusalan uudelleen rakentamisessa onnistuttiin ratkaisemaan merkittäviä ongelmia ja uudet pankit saivat vankemman pääomapohjan, mutta edelleen oli paljon heikkouksia, joihin oli puututtava. Syksystä 2009 lähtien pankit ovat keskittyneet pääasiassa sisäisiin asioihin, toimintansa kokonaisstrategian määrittämiseen ja erityisesti sellaisten lainasalkkujensa rakenneuudistukseen, jotka ovat suurin uhka niiden toiminnalle ja pitkän aikavälin elinkelpoisuudelle. Rakenneuudistusprosessia ovat monimutkaistaneet erilaiset hankaloittavat tekijät, muun muassa korkeimman oikeuden tuomiot Islannin kruunuissa myönnettyjen mutta ulkomaisiksi valuutoiksi indeksoitujen lainojen lainvastaisuudesta. Arion Bankin osalta näitä asioita käsitellään tarkemmin jäljempänä siltä osin kuin ne ovat merkityksellisiä sen rakenneuudistuksen kannalta. |
| --- | --- |

(32)

Kun vanhojen pankkien velkojat ottivat hallintaansa kaksi kyseisistä kolmesta pankista, rahoitusalan uudelleen rakentamisessa onnistuttiin ratkaisemaan merkittäviä ongelmia ja uudet pankit saivat vankemman pääomapohjan, mutta edelleen oli paljon heikkouksia, joihin oli puututtava. Syksystä 2009 lähtien pankit ovat keskittyneet pääasiassa sisäisiin asioihin, toimintansa kokonaisstrategian määrittämiseen ja erityisesti sellaisten lainasalkkujensa rakenneuudistukseen, jotka ovat suurin uhka niiden toiminnalle ja pitkän aikavälin elinkelpoisuudelle. Rakenneuudistusprosessia ovat monimutkaistaneet erilaiset hankaloittavat tekijät, muun muassa korkeimman oikeuden tuomiot Islannin kruunuissa myönnettyjen mutta ulkomaisiksi valuutoiksi indeksoitujen lainojen lainvastaisuudesta. Arion Bankin osalta näitä asioita käsitellään tarkemmin jäljempänä siltä osin kuin ne ovat merkityksellisiä sen rakenneuudistuksen kannalta.

2.4   Makrotaloudellinen ympäristö

| (33) | Talous oli suuressa myllerryksessä pankkijärjestelmän romahdettua lokakuussa 2008. Islannin rahoitusjärjestelmän vaikeuksien lisäksi luottamus sen valuuttaan romahti. Kruunun arvo laski jyrkästi vuoden 2008 ensimmäisellä neljänneksellä sekä jälleen syksyllä ennen kolmen liikepankin romahdusta ja sen jälkeen. Syksyllä 2008 määrätyistä pääomaliikkeiden rajoituksista huolimatta valuutan arvo heilahteli edelleen vuonna 2009. (20) Tämä myllerrys aiheutti vakavan taantuman Islannin taloudessa, ja BKT pienentyi 6,8 prosenttia vuonna 2009 ja 4 prosenttia vuonna 2010. |
| --- | --- |

(33)

Talous oli suuressa myllerryksessä pankkijärjestelmän romahdettua lokakuussa 2008. Islannin rahoitusjärjestelmän vaikeuksien lisäksi luottamus sen valuuttaan romahti. Kruunun arvo laski jyrkästi vuoden 2008 ensimmäisellä neljänneksellä sekä jälleen syksyllä ennen kolmen liikepankin romahdusta ja sen jälkeen. Syksyllä 2008 määrätyistä pääomaliikkeiden rajoituksista huolimatta valuutan arvo heilahteli edelleen vuonna 2009. (20) Tämä myllerrys aiheutti vakavan taantuman Islannin taloudessa, ja BKT pienentyi 6,8 prosenttia vuonna 2009 ja 4 prosenttia vuonna 2010.

| (34) | Talouskriisin seurauksena muun muassa työttömyys lisääntyi vuosien 2008 ja 2009 välisenä aikana yhtäkkiä 1,6 prosentista 8 prosenttiin, inflaatio kiihtyi ja reaalipalkat pienentyivät. Myös yritysten ja kotitalouksien velat sekä järjestämättömien lainojen osuus pankkien lainasalkuissa lisääntyivät voimakkaasti, ja uudet pankit ottivat taloudellisissa vaikeuksissa olleet yritykset laajalti hallintaansa. Koska pankkijärjestelmän rakenneuudistuksesta aiheutui julkiselle taloudelle suuret kustannukset, talouden vaje lisääntyi samaan aikaan jyrkästi ja julkisella sektorilla syntyi velka-aalto. |
| --- | --- |

(34)

Talouskriisin seurauksena muun muassa työttömyys lisääntyi vuosien 2008 ja 2009 välisenä aikana yhtäkkiä 1,6 prosentista 8 prosenttiin, inflaatio kiihtyi ja reaalipalkat pienentyivät. Myös yritysten ja kotitalouksien velat sekä järjestämättömien lainojen osuus pankkien lainasalkuissa lisääntyivät voimakkaasti, ja uudet pankit ottivat taloudellisissa vaikeuksissa olleet yritykset laajalti hallintaansa. Koska pankkijärjestelmän rakenneuudistuksesta aiheutui julkiselle taloudelle suuret kustannukset, talouden vaje lisääntyi samaan aikaan jyrkästi ja julkisella sektorilla syntyi velka-aalto.

| (35) | Syvän taantuman jälkeen Islannin tilastolaitoksen alustavien tietojen mukaan vuoden 2011 jälkimmäisellä puoliskolla tapahtui suunnanmuutos ja BKT kasvoi koko vuonna 3,1 prosenttia edellisvuoteen verrattuna. |
| --- | --- |

(35)

Syvän taantuman jälkeen Islannin tilastolaitoksen alustavien tietojen mukaan vuoden 2011 jälkimmäisellä puoliskolla tapahtui suunnanmuutos ja BKT kasvoi koko vuonna 3,1 prosenttia edellisvuoteen verrattuna.

| (36) | Vuoden 2011 talouskasvu johtui pääasiassa kotimaisen kysynnän lisääntymisestä, erityisesti siitä, että kotitalouksien kulutus lisääntyi 4 prosenttia. Tätä kehitystä tukivat palkkojen ja sosiaalietuuksien parantuminen sekä tietyt poliittiset aloitteet, joilla pyrittiin helpottamaan kotitalouksien velkojen maksutaakkaa, muun muassa tilapäinen korkotuki, lainamaksujen jäädyttäminen ja yksityisten eläkesäästöjen takaisinmaksun aikaistaminen. Vuotta 2011 koskevien alustavien tietojen perusteella myös sijoitukset lisääntyivät hitaasti, mutta lähtötaso oli erityisen alhainen (21). Julkinen kulutus on pysynyt vähäisenä viimeisten kolmen vuoden aikana. |
| --- | --- |

(36)

Vuoden 2011 talouskasvu johtui pääasiassa kotimaisen kysynnän lisääntymisestä, erityisesti siitä, että kotitalouksien kulutus lisääntyi 4 prosenttia. Tätä kehitystä tukivat palkkojen ja sosiaalietuuksien parantuminen sekä tietyt poliittiset aloitteet, joilla pyrittiin helpottamaan kotitalouksien velkojen maksutaakkaa, muun muassa tilapäinen korkotuki, lainamaksujen jäädyttäminen ja yksityisten eläkesäästöjen takaisinmaksun aikaistaminen. Vuotta 2011 koskevien alustavien tietojen perusteella myös sijoitukset lisääntyivät hitaasti, mutta lähtötaso oli erityisen alhainen (21). Julkinen kulutus on pysynyt vähäisenä viimeisten kolmen vuoden aikana.

| (37) | Yleiset makrotaloutta koskevat tiedot kätkevät sisälleen selkeämpiä alakohtaisia eroja. Rahoitusalan romahduksen lisäksi rakentaminen sekä monet muut kotimaiset tuotanto- ja palvelutoiminnot ovat vähentyneet huomattavasti. Kasvua on toisaalta tapahtunut joillakin vientisektoreilla. Koska kruunun vaihtokurssi oli heikko ja koska sekä meri- että alumiinituotteiden ulkomaan valuutassa lasketut hinnat olivat melko vakaat, vientitulot lisääntyivät talouskriisin puhjettua, myös matkailun ja muiden palvelujen viennin osalta. Samaan aikaan tuonti vähentyi voimakkaasti siten, että kauppataseen (22) ylijäämä oli vuonna 2010 väliaikaisesti noin 10 prosenttia BKT:stä. Kotimaisen kysynnän vilkastuttua vuonna 2011 tuonti on kuitenkin jälleen lisääntynyt, minkä vuoksi kaupan ylijäämä on yleisesti pienentynyt 8,2 prosenttiin BKT:stä. |
| --- | --- |

(37)

Yleiset makrotaloutta koskevat tiedot kätkevät sisälleen selkeämpiä alakohtaisia eroja. Rahoitusalan romahduksen lisäksi rakentaminen sekä monet muut kotimaiset tuotanto- ja palvelutoiminnot ovat vähentyneet huomattavasti. Kasvua on toisaalta tapahtunut joillakin vientisektoreilla. Koska kruunun vaihtokurssi oli heikko ja koska sekä meri- että alumiinituotteiden ulkomaan valuutassa lasketut hinnat olivat melko vakaat, vientitulot lisääntyivät talouskriisin puhjettua, myös matkailun ja muiden palvelujen viennin osalta. Samaan aikaan tuonti vähentyi voimakkaasti siten, että kauppataseen (22) ylijäämä oli vuonna 2010 väliaikaisesti noin 10 prosenttia BKT:stä. Kotimaisen kysynnän vilkastuttua vuonna 2011 tuonti on kuitenkin jälleen lisääntynyt, minkä vuoksi kaupan ylijäämä on yleisesti pienentynyt 8,2 prosenttiin BKT:stä.

| (38) | Vuosia 2012–2017 koskevan Islannin tilastolaitoksen ennusteen mukaan talouden vähittäinen elpyminen jatkuu 2,6 prosentin kasvuvauhdilla vuonna 2012. Samanlaisen kasvuasteen odotetaan jatkuvan koko ennustejakson ajan. Kyseiseen ennusteeseen liittyy kuitenkin useita epävarmuustekijöitä. Suunnitellut laajat teollisuusinvestoinnit saattavat viivästyä edelleen. Pitkittynyt taantuma tärkeimmissä kauppakumppanivaltioissa vaikuttaisi kielteisesti Islannin kauppaan ja hidastaisi kasvua. Odotettua hitaampi edistyminen kotitalouksien ja yritysten velkataakan käsittelyssä heikentäisi myös kotimaista kysyntää ja talouden kasvunäkymiä. Kasvua voi uhata myös valuutan arvon heilahteluun liittyvä jatkuva hintojen epävakaus pääomaliikkeiden rajoitusten poistamisen yhteydessä. |
| --- | --- |

(38)

Vuosia 2012–2017 koskevan Islannin tilastolaitoksen ennusteen mukaan talouden vähittäinen elpyminen jatkuu 2,6 prosentin kasvuvauhdilla vuonna 2012. Samanlaisen kasvuasteen odotetaan jatkuvan koko ennustejakson ajan. Kyseiseen ennusteeseen liittyy kuitenkin useita epävarmuustekijöitä. Suunnitellut laajat teollisuusinvestoinnit saattavat viivästyä edelleen. Pitkittynyt taantuma tärkeimmissä kauppakumppanivaltioissa vaikuttaisi kielteisesti Islannin kauppaan ja hidastaisi kasvua. Odotettua hitaampi edistyminen kotitalouksien ja yritysten velkataakan käsittelyssä heikentäisi myös kotimaista kysyntää ja talouden kasvunäkymiä. Kasvua voi uhata myös valuutan arvon heilahteluun liittyvä jatkuva hintojen epävakaus pääomaliikkeiden rajoitusten poistamisen yhteydessä.

2.5   Rahoitusvalvonta ja sääntelyjärjestelmän parannukset

| (39) | Kun FME oli tehnyt ensimmäisen työnsä, joka liittyi uusien pankkien perustamiseen ja vanhoista pankeista siirretyn nettovarallisuuden arvon arviointiin, se tarkasti keväällä 2009 uudet pankit ja niiden liiketoimintasuunnitelmat, taloudellisen vahvuuden ja pääomavaatimukset niin sanotussa hyväksyntähankkeessa. Tässä oli apuna kansainvälinen johdon konsultointiyritys Oliver Wyman. |
| --- | --- |

(39)

Kun FME oli tehnyt ensimmäisen työnsä, joka liittyi uusien pankkien perustamiseen ja vanhoista pankeista siirretyn nettovarallisuuden arvon arviointiin, se tarkasti keväällä 2009 uudet pankit ja niiden liiketoimintasuunnitelmat, taloudellisen vahvuuden ja pääomavaatimukset niin sanotussa hyväksyntähankkeessa. Tässä oli apuna kansainvälinen johdon konsultointiyritys Oliver Wyman.

| (40) | Saatettuaan päätökseen edellä mainitun prosessin FME myönsi pankeille toimilupia erilaisin edellytyksin. Omaisuuserien laadun ja ennakoidun taloudellisen epävarmuuden yhteydessä kyseisille kolmelle pankille katsottiin tarpeelliseksi asettaa lakisääteisiä vähimmäisvaatimuksia tiukempia pääomavaatimuksia. FME asetti näin ollen kyseisten kolmen pankin vähimmäisvakavaraisuussuhteeksi 16 prosenttia ja ensisijaisten omien varojen (tier 1 -pääoma) vähimmäissuhdeluvuksi 12 prosenttia. Näitä vaatimuksia oli tarkoitus soveltaa vähintään kolme vuotta, ellei FME muuta niitä. Myös maksuvalmiusehdot määritettiin tarkasti, ja niissä edellytettiin, että saatavilla olevan rahoitusomaisuuden on oltava aina vähintään 20 prosenttia talletuksista ja että käteistä tai sitä vastaavia varoja on oltava vähintään 5 prosenttia talletuksista. Lisäksi asetettiin muita vaatimuksia, jotka koskivat esimerkiksi lainasalkkujen rakenneuudistusta, riskien arviointia, yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää sekä omistajuutta. FME asetti muille rahoitusalan yrityksille vastaavanlaisia pääomavaatimuksia. |
| --- | --- |

(40)

Saatettuaan päätökseen edellä mainitun prosessin FME myönsi pankeille toimilupia erilaisin edellytyksin. Omaisuuserien laadun ja ennakoidun taloudellisen epävarmuuden yhteydessä kyseisille kolmelle pankille katsottiin tarpeelliseksi asettaa lakisääteisiä vähimmäisvaatimuksia tiukempia pääomavaatimuksia. FME asetti näin ollen kyseisten kolmen pankin vähimmäisvakavaraisuussuhteeksi 16 prosenttia ja ensisijaisten omien varojen (tier 1 -pääoma) vähimmäissuhdeluvuksi 12 prosenttia. Näitä vaatimuksia oli tarkoitus soveltaa vähintään kolme vuotta, ellei FME muuta niitä. Myös maksuvalmiusehdot määritettiin tarkasti, ja niissä edellytettiin, että saatavilla olevan rahoitusomaisuuden on oltava aina vähintään 20 prosenttia talletuksista ja että käteistä tai sitä vastaavia varoja on oltava vähintään 5 prosenttia talletuksista. Lisäksi asetettiin muita vaatimuksia, jotka koskivat esimerkiksi lainasalkkujen rakenneuudistusta, riskien arviointia, yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää sekä omistajuutta. FME asetti muille rahoitusalan yrityksille vastaavanlaisia pääomavaatimuksia.

| (41) | IMF:ää kuullen laaditussa talouden vakautusohjelmassa edellytettiin koko rahoituspalvelujen ja -valvonnan sääntelyjärjestelmän uudelleentarkastelua, jotta voidaan tehostaa tulevien finanssikriisien torjuntaa. Hallitus pyysi Suomen rahoitustarkastusviranomaisen entistä johtajaa Kaarlo Jännäriä arvioimaan voimassa ollutta sääntelyjärjestelmää ja valvontakäytäntöjä. Jännärin ehdottamia parannuksia oli muun muassa kansallisen luottorekisterin perustaminen FME:hen luottoriskien pienentämiseksi järjestelmässä. Hänen raportissaan ehdotettiin lisäksi, että tiukennetaan suuria riskikeskittymiä ja niihin liittyvää luotonantoa koskevia sääntöjä ja käytäntöjä ja että lisätään paikalla tehtäviä tarkastuksia, jotta voidaan varmentaa ulkopuolella toteutettava valvonta ja raportointi erityisesti luotto-, maksuvalmius- ja valuuttariskien yhteydessä. Lisäksi suositeltiin talletussuojajärjestelmän uudelleentarkastelua ja parantamista seuraten tarkasti EU:n tapahtumia. |
| --- | --- |

(41)

IMF:ää kuullen laaditussa talouden vakautusohjelmassa edellytettiin koko rahoituspalvelujen ja -valvonnan sääntelyjärjestelmän uudelleentarkastelua, jotta voidaan tehostaa tulevien finanssikriisien torjuntaa. Hallitus pyysi Suomen rahoitustarkastusviranomaisen entistä johtajaa Kaarlo Jännäriä arvioimaan voimassa ollutta sääntelyjärjestelmää ja valvontakäytäntöjä. Jännärin ehdottamia parannuksia oli muun muassa kansallisen luottorekisterin perustaminen FME:hen luottoriskien pienentämiseksi järjestelmässä. Hänen raportissaan ehdotettiin lisäksi, että tiukennetaan suuria riskikeskittymiä ja niihin liittyvää luotonantoa koskevia sääntöjä ja käytäntöjä ja että lisätään paikalla tehtäviä tarkastuksia, jotta voidaan varmentaa ulkopuolella toteutettava valvonta ja raportointi erityisesti luotto-, maksuvalmius- ja valuuttariskien yhteydessä. Lisäksi suositeltiin talletussuojajärjestelmän uudelleentarkastelua ja parantamista seuraten tarkasti EU:n tapahtumia.

| (42) | Hallitus esitti sittemmin Althingille lakiehdotuksen, joka perustui muun muassa Jännärin ehdotuksiin sekä rahoitustoimintaa koskevaan ETA:n oikeuteen vuodesta 2009 lähtien tehtyihin muutoksiin. Ehdotus hyväksyttiin, ja se tuli voimaan 1 päivänä heinäkuuta 2010 lakina nro 75/2010. Uudella lailla tehtiin laajoja muutoksia rahoitusalan yrityksistä annettuun lakiin. Myöhemmin tehtiin useita muita muutoksia rahoitusalan yrityksiä koskevaan lainsäädäntöön sekä rahoituspalvelujen sääntelyyn ja valvontaan. Kyseisiä lainsäädännöllisiä muutoksia käsitellään tarkemmin liitteessä. |
| --- | --- |

(42)

Hallitus esitti sittemmin Althingille lakiehdotuksen, joka perustui muun muassa Jännärin ehdotuksiin sekä rahoitustoimintaa koskevaan ETA:n oikeuteen vuodesta 2009 lähtien tehtyihin muutoksiin. Ehdotus hyväksyttiin, ja se tuli voimaan 1 päivänä heinäkuuta 2010 lakina nro 75/2010. Uudella lailla tehtiin laajoja muutoksia rahoitusalan yrityksistä annettuun lakiin. Myöhemmin tehtiin useita muita muutoksia rahoitusalan yrityksiä koskevaan lainsäädäntöön sekä rahoituspalvelujen sääntelyyn ja valvontaan. Kyseisiä lainsäädännöllisiä muutoksia käsitellään tarkemmin liitteessä.

2.6   Suurimmat tulevat haasteet (23)

| (43) | Rahoitusalan uudelleen rakentamisessa tapahtuneista suurista saavutuksista huolimatta Islanti kamppailee edelleen syksyn 2008 finanssi- ja valuuttakriisin seurausten kanssa. Finanssikriisi paljasti rahoitusjärjestelmän erilaisia vikoja ja puutteita, joita on käsiteltävä, jotta yleinen luottamus voidaan palauttaa. Islanti kohtaa — monien muiden finanssikriisistä pahoin kärsineiden valtioiden tavoin — epäilemättä useita haasteita mukauttaessaan rahoituspalvelujen oikeudellista ja toimintaympäristöä, jotta se voi tukea elinkelpoista ja tehokasta rahoitusjärjestelmää tulevaisuudessa sekä minimoida uusien järjestelmähäiriöiden riskin. |
| --- | --- |

(43)

Rahoitusalan uudelleen rakentamisessa tapahtuneista suurista saavutuksista huolimatta Islanti kamppailee edelleen syksyn 2008 finanssi- ja valuuttakriisin seurausten kanssa. Finanssikriisi paljasti rahoitusjärjestelmän erilaisia vikoja ja puutteita, joita on käsiteltävä, jotta yleinen luottamus voidaan palauttaa. Islanti kohtaa — monien muiden finanssikriisistä pahoin kärsineiden valtioiden tavoin — epäilemättä useita haasteita mukauttaessaan rahoituspalvelujen oikeudellista ja toimintaympäristöä, jotta se voi tukea elinkelpoista ja tehokasta rahoitusjärjestelmää tulevaisuudessa sekä minimoida uusien järjestelmähäiriöiden riskin.

| (44) | Islannin rahoitusalan yritysten tämänhetkiset tärkeimmät haasteet liittyvät siihen, että pankit toimivat suojatussa ympäristössä, jossa rajoitetaan pääomaliikkeitä ja suojataan talletukset yleisesti. Pankkien on nyt valmistauduttava toimimaan riskialttiimmassa ympäristössä, kun pääomaliikkeiden rajoitukset poistetaan ja talletussuojassa palataan asiaa koskevissa EU:n/ETA:n direktiiveissä säädettyihin järjestelyihin (24). Islannin viranomaiset ovat korostaneet, että tätä asiaa koskevien uusien sääntöjen käyttöönoton on tapahduttava äärimmäisen varovaisesti. |
| --- | --- |

(44)

Islannin rahoitusalan yritysten tämänhetkiset tärkeimmät haasteet liittyvät siihen, että pankit toimivat suojatussa ympäristössä, jossa rajoitetaan pääomaliikkeitä ja suojataan talletukset yleisesti. Pankkien on nyt valmistauduttava toimimaan riskialttiimmassa ympäristössä, kun pääomaliikkeiden rajoitukset poistetaan ja talletussuojassa palataan asiaa koskevissa EU:n/ETA:n direktiiveissä säädettyihin järjestelyihin (24). Islannin viranomaiset ovat korostaneet, että tätä asiaa koskevien uusien sääntöjen käyttöönoton on tapahduttava äärimmäisen varovaisesti.

| (45) | Toinen suuri haaste on tarve mukauttaa edelleen lainsäädäntö- ja sääntelyjärjestelmää, jotta se tukee vankkaa ja tehokasta rahoitusjärjestelmää, joka on myös ETA:n ja kansainvälisen oikeuden kehityksen mukainen. (25) |
| --- | --- |

(45)

Toinen suuri haaste on tarve mukauttaa edelleen lainsäädäntö- ja sääntelyjärjestelmää, jotta se tukee vankkaa ja tehokasta rahoitusjärjestelmää, joka on myös ETA:n ja kansainvälisen oikeuden kehityksen mukainen. (25)

2.7   Kilpailutilanne Islannin rahoitusalalla

| (46) | Islannin viranomaisilta saatujen tuoreiden tietojen mukaan (26) kilpailu rahoitusmarkkinoilla on muuttunut valtavasti pankkien romahduksen jälkeen. Rahoitusalan yritysten määrä on vähentynyt, koska useita säästöpankkeja, liikepankkeja ja erityisluottolaitoksia ollaan joko likvidoimassa tai ne ovat sulautuneet toisten yritysten kanssa (27). Rahoitusalan yritysten määrä vähentyy edelleen, mikä on johtunut viimeksi Landsbankinnin ja SpKefin sulautumisesta maaliskuussa 2011, Íslandsbankin ja Byrin sulautumisesta joulukuussa 2011 sekä Landsbankinnin ja Svarfdaelir-säästöpankin sulautumisesta, jonka valvontaviranomainen hyväksyi 20 päivänä kesäkuuta 2012. Keskittyminen on lisääntynyt kotimaan markkinoilla, koska rahoitusalan yritysten määrä on vähentynyt ja suuret pankit ovat ottaneet hallintaansa toimintansa lopettaviin pankkeihin tehtyjä talletuksia. Uudet pankit ovat toisaalta huomattavasti vähemmän läsnä ETA:n rahoitusmarkkinoilla kuin edeltäjänsä, koska kansainvälisiä pankkitoimintoja on lopetettu. |
| --- | --- |

(46)

Islannin viranomaisilta saatujen tuoreiden tietojen mukaan (26) kilpailu rahoitusmarkkinoilla on muuttunut valtavasti pankkien romahduksen jälkeen. Rahoitusalan yritysten määrä on vähentynyt, koska useita säästöpankkeja, liikepankkeja ja erityisluottolaitoksia ollaan joko likvidoimassa tai ne ovat sulautuneet toisten yritysten kanssa (27). Rahoitusalan yritysten määrä vähentyy edelleen, mikä on johtunut viimeksi Landsbankinnin ja SpKefin sulautumisesta maaliskuussa 2011, Íslandsbankin ja Byrin sulautumisesta joulukuussa 2011 sekä Landsbankinnin ja Svarfdaelir-säästöpankin sulautumisesta, jonka valvontaviranomainen hyväksyi 20 päivänä kesäkuuta 2012. Keskittyminen on lisääntynyt kotimaan markkinoilla, koska rahoitusalan yritysten määrä on vähentynyt ja suuret pankit ovat ottaneet hallintaansa toimintansa lopettaviin pankkeihin tehtyjä talletuksia. Uudet pankit ovat toisaalta huomattavasti vähemmän läsnä ETA:n rahoitusmarkkinoilla kuin edeltäjänsä, koska kansainvälisiä pankkitoimintoja on lopetettu.

| (47) | Lisäksi kotimaan markkinat ovat supistuneet tuntuvasti, koska tietyt markkinasegmentit ovat kadonneet tai hiljentyneet laajalti. Koska osakemarkkinat ovat lähestulkoon kadonneet ja pääomaliikkeitä on rajoitettu, osake- ja valuuttamarkkinoiden toiminnot ovat vähentyneet ja sijoitusmahdollisuudet ovat vähäiset. Lainojen kysyntä on vähäistä, koska talouden alan investoinnit ovat ennätyksellisen alhaisella tasolla ja kotitaloudet ja yritykset ovat yleisesti erittäin velkaantuneita. Romahduksen jälkeen pankit ovat keskittyneet kansainvälisiin asioihin sekä omien lainasalkkujensa ja joidenkin suurten yritysasiakkaidensa rakenneuudistukseen. |
| --- | --- |

(47)

Lisäksi kotimaan markkinat ovat supistuneet tuntuvasti, koska tietyt markkinasegmentit ovat kadonneet tai hiljentyneet laajalti. Koska osakemarkkinat ovat lähestulkoon kadonneet ja pääomaliikkeitä on rajoitettu, osake- ja valuuttamarkkinoiden toiminnot ovat vähentyneet ja sijoitusmahdollisuudet ovat vähäiset. Lainojen kysyntä on vähäistä, koska talouden alan investoinnit ovat ennätyksellisen alhaisella tasolla ja kotitaloudet ja yritykset ovat yleisesti erittäin velkaantuneita. Romahduksen jälkeen pankit ovat keskittyneet kansainvälisiin asioihin sekä omien lainasalkkujensa ja joidenkin suurten yritysasiakkaidensa rakenneuudistukseen.

| (48) | Ennen finanssikriisiä säästöpankeilla oli yhdessä noin 20–25 prosentin markkinaosuus talletuksista. Se on romahtanut nyt noin 2–4 prosenttiin. Kolme suurta liikepankkia — Arion Bank, Íslandsbanki ja Landsbanki — ovat saaneet markkinoilta poistuneiden säästö- ja liikepankkien menettämät markkinaosuudet. Kyseisten kolmen suuren pankin yhteinen markkinaosuus on nyt noin 90–95 prosenttia, kun se oli aiemmin 60–75 prosenttia, ja Landsbankinnin osuus on hieman suurempi kuin muiden. Lukuun ottamatta kymmentä alueellista säästöpankkia, joilla on nykyään noin 2–4 prosentin osuus markkinoista, ainoa muu markkinatoimija on rakenneuudistuksen läpi käynyt MP Bank (28), jonka markkinaosuus on noin 1–5 prosenttia. |
| --- | --- |

(48)

Ennen finanssikriisiä säästöpankeilla oli yhdessä noin 20–25 prosentin markkinaosuus talletuksista. Se on romahtanut nyt noin 2–4 prosenttiin. Kolme suurta liikepankkia — Arion Bank, Íslandsbanki ja Landsbanki — ovat saaneet markkinoilta poistuneiden säästö- ja liikepankkien menettämät markkinaosuudet. Kyseisten kolmen suuren pankin yhteinen markkinaosuus on nyt noin 90–95 prosenttia, kun se oli aiemmin 60–75 prosenttia, ja Landsbankinnin osuus on hieman suurempi kuin muiden. Lukuun ottamatta kymmentä alueellista säästöpankkia, joilla on nykyään noin 2–4 prosentin osuus markkinoista, ainoa muu markkinatoimija on rakenneuudistuksen läpi käynyt MP Bank (28), jonka markkinaosuus on noin 1–5 prosenttia.

| (49) | Islannin rahoitusmarkkinat ovat siis selvästi oligopolistiset, ja kolme suurinta yritystä voivat yhdessä saada määräävän markkina-aseman. Islannin kilpailuviranomainen, jota valvontaviranomainen oli pyytänyt esittämään näkemyksensä Islannin kilpailutilanteesta ja mahdollisista korjaavista toimista, totesi, että Islannin pankkimarkkinoille pääsylle on huomattavia esteitä. Tämä vaikuttaa haitallisesti kilpailuun. Kuluttajilla on myös tiettyjä esteitä pankin vaihtamiselle. Islannin viranomaiset myönsivät lisäksi, että Islannin pieneen ja vähän vaihdettuun valuuttaan, Islannin kruunuun, liittyvät vaihtokurssiriskit ovat rajoittaneet kilpailua sekä hankaloittaneet ulkomaisten pankkien ja yritysten pääsyä Islannin markkinoille. |
| --- | --- |

(49)

Islannin rahoitusmarkkinat ovat siis selvästi oligopolistiset, ja kolme suurinta yritystä voivat yhdessä saada määräävän markkina-aseman. Islannin kilpailuviranomainen, jota valvontaviranomainen oli pyytänyt esittämään näkemyksensä Islannin kilpailutilanteesta ja mahdollisista korjaavista toimista, totesi, että Islannin pankkimarkkinoille pääsylle on huomattavia esteitä. Tämä vaikuttaa haitallisesti kilpailuun. Kuluttajilla on myös tiettyjä esteitä pankin vaihtamiselle. Islannin viranomaiset myönsivät lisäksi, että Islannin pieneen ja vähän vaihdettuun valuuttaan, Islannin kruunuun, liittyvät vaihtokurssiriskit ovat rajoittaneet kilpailua sekä hankaloittaneet ulkomaisten pankkien ja yritysten pääsyä Islannin markkinoille.

| (50) | Islannin kilpailuviranomainen on viime aikoina keskittynyt erityisesti pankkien toiminnan tietotekniikkainfrastruktuuriin ja pankkien tämän alan yhteistyöhön. Tämä liittyy rahoituslaitosten yhdessä omistamaan tietotekniikkapalvelun tarjoajaan Reiknistofa bankannaan (Islannin pankkien datakeskus, jäljempänä ’RB’). Tämä seikka on merkityksellinen arvioitaessa käsiteltävänä olevaa tapausta, ja valvontaviranomainen keskusteli siitä myös Islannin viranomaisten ja pankkien kanssa. |
| --- | --- |

(50)

Islannin kilpailuviranomainen on viime aikoina keskittynyt erityisesti pankkien toiminnan tietotekniikkainfrastruktuuriin ja pankkien tämän alan yhteistyöhön. Tämä liittyy rahoituslaitosten yhdessä omistamaan tietotekniikkapalvelun tarjoajaan Reiknistofa bankannaan (Islannin pankkien datakeskus, jäljempänä ’RB’). Tämä seikka on merkityksellinen arvioitaessa käsiteltävänä olevaa tapausta, ja valvontaviranomainen keskusteli siitä myös Islannin viranomaisten ja pankkien kanssa.

| (51) | Islannin kolme suurinta pankkia, kaksi säästöpankkia, Islannin säästöpankkiyhdistys ja kolme pääasiallista maksukorttikäsittelijää omistavat RB:n yhdessä. Landsbankinn omistaa 36,84 prosenttia RB:n osakkeista, Íslandsbanki 29,48 prosenttia ja Arion Bank 18,7 prosenttia. Kolme liikepankkia omistaa näin ollen yhdessä 85,02 prosenttia RB:n osakkeista. RB:n asiakkaina ovat sen omistajat, Islannin keskuspankki ja muut rahoituslaitokset sekä muut julkiset elimet. Pankit tekevät tällä alalla laajaa yhteistyötä, koska RB on kehittänyt Islannissa käytössä olevan selvitysjärjestelmän. Se tarjoaa myös joitakin keskeisiä usean asiakkaan pankkiratkaisuja, joita useimmat Islannin pankit käyttävät. RB ylläpitää myös sähköistä laskutus- ja maksujärjestelmää yrityksille ja kuluttajille. |
| --- | --- |

(51)

Islannin kolme suurinta pankkia, kaksi säästöpankkia, Islannin säästöpankkiyhdistys ja kolme pääasiallista maksukorttikäsittelijää omistavat RB:n yhdessä. Landsbankinn omistaa 36,84 prosenttia RB:n osakkeista, Íslandsbanki 29,48 prosenttia ja Arion Bank 18,7 prosenttia. Kolme liikepankkia omistaa näin ollen yhdessä 85,02 prosenttia RB:n osakkeista. RB:n asiakkaina ovat sen omistajat, Islannin keskuspankki ja muut rahoituslaitokset sekä muut julkiset elimet. Pankit tekevät tällä alalla laajaa yhteistyötä, koska RB on kehittänyt Islannissa käytössä olevan selvitysjärjestelmän. Se tarjoaa myös joitakin keskeisiä usean asiakkaan pankkiratkaisuja, joita useimmat Islannin pankit käyttävät. RB ylläpitää myös sähköistä laskutus- ja maksujärjestelmää yrityksille ja kuluttajille.

| (52) | Islannin kilpailuviranomaisen mukaan pienet pankit ja säästöpankit ovat joutuneet vuonna 2008 tapahtuneen romahduksen vuoksi erityisen heikkoon asemaan. Vaadittavilla tietotekniikkapalveluilla oli ratkaiseva merkitys pienille rahoitusalan yrityksille, koska tällaisia palveluja voidaan pitää yhtenä tekijänä, joka estää uusien markkinatoimijoiden pääsyn markkinoille. RB on tarjonnut tietotekniikkapalveluympäristön valtaosalle suurista rahoitusalan yrityksistä ja Teris puolestaan säästöpankeille ja pienemmille markkinatoimijoille. Koska viime vuosina useat pienet rahoitusalan yritykset ovat lopettaneet toimintansa, Teris on menettänyt huomattavan osan tuloistaan, minkä vuoksi se joutui myymään tammikuussa 2012 joitakin tietotekniikkaratkaisujaan RB:lle. RB:n ja Terisin mukaan kyseisellä liiketoimella oli muun muassa tarkoitus varmistaa, että pienille rahoitusalan yrityksille tarjotaan vastedeskin tietotekniikkapalveluja. |
| --- | --- |

(52)

Islannin kilpailuviranomaisen mukaan pienet pankit ja säästöpankit ovat joutuneet vuonna 2008 tapahtuneen romahduksen vuoksi erityisen heikkoon asemaan. Vaadittavilla tietotekniikkapalveluilla oli ratkaiseva merkitys pienille rahoitusalan yrityksille, koska tällaisia palveluja voidaan pitää yhtenä tekijänä, joka estää uusien markkinatoimijoiden pääsyn markkinoille. RB on tarjonnut tietotekniikkapalveluympäristön valtaosalle suurista rahoitusalan yrityksistä ja Teris puolestaan säästöpankeille ja pienemmille markkinatoimijoille. Koska viime vuosina useat pienet rahoitusalan yritykset ovat lopettaneet toimintansa, Teris on menettänyt huomattavan osan tuloistaan, minkä vuoksi se joutui myymään tammikuussa 2012 joitakin tietotekniikkaratkaisujaan RB:lle. RB:n ja Terisin mukaan kyseisellä liiketoimella oli muun muassa tarkoitus varmistaa, että pienille rahoitusalan yrityksille tarjotaan vastedeskin tietotekniikkapalveluja.

| (53) | Islannin kilpailuviranomainen on tutkinut kahta RB:hen liittyvää tapausta. Se on ensinnäkin tutkinut, onko pankkien ja muiden rahoitusalan yritysten yhteisomistajuuden ja RB:n yhteydessä tekemän yhteistyön katsottava rikkovan kilpailunvastaisia menettelytapoja koskevaa kieltoa, josta säädetään Islannin kilpailulain 10 §:ssä. Toiseksi se arvioi, onko se, että RB osti Terisin pääasiallisen varallisuuden, samaan lakiin sisältyvien sulautumista koskevien säännösten mukaista. Toukokuussa 2012 kyseiset kaksi tapausta kuitenkin saatettiin päätökseen RB:n ja sen omistajien sekä Islannin kilpailuviranomaisen välillä tehdyllä järjestelyllä. (29) |
| --- | --- |

(53)

Islannin kilpailuviranomainen on tutkinut kahta RB:hen liittyvää tapausta. Se on ensinnäkin tutkinut, onko pankkien ja muiden rahoitusalan yritysten yhteisomistajuuden ja RB:n yhteydessä tekemän yhteistyön katsottava rikkovan kilpailunvastaisia menettelytapoja koskevaa kieltoa, josta säädetään Islannin kilpailulain 10 §:ssä. Toiseksi se arvioi, onko se, että RB osti Terisin pääasiallisen varallisuuden, samaan lakiin sisältyvien sulautumista koskevien säännösten mukaista. Toukokuussa 2012 kyseiset kaksi tapausta kuitenkin saatettiin päätökseen RB:n ja sen omistajien sekä Islannin kilpailuviranomaisen välillä tehdyllä järjestelyllä. (29)

| (54) | Edellä mainittujen Islannin rahoitusmarkkinoihin suoraan liittyvien huolenaiheiden lisäksi Islannin kilpailuviranomainen on todennut erityisesti, että toimintayhtiöitä (30) on myytävä ja niiden rakenneuudistus on toteutettava viipymättä. Monet toimintayhtiöt ovat joutuneet pankkien hallintaan (pankit ovat niiden velkojia) vuoden 2008 talousromahduksesta johtuneen liiallisen velkaantuneisuuden vuoksi. Islannin kilpailuviranomaisen mukaan voi syntyä eturistiriita, kun pankit tarjoavat rahoituspalveluja omistamilleen yrityksille. Islannin kilpailuviranomainen katsoo, että pankkien suora ja välillinen omistus (31) on kaikkein laajin ja vaarallisin kilpailuongelma finanssikriisin jälkeisessä tilanteessa, koska se vaikuttaa lähes kaikkiin Islannin yrityksiin ja teollisuudenaloihin. Islannin kilpailuviranomaisen mukaan yritysten rakenneuudistusta nopeuttamalla voitaisiin parantaa kilpailua rahoitusmarkkinoilla. Kun pankkien osallistumiseen yritysasiakkaidensa rakenneuudistukseen on sovellettu ilmoittamista koskevia vaatimuksia kansallisessa yrityssulautumien valvonnassa, Islannin kilpailuviranomainen on tässä yhteydessä usein asettanut pankkien omistajuutta koskevia ehtoja. Ongelman kokonaisvaltainen ratkaiseminen on kuitenkin vaikeaa, koska se liittyy lähinnä Islannin yrityssektorin korkeaan velkaantumisasteeseen. |
| --- | --- |

(54)

Edellä mainittujen Islannin rahoitusmarkkinoihin suoraan liittyvien huolenaiheiden lisäksi Islannin kilpailuviranomainen on todennut erityisesti, että toimintayhtiöitä (30) on myytävä ja niiden rakenneuudistus on toteutettava viipymättä. Monet toimintayhtiöt ovat joutuneet pankkien hallintaan (pankit ovat niiden velkojia) vuoden 2008 talousromahduksesta johtuneen liiallisen velkaantuneisuuden vuoksi. Islannin kilpailuviranomaisen mukaan voi syntyä eturistiriita, kun pankit tarjoavat rahoituspalveluja omistamilleen yrityksille. Islannin kilpailuviranomainen katsoo, että pankkien suora ja välillinen omistus (31) on kaikkein laajin ja vaarallisin kilpailuongelma finanssikriisin jälkeisessä tilanteessa, koska se vaikuttaa lähes kaikkiin Islannin yrityksiin ja teollisuudenaloihin. Islannin kilpailuviranomaisen mukaan yritysten rakenneuudistusta nopeuttamalla voitaisiin parantaa kilpailua rahoitusmarkkinoilla. Kun pankkien osallistumiseen yritysasiakkaidensa rakenneuudistukseen on sovellettu ilmoittamista koskevia vaatimuksia kansallisessa yrityssulautumien valvonnassa, Islannin kilpailuviranomainen on tässä yhteydessä usein asettanut pankkien omistajuutta koskevia ehtoja. Ongelman kokonaisvaltainen ratkaiseminen on kuitenkin vaikeaa, koska se liittyy lähinnä Islannin yrityssektorin korkeaan velkaantumisasteeseen.

| (55) | Valvontaviranomaiselle esittämissään huomautuksissa kaikki kolme liikepankkia — Arion Bank, Íslandsbanki ja Landsbankinn — totesivat, ettei Islannin rahoitusmarkkinoiden kilpailuolosuhteissa ole tapahtunut suuria muutoksia syksyn 2008 jälkeen, mikä on huolestuttavaa. Markkinoilla on ollut tehokasta kilpailua, eikä kolmen suurimman toimijan ole todettu menetelleen vilpillisesti. Tarkastellessaan markkinoiden kilpailuolosuhteita Islannin kilpailuviranomainen ei ollut ottanut huomioon kaikkia keskeisiä tekijöitä. Ulkomaiset pankit, joilla ei ole toimintaa Islannissa, ovat jo pitkään kilpailleet ja kilpailevat edelleen aktiivisesti islantilaisten pankkien kanssa yrityslainojen ja muiden rahoituspalvelujen tarjoamisesta suurimmille asiakkaille, kuten vientiin perustuvaa toimintaa harjoittaville (esim. kalastuksen ja energiavaltaisen teollisuuden alojen) yrityksille sekä valtiollista ja kunnallista toimintaa harjoittaville yrityksille. |
| --- | --- |

(55)

Valvontaviranomaiselle esittämissään huomautuksissa kaikki kolme liikepankkia — Arion Bank, Íslandsbanki ja Landsbankinn — totesivat, ettei Islannin rahoitusmarkkinoiden kilpailuolosuhteissa ole tapahtunut suuria muutoksia syksyn 2008 jälkeen, mikä on huolestuttavaa. Markkinoilla on ollut tehokasta kilpailua, eikä kolmen suurimman toimijan ole todettu menetelleen vilpillisesti. Tarkastellessaan markkinoiden kilpailuolosuhteita Islannin kilpailuviranomainen ei ollut ottanut huomioon kaikkia keskeisiä tekijöitä. Ulkomaiset pankit, joilla ei ole toimintaa Islannissa, ovat jo pitkään kilpailleet ja kilpailevat edelleen aktiivisesti islantilaisten pankkien kanssa yrityslainojen ja muiden rahoituspalvelujen tarjoamisesta suurimmille asiakkaille, kuten vientiin perustuvaa toimintaa harjoittaville (esim. kalastuksen ja energiavaltaisen teollisuuden alojen) yrityksille sekä valtiollista ja kunnallista toimintaa harjoittaville yrityksille.

| (56) | Tämä näkemys on kuitenkin ristiriidassa Islannin viranomaisten näkemyksen kanssa, joka esitetään edellä mainitussa talousasiain ministerin kertomuksessa Althingille, ja Islannin kilpailuviranomaisen näkemysten kanssa. Kuten jäljempänä todetaan, Arion Bank on myös päättänyt tietyistä kilpailuolosuhteiden analysointia koskevista varaumista huolimatta tehdä tiettyjä sitoumuksia, joilla pyritään rajoittamaan kyseessä oleviin tukitoimenpiteisiin liittyvää kilpailun vääristymistä. Nämä sitoumukset esitetään liitteessä. |
| --- | --- |

(56)

Tämä näkemys on kuitenkin ristiriidassa Islannin viranomaisten näkemyksen kanssa, joka esitetään edellä mainitussa talousasiain ministerin kertomuksessa Althingille, ja Islannin kilpailuviranomaisen näkemysten kanssa. Kuten jäljempänä todetaan, Arion Bank on myös päättänyt tietyistä kilpailuolosuhteiden analysointia koskevista varaumista huolimatta tehdä tiettyjä sitoumuksia, joilla pyritään rajoittamaan kyseessä oleviin tukitoimenpiteisiin liittyvää kilpailun vääristymistä. Nämä sitoumukset esitetään liitteessä.

3.   TOIMENPITEIDEN KUVAUS

3.1   Edunsaaja

| (57) | Kuten edellä todettiin, Kaupthing Bank romahti vuonna 2008 samoin kuin kaksi muuta Islannin suurta liikepankkia. Varmistaakseen kotimaan pankkialan toiminnan jatkumisen Islannin viranomaiset toteuttivat toimia (vanhan) Kaupthing Bank hf:n tiettyjen toimintojen uudelleen käynnistämiseksi sekä uuden Kaupthing Bank hf:n (josta on tullut Arion Bank) perustamiseksi ja pääoman muodostamiseksi. |
| --- | --- |

(57)

Kuten edellä todettiin, Kaupthing Bank romahti vuonna 2008 samoin kuin kaksi muuta Islannin suurta liikepankkia. Varmistaakseen kotimaan pankkialan toiminnan jatkumisen Islannin viranomaiset toteuttivat toimia (vanhan) Kaupthing Bank hf:n tiettyjen toimintojen uudelleen käynnistämiseksi sekä uuden Kaupthing Bank hf:n (josta on tullut Arion Bank) perustamiseksi ja pääoman muodostamiseksi.

3.1.1   Kaupthing Bank

| (58) | Ennen vuoden 2008 finanssikriisiä Kaupthing Bank oli Islannin suurin pankki. Vuoden 2007 lopussa sen tase oli 5 347 miljardia Islannin kruunua (58,3 miljardia euroa). Kaupthing oli pääasiallisesti pohjoiseurooppalainen pankki, joka harjoitti toimintaa 13 maassa. Kaupthing tarjosi yrityksille, yhteisösijoittajille ja yksityishenkilöille yhdennettyjä rahoituspalveluja viidessä liiketoimintayksikössä, jotka olivat yritys- ja vähittäispankkitoiminta, pääomamarkkinat, treasury-toiminnot, investointipankkitoiminta ja varainhoito & Private Banking -palvelu. Pankki toimi myös vähittäisalan verkostossa Islannissa, jossa sen pääkonttori sijaitsi, sekä vähäisemmässä määrin Norjassa ja Ruotsissa. Kaupthingilla oli pankkitoimilupia Tanskassa, Ruotsissa, Luxemburgissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa sijainneiden tytäryhtiöiden sekä Suomessa, Norjassa ja Isle of Manissa sijainneiden sivukonttorien kautta. Kaupthingin pääasialliset tytäryhtiöt olivat Kaupthing Singer & Friedlander (Yhdistynyt kuningaskunta) ja FIH Erhvervsbank (Tanska), mutta sillä oli niiden lisäksi 16 muuta tytäryhtiöitä ja sivukonttoria Euroopan, Pohjois-Amerikan, Aasian ja Lähi-idän valtioissa. Vuoden 2007 lopussa pankilla oli 3 334 työntekijää. Pankin osakkeet oli listattu OMX Nordic Exchange -pörssissä Reykjavíkissa ja Tukholmassa. |
| --- | --- |

(58)

Ennen vuoden 2008 finanssikriisiä Kaupthing Bank oli Islannin suurin pankki. Vuoden 2007 lopussa sen tase oli 5 347 miljardia Islannin kruunua (58,3 miljardia euroa). Kaupthing oli pääasiallisesti pohjoiseurooppalainen pankki, joka harjoitti toimintaa 13 maassa. Kaupthing tarjosi yrityksille, yhteisösijoittajille ja yksityishenkilöille yhdennettyjä rahoituspalveluja viidessä liiketoimintayksikössä, jotka olivat yritys- ja vähittäispankkitoiminta, pääomamarkkinat, treasury-toiminnot, investointipankkitoiminta ja varainhoito & Private Banking -palvelu. Pankki toimi myös vähittäisalan verkostossa Islannissa, jossa sen pääkonttori sijaitsi, sekä vähäisemmässä määrin Norjassa ja Ruotsissa. Kaupthingilla oli pankkitoimilupia Tanskassa, Ruotsissa, Luxemburgissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa sijainneiden tytäryhtiöiden sekä Suomessa, Norjassa ja Isle of Manissa sijainneiden sivukonttorien kautta. Kaupthingin pääasialliset tytäryhtiöt olivat Kaupthing Singer & Friedlander (Yhdistynyt kuningaskunta) ja FIH Erhvervsbank (Tanska), mutta sillä oli niiden lisäksi 16 muuta tytäryhtiöitä ja sivukonttoria Euroopan, Pohjois-Amerikan, Aasian ja Lähi-idän valtioissa. Vuoden 2007 lopussa pankilla oli 3 334 työntekijää. Pankin osakkeet oli listattu OMX Nordic Exchange -pörssissä Reykjavíkissa ja Tukholmassa.

3.1.2   Arion Bank

| (59) | Kaupthingin seuraaja Arion Bank on islantilainen pankki, joka tarjoaa yleisrahoituspalveluja yrityksille, yhteisösijoittajille ja yksityishenkilöille. Sen tarkoituksena on olla suhdepankki, joka keskittyy useita erilaisia rahoitusratkaisuja etsiviin suuryrityksiin ja henkilöasiakkaisiin. |
| --- | --- |

(59)

Kaupthingin seuraaja Arion Bank on islantilainen pankki, joka tarjoaa yleisrahoituspalveluja yrityksille, yhteisösijoittajille ja yksityishenkilöille. Sen tarkoituksena on olla suhdepankki, joka keskittyy useita erilaisia rahoitusratkaisuja etsiviin suuryrityksiin ja henkilöasiakkaisiin.

| (60) | Arion Bank Group koostuu emoyhtiöstä ja kahdeksasta keskeisestä tytäryhtiöstä, jotka ovat erottamaton osa pankin toimintaa (32). |
| --- | --- |

(60)

Arion Bank Group koostuu emoyhtiöstä ja kahdeksasta keskeisestä tytäryhtiöstä, jotka ovat erottamaton osa pankin toimintaa (32).

| (61) | Lainasalkkunsa viimeaikaisen ja meneillään olevan rakenneuudistuksen yhteydessä Arion Bank on ottanut haltuunsa omaisuuseriä, jotka luokitellaan myytävänä oleviksi, tai jos elvytystyötä ei ole saatettu päätökseen, väliaikaisiksi toiminnoiksi. Pankki toteaa kuitenkin pyrkivänsä myymään tällaiset omaisuuserät viipymättä. (33) |
| --- | --- |

(61)

Lainasalkkunsa viimeaikaisen ja meneillään olevan rakenneuudistuksen yhteydessä Arion Bank on ottanut haltuunsa omaisuuseriä, jotka luokitellaan myytävänä oleviksi, tai jos elvytystyötä ei ole saatettu päätökseen, väliaikaisiksi toiminnoiksi. Pankki toteaa kuitenkin pyrkivänsä myymään tällaiset omaisuuserät viipymättä. (33)

| (62) | Muut keskeiset osakkeet ovat Auðkennissa (verkkopankkitoiminnassa käytettäviä suojausavaimia hoitava holdingyhtiö; 20 %) ja Reiknistofa bankannassa (Islannin pankkien datakeskus (RB); 18,05 %). Arion Bank on lopettanut tai on lopettamassa yhteensä 15 yhtiötä, joissa sillä on ollut oman pääoman ehtoisia osuuksia. Kyseiset yhtiöt ovat joko likvidaatiomenettelyssä tai niillä ei ole varallisuutta tai toimintaa. |
| --- | --- |

(62)

Muut keskeiset osakkeet ovat Auðkennissa (verkkopankkitoiminnassa käytettäviä suojausavaimia hoitava holdingyhtiö; 20 %) ja Reiknistofa bankannassa (Islannin pankkien datakeskus (RB); 18,05 %). Arion Bank on lopettanut tai on lopettamassa yhteensä 15 yhtiötä, joissa sillä on ollut oman pääoman ehtoisia osuuksia. Kyseiset yhtiöt ovat joko likvidaatiomenettelyssä tai niillä ei ole varallisuutta tai toimintaa.

| (63) | Pääasialliset pankkituotteet voidaan jakaa seuraaviin neljään luokkaan: varainhoito, investointipankkitoiminta, yrityspankkitoiminta ja vähittäispankkitoiminta, joita käsitellään tarkemmin jäljempänä. |
| --- | --- |

(63)

Pääasialliset pankkituotteet voidaan jakaa seuraaviin neljään luokkaan: varainhoito, investointipankkitoiminta, yrityspankkitoiminta ja vähittäispankkitoiminta, joita käsitellään tarkemmin jäljempänä.

Varainhoito

| (64) | Varainhoito-osasto koostuu myynnistä ja palveluista, Private Banking -palvelusta sekä instituutiovarainhoidosta. Varainhoitotoimintaa harjoittaa Stefnir-varainhoitoyhtiö, joka on Arion Bankin tytäryhtiö, ja Arion Bankin varainhoito-osasto on pääasiallinen varojen jakelija. Varainhoito-osasto on johtava toimija Islannin markkinoilla; sen hallinnoimat Arion Bankin ja tytäryhtiöiden varat olivat vuoden 2011 lopussa yli 659 miljardia Islannin kruunua. |
| --- | --- |

(64)

Varainhoito-osasto koostuu myynnistä ja palveluista, Private Banking -palvelusta sekä instituutiovarainhoidosta. Varainhoitotoimintaa harjoittaa Stefnir-varainhoitoyhtiö, joka on Arion Bankin tytäryhtiö, ja Arion Bankin varainhoito-osasto on pääasiallinen varojen jakelija. Varainhoito-osasto on johtava toimija Islannin markkinoilla; sen hallinnoimat Arion Bankin ja tytäryhtiöiden varat olivat vuoden 2011 lopussa yli 659 miljardia Islannin kruunua.

| (65) | Osasto vastaa varojen hoidosta asiakkaidensa, myös kansainvälisten sijoittajien, yritysten, varakkaiden asiakkaiden ja piensijoittajien, puolesta. Se palvelee asiakkaita, joilla on erilaisia sijoitustavoitteita, ja tarjoaa paljon erilaisia palveluja. Erilaisten sijoitusrahastojen, vaihtoehtoisten sijoitusvälineiden ja eläkesuunnittelujärjestelmien lisäksi varainhoito-osasto tarjoaa asiakaskohtaisia varojen kohdentamisstrategioita ja tilien hoitoa. Se tarjoaa myös varoja muista johtavista maailmanlaajuisista varainhoitoyhtiöistä. |
| --- | --- |

(65)

Osasto vastaa varojen hoidosta asiakkaidensa, myös kansainvälisten sijoittajien, yritysten, varakkaiden asiakkaiden ja piensijoittajien, puolesta. Se palvelee asiakkaita, joilla on erilaisia sijoitustavoitteita, ja tarjoaa paljon erilaisia palveluja. Erilaisten sijoitusrahastojen, vaihtoehtoisten sijoitusvälineiden ja eläkesuunnittelujärjestelmien lisäksi varainhoito-osasto tarjoaa asiakaskohtaisia varojen kohdentamisstrategioita ja tilien hoitoa. Se tarjoaa myös varoja muista johtavista maailmanlaajuisista varainhoitoyhtiöistä.

Investointipankkitoiminta

| (66) | Investointipankkitoimintaa harjoittava osasto tarjoaa erilaisia palveluja yritysasiakkaille seuraavien neljän päätuotealueensa kautta:






  — | sulautumisiin ja yrityskauppoihin liittyvä neuvonta |
| --- | --- | --- |

(66)

Investointipankkitoimintaa harjoittava osasto tarjoaa erilaisia palveluja yritysasiakkaille seuraavien neljän päätuotealueensa kautta:

—

sulautumisiin ja yrityskauppoihin liittyvä neuvonta

| — | pääomamarkkinoilla toteutettavat liiketoimet |
| --- | --- |

—

pääomamarkkinoilla toteutettavat liiketoimet

| — | yritysostojen rahoitus ja vipurahoitus |
| --- | --- |

—

yritysostojen rahoitus ja vipurahoitus

| — | pääasialliset investoinnit. |
| --- | --- |

—

pääasialliset investoinnit.

| (67) | Osaston tavoitteena on yhdistää neuvonta pankin rahoitusvalmiuksien kanssa ja luoda näin asiakkaille yhdennetty ratkaisu tiiviissä yhteistyössä pankin muiden osastojen kanssa, erityisesti pääomamarkkinoiden ja yrityspankkitoiminnan osastojen, kanssa. |
| --- | --- |

(67)

Osaston tavoitteena on yhdistää neuvonta pankin rahoitusvalmiuksien kanssa ja luoda näin asiakkaille yhdennetty ratkaisu tiiviissä yhteistyössä pankin muiden osastojen kanssa, erityisesti pääomamarkkinoiden ja yrityspankkitoiminnan osastojen, kanssa.

Yrityspankkitoiminta

| (68) | Yrityspankkitoiminta on jaettu seitsemään yksikköön, jotka ovat yrityslainat, erikoislainat, oikeudelliset asiat ja dokumentointi, salkkujen hoito, yrityspalvelut, takaisinperintä sekä factoring-rahoitus. Yrityspankkitoiminnasta vastaava osasto tarjoaa erilaisia rahoituspalveluja ja -tuotteita yritysasiakkailleen, joihin kuuluu keskisuuria ja suuria yrityksiä. Osasto lähinnä pitää yllä pitkäaikaisia suhteita asiakkaisiinsa sekä tarjoaa räätälöityjä ratkaisuja ja yksilöllisiä palveluja. |
| --- | --- |

(68)

Yrityspankkitoiminta on jaettu seitsemään yksikköön, jotka ovat yrityslainat, erikoislainat, oikeudelliset asiat ja dokumentointi, salkkujen hoito, yrityspalvelut, takaisinperintä sekä factoring-rahoitus. Yrityspankkitoiminnasta vastaava osasto tarjoaa erilaisia rahoituspalveluja ja -tuotteita yritysasiakkailleen, joihin kuuluu keskisuuria ja suuria yrityksiä. Osasto lähinnä pitää yllä pitkäaikaisia suhteita asiakkaisiinsa sekä tarjoaa räätälöityjä ratkaisuja ja yksilöllisiä palveluja.

| (69) | Arion Bank katsoo, että se on eturivissä yritysten laina-asioiden ratkaisemisessa ja että se on edistynyt huomattavasti yritysten rakenneuudistuksessa. Yrityspankkitoiminnan takaisinperintäyksikkö vastaa pankin velkojen perinnästä eli maksuvaikeuksissa olevien yritysten rakenneuudistuksesta. Työ on edistynyt hyvin, ja se on pian päätöksessä. |
| --- | --- |

(69)

Arion Bank katsoo, että se on eturivissä yritysten laina-asioiden ratkaisemisessa ja että se on edistynyt huomattavasti yritysten rakenneuudistuksessa. Yrityspankkitoiminnan takaisinperintäyksikkö vastaa pankin velkojen perinnästä eli maksuvaikeuksissa olevien yritysten rakenneuudistuksesta. Työ on edistynyt hyvin, ja se on pian päätöksessä.

Vähittäispankkitoiminta

| (70) | Vähittäispankkitoiminnasta vastaavalla osastolla on 30 prosentin markkinaosuus Islannissa. Sillä on Islannissa 24 konttoria ja yli 100 000 asiakasta. Konttorit tarjoavat kattavan valikoiman erilaisia palveluja, muun muassa talletuksia ja lainoja, maksukortteja, eläkesäästämistä, vakuutuksia sekä varoja ja arvopapereita koskevaa neuvontaa. |
| --- | --- |

(70)

Vähittäispankkitoiminnasta vastaavalla osastolla on 30 prosentin markkinaosuus Islannissa. Sillä on Islannissa 24 konttoria ja yli 100 000 asiakasta. Konttorit tarjoavat kattavan valikoiman erilaisia palveluja, muun muassa talletuksia ja lainoja, maksukortteja, eläkesäästämistä, vakuutuksia sekä varoja ja arvopapereita koskevaa neuvontaa.

| (71) | Konttoriverkosto on jaettu seitsemään klusteriin, joilla kaikilla on oma liiketoiminnan johtajansa. Pienemmät konttorit hyödyntävät klusterin suurempien yksikköjen vahvuutta. Toimeenpanovaltaa ja vastuuta on siirretty enemmän konttoreille ja siten lähemmäs asiakkaita. Arion Bankin mukaan tällainen järjestely auttaa sovittamaan yhteen menettelyjä ja hyödyntämään täysimääräisesti konttoreissa olevaa asiantuntemusta. Neljä kyseisistä liiketoiminnan johtajista työskentelee Suur-Reykjavíkin alueella ja kolme suurilla kaupunkialueilla. Tällaisella rakenteella on tarkoitus vahvistaa maan samassa osassa sijaitsevien konttorien välisiä yhteyksiä. |
| --- | --- |

(71)

Konttoriverkosto on jaettu seitsemään klusteriin, joilla kaikilla on oma liiketoiminnan johtajansa. Pienemmät konttorit hyödyntävät klusterin suurempien yksikköjen vahvuutta. Toimeenpanovaltaa ja vastuuta on siirretty enemmän konttoreille ja siten lähemmäs asiakkaita. Arion Bankin mukaan tällainen järjestely auttaa sovittamaan yhteen menettelyjä ja hyödyntämään täysimääräisesti konttoreissa olevaa asiantuntemusta. Neljä kyseisistä liiketoiminnan johtajista työskentelee Suur-Reykjavíkin alueella ja kolme suurilla kaupunkialueilla. Tällaisella rakenteella on tarkoitus vahvistaa maan samassa osassa sijaitsevien konttorien välisiä yhteyksiä.

Markkinaosuuksia koskevat tiedot

| (72) | Arion Bankin laskelmien mukaan sen markkinaosuus talletuksista on Islannin pankkien ja säästöpankkien vuosikertomusten perusteella [> 30] prosenttia tai hieman pienempi kuin Landsbankinnin ([> 30 %]) ja Íslandsbankin ([> 30 %]) osuudet. Muut, vähemmän merkittävät markkinatoimijat ovat MP Bank ([< 5 %]) ja säästöpankit (yhteisosuus [< 5 %]). |
| --- | --- |

(72)

Arion Bankin laskelmien mukaan sen markkinaosuus talletuksista on Islannin pankkien ja säästöpankkien vuosikertomusten perusteella [> 30] prosenttia tai hieman pienempi kuin Landsbankinnin ([> 30 %]) ja Íslandsbankin ([> 30 %]) osuudet. Muut, vähemmän merkittävät markkinatoimijat ovat MP Bank ([< 5 %]) ja säästöpankit (yhteisosuus [< 5 %]).

| (73) | Arion Bankin osuus asiakkaille myönnettävistä lainoista on noin [15–25] prosenttia eli samansuuruinen kuin Íslandsbankinin osuus ja hieman Landsbankinnin osuutta pienempi. Asuntorahoitusrahastolla on suurin, [> 25] prosentin osuus kyseisillä markkinoilla. Myös eläkerahastoilla on yhdessä merkittävä, [5–10] prosentin osuus kyseisillä markkinoilla, mutta muiden markkinatoimijoiden osuudet ovat merkityksettömiä. |
| --- | --- |

(73)

Arion Bankin osuus asiakkaille myönnettävistä lainoista on noin [15–25] prosenttia eli samansuuruinen kuin Íslandsbankinin osuus ja hieman Landsbankinnin osuutta pienempi. Asuntorahoitusrahastolla on suurin, [> 25] prosentin osuus kyseisillä markkinoilla. Myös eläkerahastoilla on yhdessä merkittävä, [5–10] prosentin osuus kyseisillä markkinoilla, mutta muiden markkinatoimijoiden osuudet ovat merkityksettömiä.

| (74) | Arion Bankin markkinaosuus Islannin pörssikaupasta oli [10–20] prosenttia vuoden 2012 ensimmäisten 14 viikon liikevaihdon perusteella, mutta muiden liikepankkien — Íslandsbankin, Landsbankinnin ja MP Bankin — osuudet olivat [20–25] prosenttia. |
| --- | --- |

(74)

Arion Bankin markkinaosuus Islannin pörssikaupasta oli [10–20] prosenttia vuoden 2012 ensimmäisten 14 viikon liikevaihdon perusteella, mutta muiden liikepankkien — Íslandsbankin, Landsbankinnin ja MP Bankin — osuudet olivat [20–25] prosenttia.

3.2   Vanhan ja uuden pankin vertailu

| (75) | Taulukossa 1 esitetystä vanhan ja uuden pankin taseiden keskeisten rahoitustietojen vertailusta ilmenee, että näiden kahden toiminnan koossa ja laajuudessa on suuri ero. (34) Arion Bankin kokonaisvarat olivat vuoden 2009 lopussa ainoastaan 11,5 prosenttia Kaupthing Bankilla vuoden 2008 puolivälissä olleista kokonaisvaroista. Lainasalkku on laajin varallisuusluokka. Kaupthing Bankin lainsalkun kirjanpitoarvo oli kesäkuun 2008 lopussa4 169 miljardia Islannin kruunua, kun Arion Bankin lainasalkku oli 358 miljardia Islannin kruunua vuoden 2009 lopussa eli 8,6 prosenttia Kaupthingin salkun arvosta. Arion Bankin ja Kaupthing Bankin välillä on huomattava ero myös arvopaperien omistuksessa. Osakkeet ja johdannaiset ovat vähentyneet 96–100 prosenttia. Joukkovelkakirjat eivät ole vähentyneet yhtä voimakkaasti, sillä Arion Bankin hallussa olevat joukkovelkakirjat olivat 25,7 prosenttia Kaupthing Bankin vastaavasta määrästä.

  Taulukko 1


  Arion Bankin ja Kaupthing Bankin taseiden vertailu; määrät miljardia Islannin kruunua | Kaupthing
  30.6.2008 | Arion
  31.12.2009 | Arionin osuus prosentteina Kaupthingin osuudesta |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kokonaisvarat | 6 603 | 757 | 11,5 |
| — | Asiakkaille myönnetyt lainat ja saatavat |

(75)

Taulukossa 1 esitetystä vanhan ja uuden pankin taseiden keskeisten rahoitustietojen vertailusta ilmenee, että näiden kahden toiminnan koossa ja laajuudessa on suuri ero. (34) Arion Bankin kokonaisvarat olivat vuoden 2009 lopussa ainoastaan 11,5 prosenttia Kaupthing Bankilla vuoden 2008 puolivälissä olleista kokonaisvaroista. Lainasalkku on laajin varallisuusluokka. Kaupthing Bankin lainsalkun kirjanpitoarvo oli kesäkuun 2008 lopussa4 169 miljardia Islannin kruunua, kun Arion Bankin lainasalkku oli 358 miljardia Islannin kruunua vuoden 2009 lopussa eli 8,6 prosenttia Kaupthingin salkun arvosta. Arion Bankin ja Kaupthing Bankin välillä on huomattava ero myös arvopaperien omistuksessa. Osakkeet ja johdannaiset ovat vähentyneet 96–100 prosenttia. Joukkovelkakirjat eivät ole vähentyneet yhtä voimakkaasti, sillä Arion Bankin hallussa olevat joukkovelkakirjat olivat 25,7 prosenttia Kaupthing Bankin vastaavasta määrästä.

Taulukko 1

Arion Bankin ja Kaupthing Bankin taseiden vertailu; määrät miljardia Islannin kruunua

Kaupthing

30.6.2008

Arion

31.12.2009

Arionin osuus prosentteina Kaupthingin osuudesta

Kokonaisvarat

6 603

757

11,5

—

Asiakkaille myönnetyt lainat ja saatavat

4 169

358

8,6

| — | Joukkovelkakirjat ja velkavälineet |
| --- | --- |

—

Joukkovelkakirjat ja velkavälineet

676

173

25,7

| — | Osakkeet ja oman pääoman ehtoiset instrumentit |
| --- | --- |

—

Osakkeet ja oman pääoman ehtoiset instrumentit

172

7

4,1

Kokonaisvelat

6 166

667

10,8

| — | Talletukset |
| --- | --- |

—

Talletukset

1 848

495

26,8

Oma pääoma yhteensä

438

90

20,6

| (76) | Kyseisten kahden yksikön tuloslaskelmissa on samanlaisia kokoon ja laajuuteen liittyviä eroja. Kun vertaillaan Arion Bankia vuonna 2009 ja Kaupthing Bankia vuonna 2007, Arion Bankin nettokorkotulot ovat 15,2 prosenttia Kaupthingin vastaavista tuloista, ja Arionin toimitusmaksuista ja palkkioista saamat nettotulot olivat 10,7 prosenttia Kaupthingin vastaavista tuloista. Arion Bank työllisti vuoden 2009 lopussa 1 057 henkilöä (tytäryhtiöiden työntekijät mukaan luettuina), kun Kaupthing Bankilla oli vuoden 2007 lopussa 3 334 työntekijää. Arionin työntekijöiden kokonaismäärä oli näin ollen 32 prosenttia Kaupthingin vastaavasta määrästä (35). Kun vertaillaan molempien pankkien Islannissa harjoittamaa toimintaa, Kaupthing työllisti Islannin toiminnassa kesäkuun 2008 lopussa 1 133 henkilöä (tytäryhtiöiden työntekijät pois luettuina), ja Arion Bankissa oli vuoden 2009 lopussa 952 työntekijää (tytäryhtiöt pois luettuina).

  Taulukko 2


  Arion Bankin ja Kaupthing Bankin tuloslaskelmien vertailu; määrät miljardia Islannin kruunua | Kaupthing
  2007 | Arion
  2009 | Arionin osuus prosentteina Kaupthingin osuudesta |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nettokorkotulot | 80 | 12 | 15,2 |
| Toimitusmaksuista ja palkkioista saatavat nettotulot | 55 | 6 | 10,7 |
| Liikevoitto | 166 | 50 | 29,9 |
| Voitto ennen tuloveroa | 81 | 15 | 19,0 |

(76)

Kyseisten kahden yksikön tuloslaskelmissa on samanlaisia kokoon ja laajuuteen liittyviä eroja. Kun vertaillaan Arion Bankia vuonna 2009 ja Kaupthing Bankia vuonna 2007, Arion Bankin nettokorkotulot ovat 15,2 prosenttia Kaupthingin vastaavista tuloista, ja Arionin toimitusmaksuista ja palkkioista saamat nettotulot olivat 10,7 prosenttia Kaupthingin vastaavista tuloista. Arion Bank työllisti vuoden 2009 lopussa 1 057 henkilöä (tytäryhtiöiden työntekijät mukaan luettuina), kun Kaupthing Bankilla oli vuoden 2007 lopussa 3 334 työntekijää. Arionin työntekijöiden kokonaismäärä oli näin ollen 32 prosenttia Kaupthingin vastaavasta määrästä (35). Kun vertaillaan molempien pankkien Islannissa harjoittamaa toimintaa, Kaupthing työllisti Islannin toiminnassa kesäkuun 2008 lopussa 1 133 henkilöä (tytäryhtiöiden työntekijät pois luettuina), ja Arion Bankissa oli vuoden 2009 lopussa 952 työntekijää (tytäryhtiöt pois luettuina).

Taulukko 2

Arion Bankin ja Kaupthing Bankin tuloslaskelmien vertailu; määrät miljardia Islannin kruunua

Kaupthing

2007

Arion

2009

Arionin osuus prosentteina Kaupthingin osuudesta

Nettokorkotulot

80

12

15,2

Toimitusmaksuista ja palkkioista saatavat nettotulot

55

6

10,7

Liikevoitto

166

50

29,9

Voitto ennen tuloveroa

81

15

19,0

3.3   Kansallinen oikeusperusta

| (77) | Tukitoimenpiteiden kansallinen oikeusperusta on seuraava:






  — | Muun muassa rahoitusalan epätavallisista olosuhteista johtuvista valtionkassamaksuista vastaavasta viranomaisesta annettu laki nro 125/2008, josta käytetään yleisesti nimitystä ”valmiuslaki”.

  Valmiuslaissa myönnettiin FME:lle toimivalta toteuttaa toimia ”äärimmäisissä olosuhteissa”, ottaa itselleen rahoituslaitosten yhtiökokousten ja hallitusten kokousten valtuudet sekä päättää niiden varojen ja velkojen siirtämisestä. FME:lle myönnettiin myös toimivalta nimittää hallintaansa ottamien rahoitusalan yritysten hallintoneuvostoja, joilla oli yhtiökokousten valtuudet. Kyseisen lain nojalla talletusten haltijoiden vaateilla ja talletussuojajärjestelmillä on ensisijainen asema laitosten likvidaatiomenettelyssä. Laissa myös valtuutetaan Islannin valtiovarainministeriö perustamaan uusia pankkeja. Valmiuslailla muutetaan rahoitusalan yrityksistä annettua lakia nro 161/2002, rahoitustoimien virallisesta valvonnasta annettua lakia nro 87/1998, talletussuojasta ja sijoittajien korvausjärjestelmästä annettua lakia nro 98/1999 sekä asuntopolitiikkaa koskevaa lakia nro 44/1998. |
| --- | --- | --- |

(77)

Tukitoimenpiteiden kansallinen oikeusperusta on seuraava:

—

Muun muassa rahoitusalan epätavallisista olosuhteista johtuvista valtionkassamaksuista vastaavasta viranomaisesta annettu laki nro 125/2008, josta käytetään yleisesti nimitystä ”valmiuslaki”.

Valmiuslaissa myönnettiin FME:lle toimivalta toteuttaa toimia ”äärimmäisissä olosuhteissa”, ottaa itselleen rahoituslaitosten yhtiökokousten ja hallitusten kokousten valtuudet sekä päättää niiden varojen ja velkojen siirtämisestä. FME:lle myönnettiin myös toimivalta nimittää hallintaansa ottamien rahoitusalan yritysten hallintoneuvostoja, joilla oli yhtiökokousten valtuudet. Kyseisen lain nojalla talletusten haltijoiden vaateilla ja talletussuojajärjestelmillä on ensisijainen asema laitosten likvidaatiomenettelyssä. Laissa myös valtuutetaan Islannin valtiovarainministeriö perustamaan uusia pankkeja. Valmiuslailla muutetaan rahoitusalan yrityksistä annettua lakia nro 161/2002, rahoitustoimien virallisesta valvonnasta annettua lakia nro 87/1998, talletussuojasta ja sijoittajien korvausjärjestelmästä annettua lakia nro 98/1999 sekä asuntopolitiikkaa koskevaa lakia nro 44/1998.

| — | Valtion lisätalousarviosta vuodeksi 2008 annettu laki (4 artikla) |
| --- | --- |

—

Valtion lisätalousarviosta vuodeksi 2008 annettu laki (4 artikla)

| — | Valtion talousarviosta vuodeksi 2009 annettu laki (6 artikla) |
| --- | --- |

—

Valtion talousarviosta vuodeksi 2009 annettu laki (6 artikla)

3.4   Tukitoimenpiteet

| (78) | Islannin viranomaisten Kaupthing Bankin romahduksen jälkeen toteuttamia toimia kuvailtiin edellä, ja ne esitettiin yksityiskohtaisemmin menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä. Viranomaisten keskeiset toimet voidaan esittää lyhyesti seuraavasti: FME otti Kaupthingin hallintaansa 9 päivänä lokakuuta 2008, ja kotimaiset velat ja (useimmat) kotimaiset varat siirrettiin uudelle Kaupthingille. Hyvityksenä siirrosta vanhan pankin oli tarkoitus saada varojen ja velkojen erotusta vastaava summa. Koska tämän eron määrittäminen osoittautui vaikeaksi ja aikaa vieväksi, valtio tarjosi jonkin verran alkupääomaa ja sitoutui antamaan tarvittaessa lisää pääomaa. Tämän jälkeen valtio muodosti pankille pääoman, ennen kuin valtion ja vanhan pankin välillä tehtiin lopulta sopimus 1 päivänä joulukuuta 2009, mikä pienensi valtion osuuden pankista 100 prosentista 13 prosenttiin. (36) Valvontaviranomainen katsoo, että kyseisenä päivänä — 1 päivänä joulukuuta 2009 — alkoi viisivuotinen rakenneuudistuskausi, joka päättyy 1 päivänä joulukuuta 2014. |
| --- | --- |

(78)

Islannin viranomaisten Kaupthing Bankin romahduksen jälkeen toteuttamia toimia kuvailtiin edellä, ja ne esitettiin yksityiskohtaisemmin menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä. Viranomaisten keskeiset toimet voidaan esittää lyhyesti seuraavasti: FME otti Kaupthingin hallintaansa 9 päivänä lokakuuta 2008, ja kotimaiset velat ja (useimmat) kotimaiset varat siirrettiin uudelle Kaupthingille. Hyvityksenä siirrosta vanhan pankin oli tarkoitus saada varojen ja velkojen erotusta vastaava summa. Koska tämän eron määrittäminen osoittautui vaikeaksi ja aikaa vieväksi, valtio tarjosi jonkin verran alkupääomaa ja sitoutui antamaan tarvittaessa lisää pääomaa. Tämän jälkeen valtio muodosti pankille pääoman, ennen kuin valtion ja vanhan pankin välillä tehtiin lopulta sopimus 1 päivänä joulukuuta 2009, mikä pienensi valtion osuuden pankista 100 prosentista 13 prosenttiin. (36) Valvontaviranomainen katsoo, että kyseisenä päivänä — 1 päivänä joulukuuta 2009 — alkoi viisivuotinen rakenneuudistuskausi, joka päättyy 1 päivänä joulukuuta 2014.

| (79) | Seuraavassa jaksossa tarkastellaan ainoastaan sellaisia valtion toimenpiteitä, jotka ovat merkityksellisiä ETA-sopimuksen 61 artiklan perusteella toteutettavan arvioinnin kannalta. |
| --- | --- |

(79)

Seuraavassa jaksossa tarkastellaan ainoastaan sellaisia valtion toimenpiteitä, jotka ovat merkityksellisiä ETA-sopimuksen 61 artiklan perusteella toteutettavan arvioinnin kannalta.

3.4.1   Ensisijaiset omat varat

| (80) | Valtio tarjosi ensisijaisia omia varoja kahdesti — ensimmäisen kerran uuden Kaupthingin perustamisen yhteydessä ja toisen kerran silloin, kun se pääomitti pankin kokonaan (ja taannehtivasti), minkä jälkeen vanhan pankin kanssa tehtiin sen velkojien puolesta sopimus, jonka mukaan valtiolle jäi 13 prosentin osuus pankista. |
| --- | --- |

(80)

Valtio tarjosi ensisijaisia omia varoja kahdesti — ensimmäisen kerran uuden Kaupthingin perustamisen yhteydessä ja toisen kerran silloin, kun se pääomitti pankin kokonaan (ja taannehtivasti), minkä jälkeen vanhan pankin kanssa tehtiin sen velkojien puolesta sopimus, jonka mukaan valtiolle jäi 13 prosentin osuus pankista.

3.4.1.1   Alkupääoma

| (81) | Sen jälkeen, kun uusi Kaupthing Bank oli perustettu lokakuussa 2008, valtio tarjosi 775 miljoonaa Islannin kruunua (37) (5 miljoonaa euroa) käteistä uuden pankin alkupääomaksi ja sitoutui lisäksi antamaan uudelle pankille yhteensä enintään 75 miljardia Islannin kruunua tier 1 -riskipääomana vastineeksi sen koko peruspääomasta. Ensimmäinen luku on vähimmäispääoma, jota Islannin lainsäädännössä edellytetään pankin perustamisen yhteydessä. Jälkimmäinen luku laskettiin siten, että se vastaa 10:tä prosenttia pankin kaikkien riskipainotettujen omaisuuserien todennäköistä määrää koskevasta alkuperäisestä arviosta. Tämän suuruinen määräraha sisällytettiin muodollisesti valtion vuoden 2009 talousarvioon, ja kyseisellä määrärahalla osoitettiin valtion varoja rahoitusmarkkinoiden poikkeuksellisen tilanteen käsittelyyn. Kyseisellä pääoman kohdentamisella oli tarkoitus antaa riittävä tae pankin toimintakyvystä, kunnes saadaan ratkaistua sen lopulliseen pääomittamiseen liittyvät asiat, muun muassa määritettyä sen avaustaseen suuruus ja vanhalle pankille siirretyistä varoista maksettavan korvauksen arvo. |
| --- | --- |

(81)

Sen jälkeen, kun uusi Kaupthing Bank oli perustettu lokakuussa 2008, valtio tarjosi 775 miljoonaa Islannin kruunua (37) (5 miljoonaa euroa) käteistä uuden pankin alkupääomaksi ja sitoutui lisäksi antamaan uudelle pankille yhteensä enintään 75 miljardia Islannin kruunua tier 1 -riskipääomana vastineeksi sen koko peruspääomasta. Ensimmäinen luku on vähimmäispääoma, jota Islannin lainsäädännössä edellytetään pankin perustamisen yhteydessä. Jälkimmäinen luku laskettiin siten, että se vastaa 10:tä prosenttia pankin kaikkien riskipainotettujen omaisuuserien todennäköistä määrää koskevasta alkuperäisestä arviosta. Tämän suuruinen määräraha sisällytettiin muodollisesti valtion vuoden 2009 talousarvioon, ja kyseisellä määrärahalla osoitettiin valtion varoja rahoitusmarkkinoiden poikkeuksellisen tilanteen käsittelyyn. Kyseisellä pääoman kohdentamisella oli tarkoitus antaa riittävä tae pankin toimintakyvystä, kunnes saadaan ratkaistua sen lopulliseen pääomittamiseen liittyvät asiat, muun muassa määritettyä sen avaustaseen suuruus ja vanhalle pankille siirretyistä varoista maksettavan korvauksen arvo.

3.4.1.2   Pääomanlisäys ja 13 prosentin osuus osana vanhan pankin velkojien kanssa tehtyä järjestelyä

| (82) | Islannin hallitus ilmoitti 20 päivänä heinäkuuta 2009, että se oli saanut sovittua Kaupthingin hallintoneuvoston kanssa pääkohdittain uuden Kaupthing Bankin (josta tuli Arion Bank 21 päivänä marraskuuta 2009) alkupääomasta ja näiden kahden osapuolen välillä maksettavan korvauksen perusteesta. Hallitus teki Kaupthingin hallintoneuvoston kanssa ehdollisen sopimuksen siitä, että velkojille on myönnettävä hallintoneuvoston kautta optio Arion Bankin enemmistöosakkuuden hankkimiseen, jotta voidaan helpottaa pankin riippumatonta kehitystä. Tämä tarkoittaisi tosiasiallisesti sitä, että vanha pankki tarjoaa valtaosan Arion Bankin pääomasta osana korvaussopimusta. Jos Kaupthing Bank ei kirjaisi Arion Bankin osakkeita, pankki jäisi kokonaan hallituksen omistukseen. |
| --- | --- |

(82)

Islannin hallitus ilmoitti 20 päivänä heinäkuuta 2009, että se oli saanut sovittua Kaupthingin hallintoneuvoston kanssa pääkohdittain uuden Kaupthing Bankin (josta tuli Arion Bank 21 päivänä marraskuuta 2009) alkupääomasta ja näiden kahden osapuolen välillä maksettavan korvauksen perusteesta. Hallitus teki Kaupthingin hallintoneuvoston kanssa ehdollisen sopimuksen siitä, että velkojille on myönnettävä hallintoneuvoston kautta optio Arion Bankin enemmistöosakkuuden hankkimiseen, jotta voidaan helpottaa pankin riippumatonta kehitystä. Tämä tarkoittaisi tosiasiallisesti sitä, että vanha pankki tarjoaa valtaosan Arion Bankin pääomasta osana korvaussopimusta. Jos Kaupthing Bank ei kirjaisi Arion Bankin osakkeita, pankki jäisi kokonaan hallituksen omistukseen.

| (83) | Hallitus ilmoitti 14 päivänä elokuuta 2009 sitoutuneensa pääomittamaan Arion Bankia myöntämällä 72 miljardia Islannin kruunua ensisijaisia omia varoja valtion joukkovelkakirjojen muodossa, minkä ansiosta pankin rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuus oli noin 12 prosenttia. Hallitus toteutti Arion Bankin pääomittamisen 9 päivänä lokakuuta 2009, minkä yhteydessä pankille osoitettiin alun perin käteisenä annettujen 775 miljoonan Islannin kruunun lisäksi 71 225 miljoonaa Islannin kruunua, ja tätä sovellettiin taannehtivasti 22 päivään lokakuuta 2008. Valtion osakepääoma oli näin ollen yhteensä 72 miljardia Islannin kruunua. Lisäksi valtion joukkovelkakirjalle kertynyt korko oli 9,2 miljardia Islannin kruunua. |
| --- | --- |

(83)

Hallitus ilmoitti 14 päivänä elokuuta 2009 sitoutuneensa pääomittamaan Arion Bankia myöntämällä 72 miljardia Islannin kruunua ensisijaisia omia varoja valtion joukkovelkakirjojen muodossa, minkä ansiosta pankin rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuus oli noin 12 prosenttia. Hallitus toteutti Arion Bankin pääomittamisen 9 päivänä lokakuuta 2009, minkä yhteydessä pankille osoitettiin alun perin käteisenä annettujen 775 miljoonan Islannin kruunun lisäksi 71 225 miljoonaa Islannin kruunua, ja tätä sovellettiin taannehtivasti 22 päivään lokakuuta 2008. Valtion osakepääoma oli näin ollen yhteensä 72 miljardia Islannin kruunua. Lisäksi valtion joukkovelkakirjalle kertynyt korko oli 9,2 miljardia Islannin kruunua.

| (84) | Hallitus ilmoitti 4 päivänä syyskuuta 2009, että Arion Bankin pääoman muodostuksesta ja korvauksen perusteesta oli tehty lopullisia sopimuksia. Heinäkuun 20 päivänä 2009 sovittujen sopimuksen pääkohtien mukaisesti sopimukseen sisältyi lähinnä määräyksiä kahdesta vaihtoehtoisesta sopimuksesta eli pääomittamisesta vanhan pankin (velkojan) omistuksessa (yhteinen pääomitussopimus) tai pääomittamisesta hallituksen omistuksessa (vaihtoehtoinen pääomitussopimus) (38). Aiemman sopimuksen perusteella Kaupthingin velkojilla oli mahdollisuus saada Arion Bank (hallintoneuvoston kautta) hallintaansa kirjaamalla uutta osakepääomaa. Koska Arion Bankille siirrettyjen velkojen arvo ylitti siirrettyjen varojen arvon, Kaupthingin oli maksettava uusi osakepääoma vanhan pankin omista varoista. Kyseisen korvauksen määräksi laskettiin 38 miljardia Islannin kruunua, mutta määrää oli tarkoitus arvioida uudelleen säännöllisesti tietyn lainasalkun tulevan suorituskyvyn perusteella. Hallitukselle jäisi vähemmistöosuus tavanomaisesta osakepääomasta eli 13 prosenttia Arion Bankista. Jotta täytetään FME:n asettama valvojan hyväksyntää koskeva vaatimus, joka koskee toissijaisten omien varojen lisäystä 4 prosentilla, hallitus tarjoaisi Arion Bankille pääomaa myös 24 miljardin Islannin kruunun suuruisen pääomalainan muodossa. |
| --- | --- |

(84)

Hallitus ilmoitti 4 päivänä syyskuuta 2009, että Arion Bankin pääoman muodostuksesta ja korvauksen perusteesta oli tehty lopullisia sopimuksia. Heinäkuun 20 päivänä 2009 sovittujen sopimuksen pääkohtien mukaisesti sopimukseen sisältyi lähinnä määräyksiä kahdesta vaihtoehtoisesta sopimuksesta eli pääomittamisesta vanhan pankin (velkojan) omistuksessa (yhteinen pääomitussopimus) tai pääomittamisesta hallituksen omistuksessa (vaihtoehtoinen pääomitussopimus) (38). Aiemman sopimuksen perusteella Kaupthingin velkojilla oli mahdollisuus saada Arion Bank (hallintoneuvoston kautta) hallintaansa kirjaamalla uutta osakepääomaa. Koska Arion Bankille siirrettyjen velkojen arvo ylitti siirrettyjen varojen arvon, Kaupthingin oli maksettava uusi osakepääoma vanhan pankin omista varoista. Kyseisen korvauksen määräksi laskettiin 38 miljardia Islannin kruunua, mutta määrää oli tarkoitus arvioida uudelleen säännöllisesti tietyn lainasalkun tulevan suorituskyvyn perusteella. Hallitukselle jäisi vähemmistöosuus tavanomaisesta osakepääomasta eli 13 prosenttia Arion Bankista. Jotta täytetään FME:n asettama valvojan hyväksyntää koskeva vaatimus, joka koskee toissijaisten omien varojen lisäystä 4 prosentilla, hallitus tarjoaisi Arion Bankille pääomaa myös 24 miljardin Islannin kruunun suuruisen pääomalainan muodossa.

| (85) | Hallituksen ja Arion Bankin sekä Kaupthingin hallintoneuvoston välillä tehtiin 1 päivänä joulukuuta 2009 sopimus Kaupthingilta uudelle pankille siirrettyjä varoja ja velkoja koskevista järjestelyistä. Samana päivänä Kaupthingin hallintoneuvosto päätti käyttää yhteisessä pääomitussopimuksessa tarjottua mahdollisuutta hankkia 87 prosenttia Arion Bankin osakepääomasta. Hallitukselle jäisi loput 13 prosenttia ensisijaisista omista varoista. |
| --- | --- |

(85)

Hallituksen ja Arion Bankin sekä Kaupthingin hallintoneuvoston välillä tehtiin 1 päivänä joulukuuta 2009 sopimus Kaupthingilta uudelle pankille siirrettyjä varoja ja velkoja koskevista järjestelyistä. Samana päivänä Kaupthingin hallintoneuvosto päätti käyttää yhteisessä pääomitussopimuksessa tarjottua mahdollisuutta hankkia 87 prosenttia Arion Bankin osakepääomasta. Hallitukselle jäisi loput 13 prosenttia ensisijaisista omista varoista.

| (86) | Kaupthing maksoi hankinnasta siirtämällä Arion Bankille varojaan 66 miljardin Islannin kruunun arvosta. Kaupthing käytti tähän tarkoitukseen maksuyhdistelmää, joka muodostui käteisestä, islantilaisten etuyhteydessä olevien yritysten lainoista sekä Islannin hallitukseen sidoksissa oleville yhteisöille myönnetyistä kiinnityksistä ja lainoista koostuvasta salkusta. Lokakuun 9 päivänä 2009 toteutettu hallituksen pääomittaminen peruutettiin, ja Arion Bank palautti hallitukselle 32,6 miljardia Islannin kruunua valtion joukkovelkakirjoina ja laski hallituksen hyväksi liikkeeseen toissijaisen 29,5 miljardin Islannin kruunun arvoisen velkakirjan. |
| --- | --- |

(86)

Kaupthing maksoi hankinnasta siirtämällä Arion Bankille varojaan 66 miljardin Islannin kruunun arvosta. Kaupthing käytti tähän tarkoitukseen maksuyhdistelmää, joka muodostui käteisestä, islantilaisten etuyhteydessä olevien yritysten lainoista sekä Islannin hallitukseen sidoksissa oleville yhteisöille myönnetyistä kiinnityksistä ja lainoista koostuvasta salkusta. Lokakuun 9 päivänä 2009 toteutettu hallituksen pääomittaminen peruutettiin, ja Arion Bank palautti hallitukselle 32,6 miljardia Islannin kruunua valtion joukkovelkakirjoina ja laski hallituksen hyväksi liikkeeseen toissijaisen 29,5 miljardin Islannin kruunun arvoisen velkakirjan.

| (87) | Hankaluuksia aiheutti 12 prosentin ensisijaisten omien varojen ja 4 prosentin toissijaisten omien lisävarojen riittävyyttä koskeva vaatimus, koska ei-riskittömien varojen siirto Arion Bankille lisäsi pankin riskipainotettua varallisuuspohjaa. Koska Arion Bankin pääomapohjaa vahvistettiin liiketapahtumalla, joka lisäsi huomattavasti riskipainotettujen varojen määrää, yhteinen pääomitussopimus edellytti enemmän pääomaa kuin hallituksen toteuttama pääomitus, joka rahoitettiin yksinomaan valtion joukkovelkakirjoilla. Nyt suuremmassa osassa hallitukselle palautettavista varoista oli noudatettava tier 2 -velvoitetta kuin muussa tapauksessa olisi edellytetty. Samasta syystä Kaupthing maksoi 87 prosentista osakkeista 66 miljardia Islannin kruunua alun perin suunniteltujen 62,6 miljardin Islannin kruunun sijaan (eli 87 prosenttia 72 miljardista Islannin kruunusta). Hallitus maksoi 12,2 miljardia Islannin kruunua 13 prosentin osuudestaan Arionista. |
| --- | --- |

(87)

Hankaluuksia aiheutti 12 prosentin ensisijaisten omien varojen ja 4 prosentin toissijaisten omien lisävarojen riittävyyttä koskeva vaatimus, koska ei-riskittömien varojen siirto Arion Bankille lisäsi pankin riskipainotettua varallisuuspohjaa. Koska Arion Bankin pääomapohjaa vahvistettiin liiketapahtumalla, joka lisäsi huomattavasti riskipainotettujen varojen määrää, yhteinen pääomitussopimus edellytti enemmän pääomaa kuin hallituksen toteuttama pääomitus, joka rahoitettiin yksinomaan valtion joukkovelkakirjoilla. Nyt suuremmassa osassa hallitukselle palautettavista varoista oli noudatettava tier 2 -velvoitetta kuin muussa tapauksessa olisi edellytetty. Samasta syystä Kaupthing maksoi 87 prosentista osakkeista 66 miljardia Islannin kruunua alun perin suunniteltujen 62,6 miljardin Islannin kruunun sijaan (eli 87 prosenttia 72 miljardista Islannin kruunusta). Hallitus maksoi 12,2 miljardia Islannin kruunua 13 prosentin osuudestaan Arionista.

3.4.2   Tier 2 -pääomalaina

| (88) | Valtio myönsi uudelle pankille kaksi pääomalainaa, joilla oli tarkoitus vahvistaa sen pääoma- ja likviditeettiasemaa. Valuuttamääräisen välineen A arvo oli 29,5 miljardia Islannin kruunua. Laina oli sellaisen pääomavälineen muodossa, jonka perusteella Arion Bankin oli laskettava liikkeeseen vakuudettomia toissijaisia arvopapereita. Välineen B arvo oli 6,5 miljardia Islannin kruunua, ja Arion Bank maksoi sillä valtiolle edellisten tilikausien voittoa (osinkoja) yhteisen pääomitussopimuksen voimaantuloon saakka. Hallituksen tarjoamat tier 2 -välineet perustuivat tarpeeseen varmistaa vahva pääomarakenne ja täyttivät FME:n vaatimukset. |
| --- | --- |

(88)

Valtio myönsi uudelle pankille kaksi pääomalainaa, joilla oli tarkoitus vahvistaa sen pääoma- ja likviditeettiasemaa. Valuuttamääräisen välineen A arvo oli 29,5 miljardia Islannin kruunua. Laina oli sellaisen pääomavälineen muodossa, jonka perusteella Arion Bankin oli laskettava liikkeeseen vakuudettomia toissijaisia arvopapereita. Välineen B arvo oli 6,5 miljardia Islannin kruunua, ja Arion Bank maksoi sillä valtiolle edellisten tilikausien voittoa (osinkoja) yhteisen pääomitussopimuksen voimaantuloon saakka. Hallituksen tarjoamat tier 2 -välineet perustuivat tarpeeseen varmistaa vahva pääomarakenne ja täyttivät FME:n vaatimukset.

| (89) | Välineen A maksuaika on kymmenen vuotta 30 päivästä joulukuuta 2009 alkaen. Siihen sisältyy irtautumiskannustimia, joiden mukaan korkoa nostetaan viiden vuoden kuluttua. Vuosikorko on viitenä ensimmäisenä vuonna 400 peruspistettä yli euriborkoron ja seuraavien viiden vuoden aikana 500 peruspistettä yli euriborkoron. Välineen B maksuaika on sama, paitsi korko on kolmena ensimmäisenä vuonna 300 peruspistettä yli euriborkoron. |
| --- | --- |

(89)

Välineen A maksuaika on kymmenen vuotta 30 päivästä joulukuuta 2009 alkaen. Siihen sisältyy irtautumiskannustimia, joiden mukaan korkoa nostetaan viiden vuoden kuluttua. Vuosikorko on viitenä ensimmäisenä vuonna 400 peruspistettä yli euriborkoron ja seuraavien viiden vuoden aikana 500 peruspistettä yli euriborkoron. Välineen B maksuaika on sama, paitsi korko on kolmena ensimmäisenä vuonna 300 peruspistettä yli euriborkoron.

3.4.3   Talletussuoja

| (90) | Noudattaakseen sijoittajien korvausjärjestelmistä 3 päivänä maaliskuuta 1997 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 97/9/EY (39) ja talletusten vakuusjärjestelmistä 30 päivänä toukokuuta 1994 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 94/19/EY (40) Islanti sääti lain nro 98/1999 talletusvakuuksista ja sijoittajien korvausjärjestelmistä ja perusti täten niin kutsutun Tallettajien ja sijoittajien takuurahaston, jäljempänä ’TIF’, joka on rahoitettu pankkien maksamilla, pankkien kokonaistalletusten perusteella lasketuilla vuosimaksuilla. |
| --- | --- |

(90)

Noudattaakseen sijoittajien korvausjärjestelmistä 3 päivänä maaliskuuta 1997 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 97/9/EY (39) ja talletusten vakuusjärjestelmistä 30 päivänä toukokuuta 1994 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 94/19/EY (40) Islanti sääti lain nro 98/1999 talletusvakuuksista ja sijoittajien korvausjärjestelmistä ja perusti täten niin kutsutun Tallettajien ja sijoittajien takuurahaston, jäljempänä ’TIF’, joka on rahoitettu pankkien maksamilla, pankkien kokonaistalletusten perusteella lasketuilla vuosimaksuilla.

| (91) | Jotta kansalaisille voitiin tarjota lisää varmuutta talletusten turvallisuudesta kriisin puhjettua, Islannin hallituksen syksyllä 2008 toteuttamiin pankkien pelastustoimiin sisältyi Islannin viranomaisten mukaan myös kotimaisiin liike- ja säästöpankkeihin tehdyille talletuksille annettu valtion lisätuki, josta ei säädetty laissa nro 98/1999, jolla pantiin täytäntöön talletusten vakuusjärjestelmistä annettu direktiivi 94/19/EY ja sijoittajien korvausjärjestelmistä annettu direktiivi 97/9/EY. |
| --- | --- |

(91)

Jotta kansalaisille voitiin tarjota lisää varmuutta talletusten turvallisuudesta kriisin puhjettua, Islannin hallituksen syksyllä 2008 toteuttamiin pankkien pelastustoimiin sisältyi Islannin viranomaisten mukaan myös kotimaisiin liike- ja säästöpankkeihin tehdyille talletuksille annettu valtion lisätuki, josta ei säädetty laissa nro 98/1999, jolla pantiin täytäntöön talletusten vakuusjärjestelmistä annettu direktiivi 94/19/EY ja sijoittajien korvausjärjestelmistä annettu direktiivi 97/9/EY.

| (92) | Lokakuun 6 päivänä 2008 annetussa pääministerin kanslian ilmoituksessa todettiin, että ”Islannin hallitus korostaa, että Islannissa sijaitseviin kotimaisiin liike- ja säästöpankkeihin sekä niiden sivukonttoreihin tehdyt talletukset katetaan kokonaan”. Nykyisen pääministerin kanslia toisti tämän ilmoituksen helmi- ja joulukuussa 2009. Siihen viitattiin myös aiesopimuksessa, jonka Islannin hallitus lähetti Kansainväliselle valuuttarahastolle 7 päivänä huhtikuuta 2010 (ja joka julkaistiin talousasiain ministeriön ja IMF:n verkkosivustoilla ja toistettiin toisessa, 13 päivänä syyskuuta 2010 päivätyssä aiesopimuksessa). Aiesopimuksessa (jonka ovat allekirjoittaneet Islannin pääministeri, valtiovarainministeri, talousasiain ministeri ja Islannin keskuspankin hallintoneuvosto) todetaan, että ”sitoudumme tällä hetkellä antamaan tallettajille täydellisen suojan, mutta kun rahoitusjärjestelmän vakaus on taattu, tämä yleistakuu on tarkoitus poistaa vaiheittain”. Myös vuoden 2011 talousarviolakiesitykseen sisältyvässä valtion takuuta koskevassa jaksossa viitataan alaviitteessä Islannin hallituksen ilmoitukseen siitä, että Islannin pankeissa olevilla talletuksilla on valtion takuu. (41) |
| --- | --- |

(92)

Lokakuun 6 päivänä 2008 annetussa pääministerin kanslian ilmoituksessa todettiin, että ”Islannin hallitus korostaa, että Islannissa sijaitseviin kotimaisiin liike- ja säästöpankkeihin sekä niiden sivukonttoreihin tehdyt talletukset katetaan kokonaan”. Nykyisen pääministerin kanslia toisti tämän ilmoituksen helmi- ja joulukuussa 2009. Siihen viitattiin myös aiesopimuksessa, jonka Islannin hallitus lähetti Kansainväliselle valuuttarahastolle 7 päivänä huhtikuuta 2010 (ja joka julkaistiin talousasiain ministeriön ja IMF:n verkkosivustoilla ja toistettiin toisessa, 13 päivänä syyskuuta 2010 päivätyssä aiesopimuksessa). Aiesopimuksessa (jonka ovat allekirjoittaneet Islannin pääministeri, valtiovarainministeri, talousasiain ministeri ja Islannin keskuspankin hallintoneuvosto) todetaan, että ”sitoudumme tällä hetkellä antamaan tallettajille täydellisen suojan, mutta kun rahoitusjärjestelmän vakaus on taattu, tämä yleistakuu on tarkoitus poistaa vaiheittain”. Myös vuoden 2011 talousarviolakiesitykseen sisältyvässä valtion takuuta koskevassa jaksossa viitataan alaviitteessä Islannin hallituksen ilmoitukseen siitä, että Islannin pankeissa olevilla talletuksilla on valtion takuu. (41)

| (93) | Tätä asiaa käsiteltiin tarkemmin julkilausumassa, jonka nykyinen talousasiain ministeri ja entinen valtiovarainministeri (2009–2011) Steingrímur Sigfússon antoi taannoin Islannin parlamentin keskustelussa, joka koski hallitukselle siitä aiheutuneita kustannuksia, että Landsbankinn otti SpKef-säästöpankin hallintaansa. Ministerin mukaan tässä yhteydessä on pidettävä mielessä valtion syksyllä 2008 antama julistus, jonka mukaan kaikki säästö- ja liikepankkeihin tehdyt talletukset ovat turvassa ja suojataan. Ministeri totesi seuraavaa: ”Kaikki sittemmin tehty työ on perustunut tähän (julistukseen), ja pitää valitettavasti paikkansa, että tästä (SpKef-säästöpankille maksettavista maksuista) tulee suurimpia laskuja, joista valtio vastaa suoraan kustannuksina kaikkien Suðurnesin asukkaiden – – ja kaikkien Westfjordsissa sekä länsi- ja luoteisosassa asuvien SpKef-säästöpankin asiakkaiden talletusten turvaamisesta – –. Kukaan ei varmasti ole ajatellut, että kyseisillä alueilla olevia talletuksenhaltijoita kohdeltaisiin eri tavoin kuin muita asukkaita, joten valtiolla ei ollut paljon valinnan varaa tässä asiassa.” (42) |
| --- | --- |

(93)

Tätä asiaa käsiteltiin tarkemmin julkilausumassa, jonka nykyinen talousasiain ministeri ja entinen valtiovarainministeri (2009–2011) Steingrímur Sigfússon antoi taannoin Islannin parlamentin keskustelussa, joka koski hallitukselle siitä aiheutuneita kustannuksia, että Landsbankinn otti SpKef-säästöpankin hallintaansa. Ministerin mukaan tässä yhteydessä on pidettävä mielessä valtion syksyllä 2008 antama julistus, jonka mukaan kaikki säästö- ja liikepankkeihin tehdyt talletukset ovat turvassa ja suojataan. Ministeri totesi seuraavaa: ”Kaikki sittemmin tehty työ on perustunut tähän (julistukseen), ja pitää valitettavasti paikkansa, että tästä (SpKef-säästöpankille maksettavista maksuista) tulee suurimpia laskuja, joista valtio vastaa suoraan kustannuksina kaikkien Suðurnesin asukkaiden – – ja kaikkien Westfjordsissa sekä länsi- ja luoteisosassa asuvien SpKef-säästöpankin asiakkaiden talletusten turvaamisesta – –. Kukaan ei varmasti ole ajatellut, että kyseisillä alueilla olevia talletuksenhaltijoita kohdeltaisiin eri tavoin kuin muita asukkaita, joten valtiolla ei ollut paljon valinnan varaa tässä asiassa.” (42)

| (94) | Islannin hallituksen mukaan lisätalletussuoja poistetaan ennen pääomaliikkeiden rajoitusten täydellistä poistamista, joka on Islannin viranomaisten tämänhetkisen suunnitelman mukaan tarkoitus tehdä vuoden 2013 lopussa. |
| --- | --- |

(94)

Islannin hallituksen mukaan lisätalletussuoja poistetaan ennen pääomaliikkeiden rajoitusten täydellistä poistamista, joka on Islannin viranomaisten tämänhetkisen suunnitelman mukaan tarkoitus tehdä vuoden 2013 lopussa.

3.4.4   Erityinen likviditeettisopimus

| (95) | Hallitus rahoitti Arion Bankia antamalla 72 miljardia Islannin kruunua takaisin ostettavina valtion joukkovelkakirjoina vastineeksi pankin koko peruspääomasta. Kaupthing Bankin päätös käyttää optionsa, jonka perusteella se voi hankkia 87 prosenttia pankin osakkeista, kuitenkin tarkoitti, että valtaosa kyseisistä joukkovelkakirjoista palautettiin hallitukselle. Kaupthing Bank siirsi varojaan Arion Bankille vastineeksi pääomasta, mikä vähensi merkittävästi pankin hallussa olevia takaisin ostettavia varoja ja heikensi sen mahdollisuutta täyttää maksuvalmiusvarantoa koskevat valvontavaatimukset. Tämän vuoksi ja koska Kaupthing käytti edellä mainittua optiota, hallitus suostui tarjoamaan lisälikviditeettisopimuksen Arion Bankille. Likviditeettisopimus muotoiltiin edellä kuvaillun SPRON-säästöpankin valuutanvaihtojärjestelyn laajennukseksi. |
| --- | --- |

(95)

Hallitus rahoitti Arion Bankia antamalla 72 miljardia Islannin kruunua takaisin ostettavina valtion joukkovelkakirjoina vastineeksi pankin koko peruspääomasta. Kaupthing Bankin päätös käyttää optionsa, jonka perusteella se voi hankkia 87 prosenttia pankin osakkeista, kuitenkin tarkoitti, että valtaosa kyseisistä joukkovelkakirjoista palautettiin hallitukselle. Kaupthing Bank siirsi varojaan Arion Bankille vastineeksi pääomasta, mikä vähensi merkittävästi pankin hallussa olevia takaisin ostettavia varoja ja heikensi sen mahdollisuutta täyttää maksuvalmiusvarantoa koskevat valvontavaatimukset. Tämän vuoksi ja koska Kaupthing käytti edellä mainittua optiota, hallitus suostui tarjoamaan lisälikviditeettisopimuksen Arion Bankille. Likviditeettisopimus muotoiltiin edellä kuvaillun SPRON-säästöpankin valuutanvaihtojärjestelyn laajennukseksi.

3.4.5   SPRON-säästöpankin valuutanvaihtosopimus

| (96) | FME otti valmiuslaissa säädettyjä valtuuksiaan käyttäen Reykjavík Savings Bankin (SPRON) hallintaansa 21 päivänä maaliskuuta 2009 ja siirsi valtaosan sen talletuksista Arion Bankille. SPRON-säästöpankin omistukseen tuleva osakeyhtiö perustettiin hallinnoimaan SPRON-säästöpankin varoja ja kaikkia vakuusoikeuksia, myös kaikkia kiinnityksiä, takuita ja muita pankin vaateisiin liittyviä vastaavia oikeuksia. Drómi hf -niminen tytäryhtiö otti vastuulleen SPRON-säästöpankilla Arion Bankia kohtaan olleet velvoitteet, jotka koskivat siirrettyjä talletuksia, ja laski 22 päivänä kesäkuuta 2009 liikkeeseen 96,7 miljardin Islannin kruunun arvoisen joukkovelkakirjan Arion Bankille. Kaikki SPRON-säästöpankin varat, myös Drómin osakkeet, annettiin joukkovelkakirjan vakuudeksi. Osapuolet eivät ole kuitenkaan toistaiseksi päässeet sopimukseen joukkovelkakirjasta maksettavasta korosta. (43) |
| --- | --- |

(96)

FME otti valmiuslaissa säädettyjä valtuuksiaan käyttäen Reykjavík Savings Bankin (SPRON) hallintaansa 21 päivänä maaliskuuta 2009 ja siirsi valtaosan sen talletuksista Arion Bankille. SPRON-säästöpankin omistukseen tuleva osakeyhtiö perustettiin hallinnoimaan SPRON-säästöpankin varoja ja kaikkia vakuusoikeuksia, myös kaikkia kiinnityksiä, takuita ja muita pankin vaateisiin liittyviä vastaavia oikeuksia. Drómi hf -niminen tytäryhtiö otti vastuulleen SPRON-säästöpankilla Arion Bankia kohtaan olleet velvoitteet, jotka koskivat siirrettyjä talletuksia, ja laski 22 päivänä kesäkuuta 2009 liikkeeseen 96,7 miljardin Islannin kruunun arvoisen joukkovelkakirjan Arion Bankille. Kaikki SPRON-säästöpankin varat, myös Drómin osakkeet, annettiin joukkovelkakirjan vakuudeksi. Osapuolet eivät ole kuitenkaan toistaiseksi päässeet sopimukseen joukkovelkakirjasta maksettavasta korosta. (43)

| (97) | Heinäkuun 17 päivänä 2009 allekirjoitetuissa pääehdoissa hallitus sitoutui vapauttamaan Arion Bankin SPRON-joukkovelkakirjan arvoon liittyvästä vastuusta. Osapuolet sopivat myös edistävänsä SPRON-joukkovelkakirjan kelpoisuutta Islannin keskuspankin myöntämän rahoituksen vakuudeksi. |
| --- | --- |

(97)

Heinäkuun 17 päivänä 2009 allekirjoitetuissa pääehdoissa hallitus sitoutui vapauttamaan Arion Bankin SPRON-joukkovelkakirjan arvoon liittyvästä vastuusta. Osapuolet sopivat myös edistävänsä SPRON-joukkovelkakirjan kelpoisuutta Islannin keskuspankin myöntämän rahoituksen vakuudeksi.

| (98) | Arion Bankille 3 päivänä syyskuuta 2009 osoittamassaan kirjeessä hallitus laajensi SPRON-säästöpankin valuutanvaihtosopimuksen ehtoja kattamaan paitsi pankkiin tehtyjen talletusten mahdollisen ulosvirtauksen hyvityksenä pankille näiden talletusten haltuunotosta myös maksuvalmiuden, jota FME:n ehtojen täyttäminen edellyttää. Hallitus lupasi kirjeessä tarjota enintään 75 miljardia Islannin kruunua valtion joukkovelkakirjoina, jos Kaupthing päättää käyttää optiotaan ja hankkia Arion Bankin enemmistöosakkuuden. Muutetun sopimuksen mukaan muuta varallisuutta kuin SPRON-joukkovelkakirjaa voidaan käyttää vakuutena epäedullisemmin ehdoin. Tämä hallituksen sitoumus virallistettiin myöhemmin 21 päivänä syyskuuta 2010 tehdyssä sopimuksessa, joka koski vakuutena käytettävää Arion Bankille myönnettyä valtion joukkovelkakirjalainaa. (44) Kyseinen sopimus päättyy 31 päivänä joulukuuta 2014, jolloin myös SPRON-joukkovelkakirja erääntyy. Jokaisen sopimuksen perusteella nostettavan luottoerän on oltava vähintään miljardi Islannin kruunua. Valtion joukkovelkakirjoja voidaan käyttää ainoastaan sellaisten vakuudellisten lainojen vakuutena, jotka Islannin keskuspankki myöntää Arion Bankille maksuvalmiuden hankkimista varten. (45) |
| --- | --- |

(98)

Arion Bankille 3 päivänä syyskuuta 2009 osoittamassaan kirjeessä hallitus laajensi SPRON-säästöpankin valuutanvaihtosopimuksen ehtoja kattamaan paitsi pankkiin tehtyjen talletusten mahdollisen ulosvirtauksen hyvityksenä pankille näiden talletusten haltuunotosta myös maksuvalmiuden, jota FME:n ehtojen täyttäminen edellyttää. Hallitus lupasi kirjeessä tarjota enintään 75 miljardia Islannin kruunua valtion joukkovelkakirjoina, jos Kaupthing päättää käyttää optiotaan ja hankkia Arion Bankin enemmistöosakkuuden. Muutetun sopimuksen mukaan muuta varallisuutta kuin SPRON-joukkovelkakirjaa voidaan käyttää vakuutena epäedullisemmin ehdoin. Tämä hallituksen sitoumus virallistettiin myöhemmin 21 päivänä syyskuuta 2010 tehdyssä sopimuksessa, joka koski vakuutena käytettävää Arion Bankille myönnettyä valtion joukkovelkakirjalainaa. (44) Kyseinen sopimus päättyy 31 päivänä joulukuuta 2014, jolloin myös SPRON-joukkovelkakirja erääntyy. Jokaisen sopimuksen perusteella nostettavan luottoerän on oltava vähintään miljardi Islannin kruunua. Valtion joukkovelkakirjoja voidaan käyttää ainoastaan sellaisten vakuudellisten lainojen vakuutena, jotka Islannin keskuspankki myöntää Arion Bankille maksuvalmiuden hankkimista varten. (45)

3.5   Rakenneuudistussuunnitelma

| (99) | Islannin viranomaiset toimittivat Arion Bankia koskevan rakenneuudistussuunnitelman 31 päivänä maaliskuuta 2011 ja kyseistä suunnitelmaa koskevan muutoksen 26 päivänä lokakuuta 2011. Ajantasaistettu rakenneuudistussuunnitelma toimitettiin 30 päivänä huhtikuuta 2012 yhdessä viisivuotisliiketoimintasuunnitelman ja huhtikuussa 2012 päivätyn sisäisen pääoman riittävyyden arviointiprosessia (ICAAP) koskevan raportin kanssa. ICAAP-raportti toimitettiin FME:lle huhtikuussa 2012. |
| --- | --- |

(99)

Islannin viranomaiset toimittivat Arion Bankia koskevan rakenneuudistussuunnitelman 31 päivänä maaliskuuta 2011 ja kyseistä suunnitelmaa koskevan muutoksen 26 päivänä lokakuuta 2011. Ajantasaistettu rakenneuudistussuunnitelma toimitettiin 30 päivänä huhtikuuta 2012 yhdessä viisivuotisliiketoimintasuunnitelman ja huhtikuussa 2012 päivätyn sisäisen pääoman riittävyyden arviointiprosessia (ICAAP) koskevan raportin kanssa. ICAAP-raportti toimitettiin FME:lle huhtikuussa 2012.

| (100) | Rakenneuudistussuunnitelmassa käsitellään elinkelpoisuutta, vastuunjakoa ja kilpailun vääristymisen rajoittamista koskevia asiakysymyksiä. Rakenneuudistussuunnitelman mukaan Arion Bank toimii ainoastaan Islannissa ja pyrkii keskittymään perinteisiin yleispankkipalveluihin. |
| --- | --- |

(100)

Rakenneuudistussuunnitelmassa käsitellään elinkelpoisuutta, vastuunjakoa ja kilpailun vääristymisen rajoittamista koskevia asiakysymyksiä. Rakenneuudistussuunnitelman mukaan Arion Bank toimii ainoastaan Islannissa ja pyrkii keskittymään perinteisiin yleispankkipalveluihin.

3.5.1   Rakenneuudistussuunnitelman kuvaus

| (101) | Islannin viranomaiset ja pankki katsovat, että Arion Bankin rakenneuudistuksella palautetaan pankin terve rakenne, vakavaraisuus ja hyvä pääomasuhde niin, että se voi hoitaa edelleen tehtäväänsä reaalitalouden luottojen myöntäjänä. Rakenneuudistussuunnitelman tietojen ja valvontaviranomaisen kysymyksiin saatujen vastausten perusteella tämä toteutetaan seuraavasti:






  i) | määritetään pitkän aikavälin strateginen suunta, supistetaan toimintoja ja rajoitetaan riskikeskittymiä |
| --- | --- | --- |

(101)

Islannin viranomaiset ja pankki katsovat, että Arion Bankin rakenneuudistuksella palautetaan pankin terve rakenne, vakavaraisuus ja hyvä pääomasuhde niin, että se voi hoitaa edelleen tehtäväänsä reaalitalouden luottojen myöntäjänä. Rakenneuudistussuunnitelman tietojen ja valvontaviranomaisen kysymyksiin saatujen vastausten perusteella tämä toteutetaan seuraavasti:

i)

määritetään pitkän aikavälin strateginen suunta, supistetaan toimintoja ja rajoitetaan riskikeskittymiä

| ii) | saavutetaan ja säilytetään hyvä pääomatilanne ja tyydyttävä kannattavuus |
| --- | --- |

ii)

saavutetaan ja säilytetään hyvä pääomatilanne ja tyydyttävä kannattavuus

| iii) | säilytetään vakaa likviditeettitilanne ja parannetaan rahoitusrakennetta |
| --- | --- |

iii)

säilytetään vakaa likviditeettitilanne ja parannetaan rahoitusrakennetta

| iv) | järjestetään uudelleen kotitalouksien ja yritysten lainasalkut |
| --- | --- |

iv)

järjestetään uudelleen kotitalouksien ja yritysten lainasalkut

| v) | vähennetään valuuttaepätasapainoa |
| --- | --- |

v)

vähennetään valuuttaepätasapainoa

| vi) | järkeistetään konttoriverkostoa ja parannetaan kustannustehokkuutta. |
| --- | --- |

vi)

järkeistetään konttoriverkostoa ja parannetaan kustannustehokkuutta.

| (102) | Ennen rakenneuudistussuunnitelman tarkempaa kuvausta on syytä tarkastella lyhyesti pankin näkemyksiä siitä, miten Kaupthingin kaatumiseen johtaneita virheitä käsitellään Arion Bankin rakenneuudistussuunnitelmassa. Tältä osin on korostettu, että vaikka Arion Bankin toiminnot perustuvat Kaupthing Bankin kotimaan toimintoihin ja varoihin, se on silti uusi pankki, jolla on erilaiset kaupalliset tavoitteet, eri omistajat, johtokunta ja johtajat kuin Kaupthingilla. Arion Bankin nykyinen johto katsoo, ettei sillä ole edellytyksiä arvioida Kaupthingin erityisiä heikkouksia tai syitä sen kaatumiselle. Arion Bank viittaa ensinnäkin Kaupthing Bankin kaatumisen syiden osalta edellä mainittuun tutkintakomitean raporttiin. Toiseksi se toteaa, että Kaupthingin kaatumisen jälkeen perusrakenteiden vahvistamiseksi on toteutettu toimenpiteitä, jotka perustuvat FME:n toteuttamaan riskinhallinnan ja hallinnointijärjestelmän arviointiin. |
| --- | --- |

(102)

Ennen rakenneuudistussuunnitelman tarkempaa kuvausta on syytä tarkastella lyhyesti pankin näkemyksiä siitä, miten Kaupthingin kaatumiseen johtaneita virheitä käsitellään Arion Bankin rakenneuudistussuunnitelmassa. Tältä osin on korostettu, että vaikka Arion Bankin toiminnot perustuvat Kaupthing Bankin kotimaan toimintoihin ja varoihin, se on silti uusi pankki, jolla on erilaiset kaupalliset tavoitteet, eri omistajat, johtokunta ja johtajat kuin Kaupthingilla. Arion Bankin nykyinen johto katsoo, ettei sillä ole edellytyksiä arvioida Kaupthingin erityisiä heikkouksia tai syitä sen kaatumiselle. Arion Bank viittaa ensinnäkin Kaupthing Bankin kaatumisen syiden osalta edellä mainittuun tutkintakomitean raporttiin. Toiseksi se toteaa, että Kaupthingin kaatumisen jälkeen perusrakenteiden vahvistamiseksi on toteutettu toimenpiteitä, jotka perustuvat FME:n toteuttamaan riskinhallinnan ja hallinnointijärjestelmän arviointiin.

| (103) | Arion Bankin mukaan pankki on toteuttanut edellä mainitun arvioinnin johdosta toimenpiteitä, ja erityinen merkitys on kahdella hankkeella. Ensinnäkin suurten ja toisiinsa sidoksissa olevien riskikeskittymien osalta on väitetty, että Kaupthingilla oli ”legalistinen” näkemys toisiinsa sidoksissa olevien riskikeskittymien käsittelystä, mikä mahdollisti sen, että lainaa annettiin toisiinsa sidoksissa tai etuyhteydessä oleville osapuolille yli lakisääteisen määrän, joka on 25 prosenttia riskipääomasta. Hankkeen seurauksena Arion Bank on laajentanut toisiinsa sidossuhteessa olevien osapuolten määritelmiä ja tiukentanut asiaa koskevia menettelyjä. Arion Bankin riskinhallintaosastolla on lopullinen päätösvalta, mikäli erimielisyyksiä syntyy. Suuria riskikeskittymiä seurataan tarkasti ja niistä raportoidaan. Jos luotonanto johtaa suureen riskikeskittymään, luotonantomenettelyn yhteydessä laaditaan erityisraportti. Rahoituslaitoksia koskevaan Islannin lainsäädäntöön kriisin jälkeen tehdyt muutokset ovat rajoittaneet merkittävästi pankkien mahdollisuuksia antaa lainaa etuyhteydessä oleville osapuolille. Omistajille tai avaintyöntekijöille annettavan lainan määrä saa olla enintään 1 prosentti riskipääomasta, ja laina voidaan myöntää ainoastaan korkealuokkaisia vakuuksia vastaan. |
| --- | --- |

(103)

Arion Bankin mukaan pankki on toteuttanut edellä mainitun arvioinnin johdosta toimenpiteitä, ja erityinen merkitys on kahdella hankkeella. Ensinnäkin suurten ja toisiinsa sidoksissa olevien riskikeskittymien osalta on väitetty, että Kaupthingilla oli ”legalistinen” näkemys toisiinsa sidoksissa olevien riskikeskittymien käsittelystä, mikä mahdollisti sen, että lainaa annettiin toisiinsa sidoksissa tai etuyhteydessä oleville osapuolille yli lakisääteisen määrän, joka on 25 prosenttia riskipääomasta. Hankkeen seurauksena Arion Bank on laajentanut toisiinsa sidossuhteessa olevien osapuolten määritelmiä ja tiukentanut asiaa koskevia menettelyjä. Arion Bankin riskinhallintaosastolla on lopullinen päätösvalta, mikäli erimielisyyksiä syntyy. Suuria riskikeskittymiä seurataan tarkasti ja niistä raportoidaan. Jos luotonanto johtaa suureen riskikeskittymään, luotonantomenettelyn yhteydessä laaditaan erityisraportti. Rahoituslaitoksia koskevaan Islannin lainsäädäntöön kriisin jälkeen tehdyt muutokset ovat rajoittaneet merkittävästi pankkien mahdollisuuksia antaa lainaa etuyhteydessä oleville osapuolille. Omistajille tai avaintyöntekijöille annettavan lainan määrä saa olla enintään 1 prosentti riskipääomasta, ja laina voidaan myöntää ainoastaan korkealuokkaisia vakuuksia vastaan.

| (104) | Toiseksi ristiinomistusta ja välillisiä riskikeskittymiä seurataan tarkemmin. Väitetään, että Kaupthing Bank myönsi lainaa sen omia osakkeita vastaan, mikä oli riskialtista ja mahdollisesti Islannin yrityslaissa esitettyjen rajoitusten vastaista. Islannin lainsäädäntöön tehtyjen muutosten vuoksi lainaa ei enää voida myöntää omia osakkeita vastaan eikä pankki voi tehdä sopimuksia, joissa omat osakkeet muodostavat riskin. |
| --- | --- |

(104)

Toiseksi ristiinomistusta ja välillisiä riskikeskittymiä seurataan tarkemmin. Väitetään, että Kaupthing Bank myönsi lainaa sen omia osakkeita vastaan, mikä oli riskialtista ja mahdollisesti Islannin yrityslaissa esitettyjen rajoitusten vastaista. Islannin lainsäädäntöön tehtyjen muutosten vuoksi lainaa ei enää voida myöntää omia osakkeita vastaan eikä pankki voi tehdä sopimuksia, joissa omat osakkeet muodostavat riskin.

Rakenneuudistussuunnitelman olettamukset

| (105) | Emoyritykselle laaditaan rakenneuudistussuunnitelma osana ICAAP-prosessia, ja siinä otetaan huomioon myös tytäryritysten vaikutukset. Se perustuu yleisiin ja taloudellisiin olettamuksiin, jotka muodostavat taloudellisen perustan jäljempänä esitetylle perus- ja stressiskenaariolle. |
| --- | --- |

(105)

Emoyritykselle laaditaan rakenneuudistussuunnitelma osana ICAAP-prosessia, ja siinä otetaan huomioon myös tytäryritysten vaikutukset. Se perustuu yleisiin ja taloudellisiin olettamuksiin, jotka muodostavat taloudellisen perustan jäljempänä esitetylle perus- ja stressiskenaariolle.

| (106) | Olettamukset ovat seuraavat:






  — | Pankin toimintaympäristöön liittyy edelleen merkittäviä taloudellisia, oikeudellisia, poliittisia ja lainsäädännöllisiä epävarmuustekijöitä, jotka vaikuttavat pankin pitkän aikavälin ennusteisiin. Näistä syistä pankin liiketoiminnoissa ei odoteta merkittäviä muutoksia. |
| --- | --- | --- |

(106)

Olettamukset ovat seuraavat:

—

Pankin toimintaympäristöön liittyy edelleen merkittäviä taloudellisia, oikeudellisia, poliittisia ja lainsäädännöllisiä epävarmuustekijöitä, jotka vaikuttavat pankin pitkän aikavälin ennusteisiin. Näistä syistä pankin liiketoiminnoissa ei odoteta merkittäviä muutoksia.

| — | Makrotaloudelliset olettamukset perustuvat Arion Bankin tutkimusosaston laatimaan ennusteeseen, joka sisältää seuraavat keskeiset muuttujat:

  Taulukko 3


  Arion Bankin tutkimusosaston talousennuste









  Muutos prosentteina edellisestä vuodesta | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n kasvu | 3,0 | 3,9 | 3,5 |
| Työttömyys | 6,2 | 5,3 | 4,9 |
| Inflaatio | 5,5 | 6,1 | 5,9 |
| Reibor (46) | 4,9 | 5,8 | 5,6 |
| Libor | 0,5 | 0,5 | 0,5 |
| Euribor | 1,0 | 1,0 | 1,0 |
| Palkat | 9,2 | 9,7 | 8,4 |
| ISK-valuuttaindeksi (TWI (47)) | 4,9 | 5,0 | 5,0 |

—

Makrotaloudelliset olettamukset perustuvat Arion Bankin tutkimusosaston laatimaan ennusteeseen, joka sisältää seuraavat keskeiset muuttujat:

Taulukko 3

Arion Bankin tutkimusosaston talousennuste

Muutos prosentteina edellisestä vuodesta

2012

2013

2014

BKT:n kasvu

3,0

3,9

3,5

Työttömyys

6,2

5,3

4,9

Inflaatio

5,5

6,1

5,9

Reibor (46)

4,9

5,8

5,6

Libor

0,5

0,5

0,5

Euribor

1,0

1,0

1,0

Palkat

9,2

9,7

8,4

ISK-valuuttaindeksi (TWI (47))

4,9

5,0

5,0

| — | Pankki tekee olettamuksia esimerkiksi myös markkina-asemasta, mahdollisuuksista ja uhista, sisäisistä tiedoista ja markkinakehityksestä, niin kutsutut keskeiset uskomukset (48) mukaan luettuina. |
| --- | --- |

—

Pankki tekee olettamuksia esimerkiksi myös markkina-asemasta, mahdollisuuksista ja uhista, sisäisistä tiedoista ja markkinakehityksestä, niin kutsutut keskeiset uskomukset (48) mukaan luettuina.

| — | Kasvun odotetaan jatkuvan, ja se perustuu lähinnä kulutukseen. (49) |
| --- | --- |

—

Kasvun odotetaan jatkuvan, ja se perustuu lähinnä kulutukseen. (49)

| — | Kulutus perustuu edelleen erityistoimenpiteisiin (eläkkeiden nostot ja ulkomaisten valuuttalainojen uudelleenlaskenta jne.). Lisäksi kiinteistöjen hintojen nousu myötävaikuttaa kotitalouksien varallisuuteen. Myös työttömyyden lasku auttaa lisäämään kulutusta. |
| --- | --- |

—

Kulutus perustuu edelleen erityistoimenpiteisiin (eläkkeiden nostot ja ulkomaisten valuuttalainojen uudelleenlaskenta jne.). Lisäksi kiinteistöjen hintojen nousu myötävaikuttaa kotitalouksien varallisuuteen. Myös työttömyyden lasku auttaa lisäämään kulutusta.

| — | Vuoden 2008 finanssikriisin aikana investointien prosenttiosuus BKT:stä on ollut pienempi kuin viimeisten 50 vuoden aikana, mutta sen odotetaan nousevan vähitellen rakenneuudistusvaiheen jäljellä olevana aikana. |
| --- | --- |

—

Vuoden 2008 finanssikriisin aikana investointien prosenttiosuus BKT:stä on ollut pienempi kuin viimeisten 50 vuoden aikana, mutta sen odotetaan nousevan vähitellen rakenneuudistusvaiheen jäljellä olevana aikana.

| — | Investointitoimien kasvua koskevan ennusteen mukaisesti pankki odottaa, että uusien lainojen kysyntä ja pankin lainasalkku kasvavat rakenneuudistusvaiheen aikana. |
| --- | --- |

—

Investointitoimien kasvua koskevan ennusteen mukaisesti pankki odottaa, että uusien lainojen kysyntä ja pankin lainasalkku kasvavat rakenneuudistusvaiheen aikana.

| — | Maahantuonti kasvaa enemmän kuin maastavienti mutta tasaantuu ennustejakson loppupuolella. |
| --- | --- |

—

Maahantuonti kasvaa enemmän kuin maastavienti mutta tasaantuu ennustejakson loppupuolella.

| — | Inflaatio- ja korkotasolla on keskeinen merkitys pankin liiketoiminta- ja rakenneuudistussuunnitelmassa. (50) Inflaation oletetaan pysyvän korkeana koko ennustejakson ajan. |
| --- | --- |

—

Inflaatio- ja korkotasolla on keskeinen merkitys pankin liiketoiminta- ja rakenneuudistussuunnitelmassa. (50) Inflaation oletetaan pysyvän korkeana koko ennustejakson ajan.

| — | Islannin kruunun odotetaan heikkenevän keskimäärin 5 prosenttia koko ennustejaksolla. |
| --- | --- |

—

Islannin kruunun odotetaan heikkenevän keskimäärin 5 prosenttia koko ennustejaksolla.

| — | Arion Bank suhtautuu epäilevästi pääomaliikkeiden rajoitusten poistamista koskevaan strategiaan ja olettaa, että rajoituksia sovelletaan edelleen ennustejaksolla. (51) |
| --- | --- |

—

Arion Bank suhtautuu epäilevästi pääomaliikkeiden rajoitusten poistamista koskevaan strategiaan ja olettaa, että rajoituksia sovelletaan edelleen ennustejaksolla. (51)

i)   Pitkän aikavälin strategisen suunnan määrittäminen, toimintojen supistaminen ja riskikeskittymien rajoittaminen

| (107) | Arion Bank muuttui nopeasti 13 maassa toimivasta pohjoiseurooppalaisesta pankista ainoastaan Islannissa toimivaksi pankiksi, ja sillä oli lukemattomia sekä sisäisiä että ulkoisia haasteita, jotka piti käsitellä ja ratkaista. Yksi niistä oli Kaupthing Bankista Arion Bankille siirrettyjen varojen uudelleenarvostus. Lisäksi pankin infrastruktuuria oli supistettava, ja pankin oli mukauduttava talouden uuteen todellisuuteen, jossa monien yritysten, yksityishenkilöiden ja kotitalouksien lainanhoitokyky oli heikentynyt merkittävästi. |
| --- | --- |

(107)

Arion Bank muuttui nopeasti 13 maassa toimivasta pohjoiseurooppalaisesta pankista ainoastaan Islannissa toimivaksi pankiksi, ja sillä oli lukemattomia sekä sisäisiä että ulkoisia haasteita, jotka piti käsitellä ja ratkaista. Yksi niistä oli Kaupthing Bankista Arion Bankille siirrettyjen varojen uudelleenarvostus. Lisäksi pankin infrastruktuuria oli supistettava, ja pankin oli mukauduttava talouden uuteen todellisuuteen, jossa monien yritysten, yksityishenkilöiden ja kotitalouksien lainanhoitokyky oli heikentynyt merkittävästi.

| (108) | Uuden pankin lukuisat haasteet liittyivät näin ollen sen perustamisvaiheessa vallinneisiin olosuhteisiin. Kotimaisten omaisuuserien ja velkojen siirto Kaupthingin pesästä Arion Bankille aiheutti pankille muutamia suuria riskikeskittymiä. Pankin toimintoja on kuitenkin pyritty mukauttamaan talouden uuteen todellisuuteen laajoilla toimilla, joilla pankin riskitasoa on onnistuttu alentamaan hyväksyttävälle tasolle. Painopiste on ollut seuraavissa toimissa:






  — | ongelmallisten lainojen perintä (52) |
| --- | --- | --- |

(108)

Uuden pankin lukuisat haasteet liittyivät näin ollen sen perustamisvaiheessa vallinneisiin olosuhteisiin. Kotimaisten omaisuuserien ja velkojen siirto Kaupthingin pesästä Arion Bankille aiheutti pankille muutamia suuria riskikeskittymiä. Pankin toimintoja on kuitenkin pyritty mukauttamaan talouden uuteen todellisuuteen laajoilla toimilla, joilla pankin riskitasoa on onnistuttu alentamaan hyväksyttävälle tasolle. Painopiste on ollut seuraavissa toimissa:

—

ongelmallisten lainojen perintä (52)

| — | valuuttaepätasapainon vähentäminen (53) |
| --- | --- |

—

valuuttaepätasapainon vähentäminen (53)

| — | suurten ja toisiinsa sidossuhteessa olevien asiakkaiden luottojen keskittymisen vähentäminen (54) |
| --- | --- |

—

suurten ja toisiinsa sidossuhteessa olevien asiakkaiden luottojen keskittymisen vähentäminen (54)

| — | pääomatason korottaminen (55) |
| --- | --- |

—

pääomatason korottaminen (55)

| — | määräaikaistalletusten lisääminen ja vaihtoehtoisten rahoituslähteiden turvaaminen (56) |
| --- | --- |

—

määräaikaistalletusten lisääminen ja vaihtoehtoisten rahoituslähteiden turvaaminen (56)

| — | kuluttajahintaindeksin (CPI) epätasapainosta johtuvan inflaatioriskin pienentäminen. (57) |
| --- | --- |

—

kuluttajahintaindeksin (CPI) epätasapainosta johtuvan inflaatioriskin pienentäminen. (57)

| (109) | Vuonna 2010 määriteltiin pankin pitkän aikavälin strateginen suunta. Arion Bankin mukaan sen asiakasportfolio on jo muuttumassa tavoitteen mukaiseksi ja siitä on tulossa asiakassuhdepankki. Se uskoo, että tämäntyyppinen pankkimalli on täysin mahdollinen. |
| --- | --- |

(109)

Vuonna 2010 määriteltiin pankin pitkän aikavälin strateginen suunta. Arion Bankin mukaan sen asiakasportfolio on jo muuttumassa tavoitteen mukaiseksi ja siitä on tulossa asiakassuhdepankki. Se uskoo, että tämäntyyppinen pankkimalli on täysin mahdollinen.

| (110) | Pankin organisaatiorakennetta on yksinkertaistettu sen perustamisen jälkeen (58), ja hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevat standardit on otettu käyttöön, millä on varmistettu avoimuus ja läpinäkyvyys ja entistä suurempi vastuuvelvollisuus. Tukiosastojen, erityisesti riskinhallintaosaston, asemaa ja tehtäviä on vahvistettu. Osasto on riippumaton ja keskitetty, ja se raportoi suoraan toimitusjohtajalle. Toimitusjohtaja ja johtokunta vastaavat pankin toimintojen riskinottohalukkuuden määrittelystä ja muotoilusta. Riskinottohalukkuus muutetaan vastuurajoiksi ja -tavoitteiksi, joita riskinhallintaosasto seuraa. Riskinhallintaosasto puolestaan raportoi säännöllisesti toimitusjohtajalle ja johtokunnalle. |
| --- | --- |

(110)

Pankin organisaatiorakennetta on yksinkertaistettu sen perustamisen jälkeen (58), ja hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevat standardit on otettu käyttöön, millä on varmistettu avoimuus ja läpinäkyvyys ja entistä suurempi vastuuvelvollisuus. Tukiosastojen, erityisesti riskinhallintaosaston, asemaa ja tehtäviä on vahvistettu. Osasto on riippumaton ja keskitetty, ja se raportoi suoraan toimitusjohtajalle. Toimitusjohtaja ja johtokunta vastaavat pankin toimintojen riskinottohalukkuuden määrittelystä ja muotoilusta. Riskinottohalukkuus muutetaan vastuurajoiksi ja -tavoitteiksi, joita riskinhallintaosasto seuraa. Riskinhallintaosasto puolestaan raportoi säännöllisesti toimitusjohtajalle ja johtokunnalle.

| (111) | FME päätti, että Reykjavik Savings Bankin (SPRON) kaikki talletusvastuut siirtyvät Arion Bankille. Huhtikuussa 2009 pankki osti alueellisen Mýrasýsla Savings Bankin (SPM) sekä kaikki sen varat ja tietyt velat, kuten talletukset. (59) Näillä toimilla pankki sai 22 000 uutta asiakasta laajentamatta silloista konttoriverkostoaan. |
| --- | --- |

(111)

FME päätti, että Reykjavik Savings Bankin (SPRON) kaikki talletusvastuut siirtyvät Arion Bankille. Huhtikuussa 2009 pankki osti alueellisen Mýrasýsla Savings Bankin (SPM) sekä kaikki sen varat ja tietyt velat, kuten talletukset. (59) Näillä toimilla pankki sai 22 000 uutta asiakasta laajentamatta silloista konttoriverkostoaan.

| (112) | Arion Bank hankki entisen Kaupthing Mortgages Institutional Investor Fundin, KMIIF:n (nykyinen Arion Bank Mortgages Institutional Investor Fund, AMIIF), 22 päivänä joulukuuta 2011. (60) |
| --- | --- |

(112)

Arion Bank hankki entisen Kaupthing Mortgages Institutional Investor Fundin, KMIIF:n (nykyinen Arion Bank Mortgages Institutional Investor Fund, AMIIF), 22 päivänä joulukuuta 2011. (60)

| (113) | Arvopaperien säilyttäjä Verdis, joka on pankin kokonaan omistama tytäryhtiö, sulautuu pankkiin vuonna 2012. [...]. |
| --- | --- |

(113)

Arvopaperien säilyttäjä Verdis, joka on pankin kokonaan omistama tytäryhtiö, sulautuu pankkiin vuonna 2012. [...].

ii)   Hyvän pääomatilanteen ja tyydyttävän kannattavuuden saavuttaminen ja säilyttäminen

| (114) | Kuten taulukosta 4 ilmenee, Arion Bank on ollut kannattava perustamisestaan lähtien, ja sen oman pääoman tuottoaste (ROE) on ollut 10,5–16,7 prosenttia.

  Taulukko 4


  Taloudellinen yleiskatsaus vuosiin 2009–2011 ja ennuste vuosiksi 2012–2014


  (Tiedot koskevat emoyritystä. Tytäryritysten vaikutukset otetaan huomioon muissa tuloissa. Määrät on ilmaistu miljoonina Islannin kruunuina) | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nettokorkotulot | 14 258 | 24 440 | 25 480 | [...] | [...] | [...] |
| Lainojen arvostusmuutokset | 9 642 | 29 722 | 20 037 | [...] | [...] | [...] |
| Palkkiotulot | 3 914 | 3 379 | 4 454 | [...] | [...] | [...] |
| Nettorahoitustulot | 13 460 | – 5 681 | 1 223 | [...] | [...] | [...] |
| Muu tulot | 1 713 | 1 047 | 4 364 | [...] | [...] | [...] |
| Tulot yhteensä | 42 988 | 52 908 | 55 559 | [...] | [...] | [...] |
| Toimintakustannukset | – 13 133 | – 14 226 | – 15 791 | [...] | [...] | [...] |
| Arvonalentuminen | – 14 470 | – 23 067 | – 26 582 | [...] | [...] | [...] |
| Nettovoitto ennen veroja | 15 384 | 15 614 | 13 186 | [...] | [...] | [...] |
| Verot ja pankkimaksut | – 2 414 | – 2 897 | – 2 692 | [...] | [...] | [...] |
| Nettotulot | 12 971 | 12 717 | 10 494 | [...] | [...] | [...] |
| Oman pääoman tuotto (ROE) | 16,7 % | 13,4 % | 10,5 % | [10–20] % | [5–15] % | [5–15] % |
| Nettokorkomarginaali | ... | ... | 3,6 % | [...] % | [...] % | [...] % |
| Kustannus-tuottosuhde | ... | ... | 44,8 % | [...] % | [...] % | [...] % |

(114)

Kuten taulukosta 4 ilmenee, Arion Bank on ollut kannattava perustamisestaan lähtien, ja sen oman pääoman tuottoaste (ROE) on ollut 10,5–16,7 prosenttia.

Taulukko 4

Taloudellinen yleiskatsaus vuosiin 2009–2011 ja ennuste vuosiksi 2012–2014

(Tiedot koskevat emoyritystä. Tytäryritysten vaikutukset otetaan huomioon muissa tuloissa. Määrät on ilmaistu miljoonina Islannin kruunuina)

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Nettokorkotulot

14 258

24 440

25 480

[...]

[...]

[...]

Lainojen arvostusmuutokset

9 642

29 722

20 037

[...]

[...]

[...]

Palkkiotulot

3 914

3 379

4 454

[...]

[...]

[...]

Nettorahoitustulot

13 460

– 5 681

1 223

[...]

[...]

[...]

Muu tulot

1 713

1 047

4 364

[...]

[...]

[...]

Tulot yhteensä

42 988

52 908

55 559

[...]

[...]

[...]

Toimintakustannukset

– 13 133

– 14 226

– 15 791

[...]

[...]

[...]

Arvonalentuminen

– 14 470

– 23 067

– 26 582

[...]

[...]

[...]

Nettovoitto ennen veroja

15 384

15 614

13 186

[...]

[...]

[...]

Verot ja pankkimaksut

– 2 414

– 2 897

– 2 692

[...]

[...]

[...]

Nettotulot

12 971

12 717

10 494

[...]

[...]

[...]

Oman pääoman tuotto (ROE)

16,7 %

13,4 %

10,5 %

[10–20] %

[5–15] %

[5–15] %

Nettokorkomarginaali

...

...

3,6 %

[...] %

[...] %

[...] %

Kustannus-tuottosuhde

...

...

44,8 %

[...] %

[...] %

[...] %

| (115) | Vuosina 2009–2011 satunnaisilla erillä oli merkittävä vaikutus tuloslaskelmaan, etenkin lainojen arvostusmuutosten osalta. Islannin viranomaiset ovat antaneet tietoa vanhalta pankilta saatujen lainojen ja vähennysten kokonaismäärästä. (61) Siirrettyjen lainojen kokonaisnimellisarvo oli 1 230 miljardia Islannin kruunua ja kirjanpitoarvo 459 miljardia Islannin kruunua. Kokonaisvähennys oli siten keskimäärin 771 miljardia Islannin kruunua. Jos ehdot ovat sen sallineet, lainat on arvostettu uudelleen, mikä on johtanut lainojen arvostusmuutoksiin, kuten taulukosta 4 käy ilmi. (62) Rakenneuudistusvaiheen jäljellä olevana aikana lainojen arvostusmuutoksilla ennustetaan kuitenkin olevan vain pieni merkitys. Pankin kannattavuus ei siten ole enää riippuvainen tästä satunnaisesta erästä. |
| --- | --- |

(115)

Vuosina 2009–2011 satunnaisilla erillä oli merkittävä vaikutus tuloslaskelmaan, etenkin lainojen arvostusmuutosten osalta. Islannin viranomaiset ovat antaneet tietoa vanhalta pankilta saatujen lainojen ja vähennysten kokonaismäärästä. (61) Siirrettyjen lainojen kokonaisnimellisarvo oli 1 230 miljardia Islannin kruunua ja kirjanpitoarvo 459 miljardia Islannin kruunua. Kokonaisvähennys oli siten keskimäärin 771 miljardia Islannin kruunua. Jos ehdot ovat sen sallineet, lainat on arvostettu uudelleen, mikä on johtanut lainojen arvostusmuutoksiin, kuten taulukosta 4 käy ilmi. (62) Rakenneuudistusvaiheen jäljellä olevana aikana lainojen arvostusmuutoksilla ennustetaan kuitenkin olevan vain pieni merkitys. Pankin kannattavuus ei siten ole enää riippuvainen tästä satunnaisesta erästä.

| (116) | FME asetti Arion Bankin toimintaluvan myöntämisen ehdoksi pääomavaatimuksena, että ensisijaisen oman pääoman (tier 1 -pääoman) on oltava 12 prosenttia ja vakavaraisuussuhteen (CAD ratio) 16 prosenttia. Pankin pääomapolitiikkana on säilyttää vahva pääomaperusta, jotta tuetaan liiketoiminnan kehittymistä ja täytetään lakisääteiset pääomavaatimukset myös stressitilanteissa. Pankin pitkän aikavälin pääomasuunnitelmassa vähimmäisvaatimuksena on tällä hetkellä, että tier 1 -suhde on [...] prosenttia ja kokonaisvakavaraisuussuhde [...] prosenttia. Pankin pääomatilannetta on lujitettu asteittain vuosina 2009–2011, ja se on ylittänyt sekä FME:n pääomavaatimukset että pankin sisäiset tavoitteet. Vuoden 2011 lopussa pankin vakavaraisuussuhde oli 20,5 prosenttia ja tier 1 -suhde 15,7 prosenttia.

  Taulukko 5


  Pääomasuhteet vuosien 2009–2011 lopussa ja ennuste vuosiksi 2012–2014


  (Tiedot koskevat emoyritystä. Tytäryritysten vaikutukset otetaan huomioon muissa tuloissa. Määrät on ilmaistu miljoonina Islannin kruunuina) | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tier 1 -pääoma | 88 302 | 98 715 | 106 459 | [...] | [...] | [...] |
| Tier 2 -pääoma | 29 543 | 26 257 | 32 105 | [...] | [...] | [...] |
| Pääoma yhteensä | 117 845 | 124 972 | 138 564 | [...] | [...] | [...] |
| Riskipainotettu omaisuus | 685 702 | 678 563 | 675 998 | [...] | [...] | [...] |
| Tier 1 -suhde | 12,9 % | 14,5 % | 15,7 % | [15–20] % | [15–20] % | [15–20] % |
| Vakavaraisuussuhde | 17,2 % | 18,4 % | 20,5 % | [20–25] % | [20–25] % | [20–25] % |

(116)

FME asetti Arion Bankin toimintaluvan myöntämisen ehdoksi pääomavaatimuksena, että ensisijaisen oman pääoman (tier 1 -pääoman) on oltava 12 prosenttia ja vakavaraisuussuhteen (CAD ratio) 16 prosenttia. Pankin pääomapolitiikkana on säilyttää vahva pääomaperusta, jotta tuetaan liiketoiminnan kehittymistä ja täytetään lakisääteiset pääomavaatimukset myös stressitilanteissa. Pankin pitkän aikavälin pääomasuunnitelmassa vähimmäisvaatimuksena on tällä hetkellä, että tier 1 -suhde on [...] prosenttia ja kokonaisvakavaraisuussuhde [...] prosenttia. Pankin pääomatilannetta on lujitettu asteittain vuosina 2009–2011, ja se on ylittänyt sekä FME:n pääomavaatimukset että pankin sisäiset tavoitteet. Vuoden 2011 lopussa pankin vakavaraisuussuhde oli 20,5 prosenttia ja tier 1 -suhde 15,7 prosenttia.

Taulukko 5

Pääomasuhteet vuosien 2009–2011 lopussa ja ennuste vuosiksi 2012–2014

(Tiedot koskevat emoyritystä. Tytäryritysten vaikutukset otetaan huomioon muissa tuloissa. Määrät on ilmaistu miljoonina Islannin kruunuina)

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Tier 1 -pääoma

88 302

98 715

106 459

[...]

[...]

[...]

Tier 2 -pääoma

29 543

26 257

32 105

[...]

[...]

[...]

Pääoma yhteensä

117 845

124 972

138 564

[...]

[...]

[...]

Riskipainotettu omaisuus

685 702

678 563

675 998

[...]

[...]

[...]

Tier 1 -suhde

12,9 %

14,5 %

15,7 %

[15–20] %

[15–20] %

[15–20] %

Vakavaraisuussuhde

17,2 %

18,4 %

20,5 %

[20–25] %

[20–25] %

[20–25] %

| (117) | Vuoden 2012 huhtikuussa laaditun ICAAP-raportin mukaan pankki on arvioinut tarvitsevansa [...] miljardin Islannin kruunun riskipääoman riskiensä kattamiseksi. Pankin pääomapohja on [...] miljardia Islannin kruunua ja sen pääomapuskuri on siten [...] miljardia Islannin kruunua. Nykyisen riskipainotetun määrän perusteella pääomasuhteeksi saadaan [...] prosenttia. |
| --- | --- |

(117)

Vuoden 2012 huhtikuussa laaditun ICAAP-raportin mukaan pankki on arvioinut tarvitsevansa [...] miljardin Islannin kruunun riskipääoman riskiensä kattamiseksi. Pankin pääomapohja on [...] miljardia Islannin kruunua ja sen pääomapuskuri on siten [...] miljardia Islannin kruunua. Nykyisen riskipainotetun määrän perusteella pääomasuhteeksi saadaan [...] prosenttia.

| (118) | Arion Bank on päättänyt olla maksamatta osinkoja vuoteen 2013 asti. Tätä käytäntöä muutetaan vain yhteistyössä FME:n kanssa ja ainoastaan, jos Arion Bank ja FME vahvistavat yhdessä, että Islannin taloudessa on tapahtunut kestävä käänne. |
| --- | --- |

(118)

Arion Bank on päättänyt olla maksamatta osinkoja vuoteen 2013 asti. Tätä käytäntöä muutetaan vain yhteistyössä FME:n kanssa ja ainoastaan, jos Arion Bank ja FME vahvistavat yhdessä, että Islannin taloudessa on tapahtunut kestävä käänne.

iii)   Hyvän likviditeettitilanteen säilyttäminen ja rahoitusrakenteen parantaminen

| (119) | FME vaatii maksuvalmiuden osalta, että pankilla on oltava turvattu maksuvalmiusvaranto, joka on vähintään 20 prosenttia talletuksista, ja käteisvaranto, joka on 5 prosenttia käteistalletuksista. Lisäksi Islannin keskuspankki on asettanut luottolaitosten maksuvalmiudelle vaatimuksia (63), joiden mukaan luottolaitosten käteisvarat ja velat on luokiteltava tyypin ja erääntymispäivän mukaan ja painotettava riskin mukaan. Luottolaitosten käteisvarojen on ylitettävä velat yhden kuukauden aikana sekä yhden kuukauden ja enintään kolmen kuukauden jälkeen. Säännöt sisältävät myös stressitestin, jossa erilaisiin pääomaeriin sovelletaan vähennystä, mutta jossa oletetaan toisaalta, että kaikki velvoitteet on maksettava niiden erääntyessä, ja toisaalta, että toiset velvoitteet, kuten talletukset, on maksettava lyhyellä varoitusajalla tai heti. |
| --- | --- |

(119)

FME vaatii maksuvalmiuden osalta, että pankilla on oltava turvattu maksuvalmiusvaranto, joka on vähintään 20 prosenttia talletuksista, ja käteisvaranto, joka on 5 prosenttia käteistalletuksista. Lisäksi Islannin keskuspankki on asettanut luottolaitosten maksuvalmiudelle vaatimuksia (63), joiden mukaan luottolaitosten käteisvarat ja velat on luokiteltava tyypin ja erääntymispäivän mukaan ja painotettava riskin mukaan. Luottolaitosten käteisvarojen on ylitettävä velat yhden kuukauden aikana sekä yhden kuukauden ja enintään kolmen kuukauden jälkeen. Säännöt sisältävät myös stressitestin, jossa erilaisiin pääomaeriin sovelletaan vähennystä, mutta jossa oletetaan toisaalta, että kaikki velvoitteet on maksettava niiden erääntyessä, ja toisaalta, että toiset velvoitteet, kuten talletukset, on maksettava lyhyellä varoitusajalla tai heti.

| (120) | Pankin maksuvalmiussuhteet vuosina 2011–2012 on esitetty jäljempänä olevassa kaaviossa. On ilmeistä, että pankki on säilyttänyt vakaan maksuvalmiustilanteen, joka ylittää FME:n vaatimukset sekä käteisvarojen suhdetta (cash ratio) koskevan vaatimuksen että turvattua maksuvalmiutta koskevan laajemman vaatimuksen osalta. Pankin vuosia 2012–2014 koskevien suunnitelmien mukaan se aikoo säilyttää käteisvarojen suhteensa [...]–[...] prosentissa ja maksuvalmiussuhteensa [...]–[...] prosentissa. Pankki on noudattanut myös Islannin keskuspankin maksuvalmiussääntöjä, sillä sen maksuvalmiussuhteet (yli yhden kuukauden ja enintään kolmen kuukauden tunnusluvut) ovat olleet 1,5–2,1 vuosien 2009–2011 lopussa.

  Kaavio 1


  Arion Bankin maksuvalmiussuhteet vuosina 2011–2012

  [
  Kaavio Arion Bankin FME:n sääntöjen mukaisista maksuvalmiussuhteista


  Arvoja ei ole paljastettu liikesalaisuuden vuoksi] |
| --- | --- |

(120)

Pankin maksuvalmiussuhteet vuosina 2011–2012 on esitetty jäljempänä olevassa kaaviossa. On ilmeistä, että pankki on säilyttänyt vakaan maksuvalmiustilanteen, joka ylittää FME:n vaatimukset sekä käteisvarojen suhdetta (cash ratio) koskevan vaatimuksen että turvattua maksuvalmiutta koskevan laajemman vaatimuksen osalta. Pankin vuosia 2012–2014 koskevien suunnitelmien mukaan se aikoo säilyttää käteisvarojen suhteensa [...]–[...] prosentissa ja maksuvalmiussuhteensa [...]–[...] prosentissa. Pankki on noudattanut myös Islannin keskuspankin maksuvalmiussääntöjä, sillä sen maksuvalmiussuhteet (yli yhden kuukauden ja enintään kolmen kuukauden tunnusluvut) ovat olleet 1,5–2,1 vuosien 2009–2011 lopussa.

Kaavio 1

Arion Bankin maksuvalmiussuhteet vuosina 2011–2012

[
  Kaavio Arion Bankin FME:n sääntöjen mukaisista maksuvalmiussuhteista

Arvoja ei ole paljastettu liikesalaisuuden vuoksi]

| (121) | Basel III -sopimuksen maksuvalmiusvaatimusten soveltaminen ei ole vielä pakollista, mutta Arion Bank on alkanut noudattaa vapaaehtoisesti kyseisen sopimuksen sääntöjen mukaista maksuvalmiusvaatimusta (Liquidity Coverage Ratio, LCR) (64), ja vuoden 2011 lopussa sen LCR oli [...] prosenttia. |
| --- | --- |

(121)

Basel III -sopimuksen maksuvalmiusvaatimusten soveltaminen ei ole vielä pakollista, mutta Arion Bank on alkanut noudattaa vapaaehtoisesti kyseisen sopimuksen sääntöjen mukaista maksuvalmiusvaatimusta (Liquidity Coverage Ratio, LCR) (64), ja vuoden 2011 lopussa sen LCR oli [...] prosenttia.

| (122) | Arion Bankin rahoitus perustuu suurelta osin talletuksiin, mutta rahoituksen monipuolistamiseksi on ryhdytty toimiin myöntämällä katettuja joukkovelkakirjoja. FME myönsi Arion Bankille marraskuussa 2011 luvan laskea liikkeeseen lakisääteisiä katettuja joukkovelkakirjoja. Helmikuussa 2012 saatettiin loppuun miljardin euron suuruinen joukkovelkakirjoja koskeva ohjelma. Varoja käytetään Arion Bankin asuntolainojen rahoittamiseksi. Tässä yhteydessä muistutetaan siitä, että vuoden 2011 lopussa Arion Bank osti KMIIF-asuntolainarahaston ja otti vastuulleen katettujen joukkovelkakirjojen liikkeessä olevan määrän, joka oli 127 miljardia Islannin kruunua, ja jatkoi toimintaa katettujen joukkovelkakirjojen liikkeeseenlaskijana. Pankki katsoo, että katettujen joukkovelkakirjojen liikkeeseenlasku kotimaan markkinoilla täyttää pankin jälleenrahoitukseen ja uusien lainojen rahoittamiseen vuosina 2012–2016 liittyvät tarpeet. |
| --- | --- |

(122)

Arion Bankin rahoitus perustuu suurelta osin talletuksiin, mutta rahoituksen monipuolistamiseksi on ryhdytty toimiin myöntämällä katettuja joukkovelkakirjoja. FME myönsi Arion Bankille marraskuussa 2011 luvan laskea liikkeeseen lakisääteisiä katettuja joukkovelkakirjoja. Helmikuussa 2012 saatettiin loppuun miljardin euron suuruinen joukkovelkakirjoja koskeva ohjelma. Varoja käytetään Arion Bankin asuntolainojen rahoittamiseksi. Tässä yhteydessä muistutetaan siitä, että vuoden 2011 lopussa Arion Bank osti KMIIF-asuntolainarahaston ja otti vastuulleen katettujen joukkovelkakirjojen liikkeessä olevan määrän, joka oli 127 miljardia Islannin kruunua, ja jatkoi toimintaa katettujen joukkovelkakirjojen liikkeeseenlaskijana. Pankki katsoo, että katettujen joukkovelkakirjojen liikkeeseenlasku kotimaan markkinoilla täyttää pankin jälleenrahoitukseen ja uusien lainojen rahoittamiseen vuosina 2012–2016 liittyvät tarpeet.

iv)   Kotitalouksien ja yritysten lainasalkkujen uudelleenjärjestely

| (123) | Yksi tärkeimmistä tehtävistä Islannin rahoitusalalla oli kotitalouksien ja yritysten lainojen uudelleenjärjestely. Se on monimutkainen ja arkaluonteinen aihe, johon liittyy useita rahoituksellisia, taloudellisia ja eettisiä näkökohtia. |
| --- | --- |

(123)

Yksi tärkeimmistä tehtävistä Islannin rahoitusalalla oli kotitalouksien ja yritysten lainojen uudelleenjärjestely. Se on monimutkainen ja arkaluonteinen aihe, johon liittyy useita rahoituksellisia, taloudellisia ja eettisiä näkökohtia.

| (124) | Arion Bankin mukaan lainasalkkujen uudelleenjärjestely on ollut yksi tärkeä tehtävä, ja pankki katsoo, että se on toiminut etulinjassa yritysten ja kotitalouksien velkakysymysten ratkaisemiseksi ja saavuttanut tältä osin merkittävää edistystä. Pankkiin perustettiin yrityssaneerausyksikkö vuonna 2009, ja takavarikoitujen omaisuuserien hallinnoimiseksi perustettiin varainhallintayrityksiä. Pankki on ottanut käyttöön useita räätälöityjä ratkaisuja, joilla pyritään auttamaan kotitalouksia ja yksittäisiä lainanottajia velkojen maksamisessa. |
| --- | --- |

(124)

Arion Bankin mukaan lainasalkkujen uudelleenjärjestely on ollut yksi tärkeä tehtävä, ja pankki katsoo, että se on toiminut etulinjassa yritysten ja kotitalouksien velkakysymysten ratkaisemiseksi ja saavuttanut tältä osin merkittävää edistystä. Pankkiin perustettiin yrityssaneerausyksikkö vuonna 2009, ja takavarikoitujen omaisuuserien hallinnoimiseksi perustettiin varainhallintayrityksiä. Pankki on ottanut käyttöön useita räätälöityjä ratkaisuja, joilla pyritään auttamaan kotitalouksia ja yksittäisiä lainanottajia velkojen maksamisessa.

| (125) | Yritysasiakkaat, jotka eivät ole kyenneet täyttämään velvoitteitaan, on otettu pankin velkasaneerausmenettelyyn. Tavoitteena on muuttaa maksukyvyttömät yritykset maksukykyisiksi yrityksiksi, joiden tase on terveellä pohjalla ja jotka voivat tulevaisuudessa harjoittaa liiketoimintaa ja edistää talouden kehittymistä. Vuoden 2011 lopussa 986 yritystä oli liittynyt pankin yrityssaneerausohjelmiin, ja ohjelma saatettiin loppuun 871 tapauksessa. Pankki toteaa, että yritysvelkojen uudelleenjärjestely saatetaan valtaosin päätökseen vuoden 2012 loppuun mennessä. |
| --- | --- |

(125)

Yritysasiakkaat, jotka eivät ole kyenneet täyttämään velvoitteitaan, on otettu pankin velkasaneerausmenettelyyn. Tavoitteena on muuttaa maksukyvyttömät yritykset maksukykyisiksi yrityksiksi, joiden tase on terveellä pohjalla ja jotka voivat tulevaisuudessa harjoittaa liiketoimintaa ja edistää talouden kehittymistä. Vuoden 2011 lopussa 986 yritystä oli liittynyt pankin yrityssaneerausohjelmiin, ja ohjelma saatettiin loppuun 871 tapauksessa. Pankki toteaa, että yritysvelkojen uudelleenjärjestely saatetaan valtaosin päätökseen vuoden 2012 loppuun mennessä.

| (126) | Kotitalouslainojen uudelleenjärjestelyn yhteydessä yli 14 000 henkilöasiakasta on hyötynyt pankin velkaratkaisupaketeista, joihin sisältyy erityinen velkahuojennusohjelma. Vuoden 2010 lopussa pankki perusti henkilöasiakkaille myös erityisen velkaneuvontapalvelun. Pankin mielestä kyse on tärkeästä järjestelystä, kun pidetään mielessä ratkaistavana olevien vaikeiden velkasaneeraustapausten suuri määrä. Pankki pyrkii saamaan päätökseen kotitalouslainojen uudelleenjärjestelynsä vuonna 2012. |
| --- | --- |

(126)

Kotitalouslainojen uudelleenjärjestelyn yhteydessä yli 14 000 henkilöasiakasta on hyötynyt pankin velkaratkaisupaketeista, joihin sisältyy erityinen velkahuojennusohjelma. Vuoden 2010 lopussa pankki perusti henkilöasiakkaille myös erityisen velkaneuvontapalvelun. Pankin mielestä kyse on tärkeästä järjestelystä, kun pidetään mielessä ratkaistavana olevien vaikeiden velkasaneeraustapausten suuri määrä. Pankki pyrkii saamaan päätökseen kotitalouslainojen uudelleenjärjestelynsä vuonna 2012.

| (127) | Velkasaneerausohjelman tavoitteena on parantaa omaisuuserien laatua. Järjestämättömien lainojen osuus on pienentynyt 37 prosentista vuoden 2010 lopussa 13 prosenttiin vuoden 2011 lopussa. Vuoden 2011 lopussa 56 prosenttia lainasalkun lainoista luokiteltiin sovitusti hoidetuiksi lainoiksi, 18 prosenttia oli seurannassa, 13 prosenttia oli osittain järjestämättömiä ja 13 prosenttia oli järjestämättömiä. |
| --- | --- |

(127)

Velkasaneerausohjelman tavoitteena on parantaa omaisuuserien laatua. Järjestämättömien lainojen osuus on pienentynyt 37 prosentista vuoden 2010 lopussa 13 prosenttiin vuoden 2011 lopussa. Vuoden 2011 lopussa 56 prosenttia lainasalkun lainoista luokiteltiin sovitusti hoidetuiksi lainoiksi, 18 prosenttia oli seurannassa, 13 prosenttia oli osittain järjestämättömiä ja 13 prosenttia oli järjestämättömiä.

v)   Toimet valuuttaepätasapainon vähentämiseksi

| (128) | Lainasalkun valuuttalainat (FX) on jaettu FX/FX-lainoihin ja FX/ISK-lainoihin. FX/FX-lainat ovat lainoja, joissa asiakkaat saavat tulonsa valuuttana, ja FX/ISK-lainat ovat valuuttalainoja, joissa asiakkaat saavat tulonsa Islannin kruunuina. Pankin valuuttaepätasapaino johtuu lähinnä FX/ISK-lainoista. Vuosina 2010 ja 2011 pankki onnistui pienentämään valuuttaepätasapainoaan. Vuonna 2012 epätasapaino väheni edelleen, yksityishenkilöiden valuuttalainojen yksikkö muutettiin Islannin kruunuksi ja pankki ryhtyi toimiin rohkaistakseen vähäisiä valuuttatuloja saavia yrityksiä muuttamaan lainansa Islannin kruunun määräisiksi. Valuuttalainoihin liittyy edelleen oikeudellista epävarmuutta, mutta pankin tavoitteena on vähentää ulkomaanvaluutan ja Islannin kruunun välistä epätasapainoa, jotta epätasapaino on Islannin keskuspankin vaatimusten mukainen vuoden 2012 loppuun mennessä. |
| --- | --- |

(128)

Lainasalkun valuuttalainat (FX) on jaettu FX/FX-lainoihin ja FX/ISK-lainoihin. FX/FX-lainat ovat lainoja, joissa asiakkaat saavat tulonsa valuuttana, ja FX/ISK-lainat ovat valuuttalainoja, joissa asiakkaat saavat tulonsa Islannin kruunuina. Pankin valuuttaepätasapaino johtuu lähinnä FX/ISK-lainoista. Vuosina 2010 ja 2011 pankki onnistui pienentämään valuuttaepätasapainoaan. Vuonna 2012 epätasapaino väheni edelleen, yksityishenkilöiden valuuttalainojen yksikkö muutettiin Islannin kruunuksi ja pankki ryhtyi toimiin rohkaistakseen vähäisiä valuuttatuloja saavia yrityksiä muuttamaan lainansa Islannin kruunun määräisiksi. Valuuttalainoihin liittyy edelleen oikeudellista epävarmuutta, mutta pankin tavoitteena on vähentää ulkomaanvaluutan ja Islannin kruunun välistä epätasapainoa, jotta epätasapaino on Islannin keskuspankin vaatimusten mukainen vuoden 2012 loppuun mennessä.

vi)   Konttoriverkoston järkeistäminen ja kustannustehokkuuden parantaminen

| (129) | Arion Bankin mielestä Islannin markkinoilla on liikaa pankkeja vastaaviin talouksiin verrattuna. Pankkien on pakko vähentää kustannuksia pysyäkseen kilpailukykyisinä. Arion Bank on kiinnittänyt erityistä huomiota kustannustensa valvontaan, ja se toteaa toimineensa etulinjassa rahoitusalan välttämättömässä järkeistämisessä. |
| --- | --- |

(129)

Arion Bankin mielestä Islannin markkinoilla on liikaa pankkeja vastaaviin talouksiin verrattuna. Pankkien on pakko vähentää kustannuksia pysyäkseen kilpailukykyisinä. Arion Bank on kiinnittänyt erityistä huomiota kustannustensa valvontaan, ja se toteaa toimineensa etulinjassa rahoitusalan välttämättömässä järkeistämisessä.

| (130) | Arion Bank on tehostanut liiketoimintaansa vähentämällä työntekijöidensä määrää ja järkeistämällä konttoriverkostoa. Konttoriverkoston järkeistäminen saatettiin loppuun maaliskuussa 2011, kun kolme Reykjavíkin alueen konttoria yhdistettiin yhdeksi konttoriksi. Yhteensä 15 konttoria on suljettu, ja pankin mukaan jäljellä olevien 24 konttorin verkosto toimii kustannustehokkaasti siten, että samalla kiinnitetään erityistä huomiota asiakkaiden tarpeisiin. Edellä kuvailtujen muutosten yhteydessä pankki on vähentänyt työvoimaansa noin 10 prosenttia vuoden 2011 aikana. Kustannuksia on valvottu tiukasti, ja vuonna 2011 kustannus–tuottosuhde pieneni emoyhtiön tasolla jo 45 prosenttiin, ja sitä on tarkoitus parantaa edelleen [...] prosenttiin vuosina 2012–2014. |
| --- | --- |

(130)

Arion Bank on tehostanut liiketoimintaansa vähentämällä työntekijöidensä määrää ja järkeistämällä konttoriverkostoa. Konttoriverkoston järkeistäminen saatettiin loppuun maaliskuussa 2011, kun kolme Reykjavíkin alueen konttoria yhdistettiin yhdeksi konttoriksi. Yhteensä 15 konttoria on suljettu, ja pankin mukaan jäljellä olevien 24 konttorin verkosto toimii kustannustehokkaasti siten, että samalla kiinnitetään erityistä huomiota asiakkaiden tarpeisiin. Edellä kuvailtujen muutosten yhteydessä pankki on vähentänyt työvoimaansa noin 10 prosenttia vuoden 2011 aikana. Kustannuksia on valvottu tiukasti, ja vuonna 2011 kustannus–tuottosuhde pieneni emoyhtiön tasolla jo 45 prosenttiin, ja sitä on tarkoitus parantaa edelleen [...] prosenttiin vuosina 2012–2014.

3.5.2   Edellytykset varmistaa elinkelpoisuus perus- ja stressiskenaariossa

| (131) | Rakenneuudistussuunnitelmassa viitataan ICAAP-raporttiin, ja sen yhteydessä on toimitettu Arion Bankia koskeva stressiskenaario, jossa tarkastellaan pankin edellytyksiä saavuttaa elinkelpoisuus pitkällä aikavälillä eri skenaarioissa ja erilaisissa riskikeskittymissä. |
| --- | --- |

(131)

Rakenneuudistussuunnitelmassa viitataan ICAAP-raporttiin, ja sen yhteydessä on toimitettu Arion Bankia koskeva stressiskenaario, jossa tarkastellaan pankin edellytyksiä saavuttaa elinkelpoisuus pitkällä aikavälillä eri skenaarioissa ja erilaisissa riskikeskittymissä.

3.5.2.1   Perusskenaario

| (132) | Perusskenaario muodostuu edellä kuvaillusta rakenneuudistussuunnitelmasta ja sen perustana olevista olettamuksista. |
| --- | --- |

(132)

Perusskenaario muodostuu edellä kuvaillusta rakenneuudistussuunnitelmasta ja sen perustana olevista olettamuksista.

3.5.2.2   Stressiskenaario

| (133) | Rakenneuudistussuunnitelma sisältää stressiskenaarion, jossa perusskenaarioon sovelletaan ”pitkäkestoinen syvä lama” (Prolonged Deep Recession, PDR) -olettamuksia, jotka perustuvat FME:n suuntaviivoihin. Stressitestin tavoitteena on tutkia, miten pankin tulot, luottotappiot, pääomavaatimukset, käytettävissä olevat pääomat/pääomapuskurit ja maksuvalmiustilanne kehittyvät taloudellisissa stressitilanteissa. Erona on se, että vuoden 2009 PDR-skenaarion olettamuksia sovelletaan nyt vuoden 2012 olettamuksina jne. Olettamukset esitetään tiivistettynä jäljempänä taulukossa 6.

  Taulukko 6


  Pitkäkestoista syvää lamaa koskevan skenaarion keskeiset olettamukset (65)










  (%) |
| --- | --- |
| | 2012 | 2013 | 2014 |
| BKT:n kasvu | – 16,0 | – 3,9 | – 2,8 |
| Työttömyysaste | 10,6 | 16,6 | 16,9 |
| Inflaatio | 9,7 | 0,1 | 0,3 |
| REIBOR | 10,0 | 7,0 | 8,0 |

(133)

Rakenneuudistussuunnitelma sisältää stressiskenaarion, jossa perusskenaarioon sovelletaan ”pitkäkestoinen syvä lama” (Prolonged Deep Recession, PDR) -olettamuksia, jotka perustuvat FME:n suuntaviivoihin. Stressitestin tavoitteena on tutkia, miten pankin tulot, luottotappiot, pääomavaatimukset, käytettävissä olevat pääomat/pääomapuskurit ja maksuvalmiustilanne kehittyvät taloudellisissa stressitilanteissa. Erona on se, että vuoden 2009 PDR-skenaarion olettamuksia sovelletaan nyt vuoden 2012 olettamuksina jne. Olettamukset esitetään tiivistettynä jäljempänä taulukossa 6.

Taulukko 6

Pitkäkestoista syvää lamaa koskevan skenaarion keskeiset olettamukset (65)

(%)

2012

2013

2014

BKT:n kasvu

– 16,0

– 3,9

– 2,8

Työttömyysaste

10,6

16,6

16,9

Inflaatio

9,7

0,1

0,3

REIBOR

10,0

7,0

8,0

| (134) | Stressiskenaario perustuu siihen olettamukseen, että pankin taloudellisessa toimintaympäristössä tapahtuvat muutokset ovat epätodennäköisiä mutta mahdollisia. Pitkäkestoista syvää lamaa koskevan skenaarion vaikeat olosuhteet vaikuttavat varmasti kielteisesti pankin kannattavuuteen, sillä sen oman pääoman tuotto pienenee merkittävästi. (66) Se tekee kuitenkin pieniä voittoja, ja koska pankin lainasalkku ja riskipainotetut omaisuuserät pienenevät samalla, sen pääomatilanne ei heikkene (67). Myös pankin maksuvalmiustilanne täyttää jatkossa selvästi edellä mainitut vähimmäisvaatimukset. |
| --- | --- |

(134)

Stressiskenaario perustuu siihen olettamukseen, että pankin taloudellisessa toimintaympäristössä tapahtuvat muutokset ovat epätodennäköisiä mutta mahdollisia. Pitkäkestoista syvää lamaa koskevan skenaarion vaikeat olosuhteet vaikuttavat varmasti kielteisesti pankin kannattavuuteen, sillä sen oman pääoman tuotto pienenee merkittävästi. (66) Se tekee kuitenkin pieniä voittoja, ja koska pankin lainasalkku ja riskipainotetut omaisuuserät pienenevät samalla, sen pääomatilanne ei heikkene (67). Myös pankin maksuvalmiustilanne täyttää jatkossa selvästi edellä mainitut vähimmäisvaatimukset.

| (135) | ICAAP-raportti perustuu 31 päivän joulukuuta 2011 talouslukuihin. Sen keskeisin tulos on, että pankin arvion mukaan pankin riskien kattamiseksi tarvitaan [...] miljardin Islannin kruunun pääoma ensimmäisen ja toisen pilarin mukaisesti. 16 prosenttia riskipainotetuista omaisuuseristä (RWA) on [...] miljardia Islannin kruunua. Pankin pääomapohja on [...] miljardia Islannin kruunua, ja sen pääomapuskuri on siten [...] miljardia Islannin kruunua. Pääoman arvioinnissa otetaan huomioon stressitekijät, pankin lainasalkun vaikutus mukaan luettuna. ICAAP-raportin mukaan pankin riskinhallinnan painopiste on pankin kaikkien aineellisten riskien tunnistamisessa, arvioimisessa ja mittaamisessa, ja riskit luokitellaan neljään ryhmään: luottoriskit (keskittämisriski mukaan luettuna), markkinariskit, toimintariskit ja muut riskit (likviditeettiriski, liiketoimintariski ja poliittiset ja oikeudelliset riskit mukaan luettuina). Taulukossa 7 esitetään pääoman arvioinnissa huomioon otettavat riskitekijät.

  Taulukko 7


  Pääoman arviointia koskevat ICAAP:n tulokset, määrät ilmaistu miljardeina Islannin kruunuina | ICAAP
  31.12.2011 |
| --- | --- | --- |
| Pääomavaatimukset (pilari I) | (...) |
| Yhden riskikohteen keskittymä | (...) |
| Alakohtainen keskittymä | (...) |
| Muuhun rahoitustoimintaan liittyvä korkoriski | (...) |
| Valuuttakurssiriski, luokka C, D, E | (...) |
| Veroviranomaiset | (...) |
| Arvostusriski — osakkeet, joita ei ole noteerattu julkisesti | (...) |
| Arvostusriski — lainasalkku | (...) |
| Pilari II, pääoman arviointi | (...) |
| Kokonaispääoman riittävyyden arviointi (pilari I ja II) | (...) |
| 16 prosenttia riskipainotetuista omaisuuseristä | (...) |
| Kokonaispääomapohja | (...) |
| Pääomapuskuri | (...) |

(135)

ICAAP-raportti perustuu 31 päivän joulukuuta 2011 talouslukuihin. Sen keskeisin tulos on, että pankin arvion mukaan pankin riskien kattamiseksi tarvitaan [...] miljardin Islannin kruunun pääoma ensimmäisen ja toisen pilarin mukaisesti. 16 prosenttia riskipainotetuista omaisuuseristä (RWA) on [...] miljardia Islannin kruunua. Pankin pääomapohja on [...] miljardia Islannin kruunua, ja sen pääomapuskuri on siten [...] miljardia Islannin kruunua. Pääoman arvioinnissa otetaan huomioon stressitekijät, pankin lainasalkun vaikutus mukaan luettuna. ICAAP-raportin mukaan pankin riskinhallinnan painopiste on pankin kaikkien aineellisten riskien tunnistamisessa, arvioimisessa ja mittaamisessa, ja riskit luokitellaan neljään ryhmään: luottoriskit (keskittämisriski mukaan luettuna), markkinariskit, toimintariskit ja muut riskit (likviditeettiriski, liiketoimintariski ja poliittiset ja oikeudelliset riskit mukaan luettuina). Taulukossa 7 esitetään pääoman arvioinnissa huomioon otettavat riskitekijät.

Taulukko 7

Pääoman arviointia koskevat ICAAP:n tulokset, määrät ilmaistu miljardeina Islannin kruunuina

ICAAP

31.12.2011

Pääomavaatimukset (pilari I)

(...)

Yhden riskikohteen keskittymä

(...)

Alakohtainen keskittymä

(...)

Muuhun rahoitustoimintaan liittyvä korkoriski

(...)

Valuuttakurssiriski, luokka C, D, E

(...)

Veroviranomaiset

(...)

Arvostusriski — osakkeet, joita ei ole noteerattu julkisesti

(...)

Arvostusriski — lainasalkku

(...)

Pilari II, pääoman arviointi

(...)

Kokonaispääoman riittävyyden arviointi (pilari I ja II)

(...)

16 prosenttia riskipainotetuista omaisuuseristä

(...)

Kokonaispääomapohja

(...)

Pääomapuskuri

(...)

| (136) | ICAAP-raportissa todetaan, että vaikka asiakkaille myönnettyjen valuuttamääräisten lainojen ja Islannin valuuttana tehtyjen talletusten välisen suuren epätasapainon korjaamisessa on edistytty hyvin, jäljellä olevan epätasapainon poistamiseksi on jatkettava toimia vuonna 2012. Vuoden 2011 lopussa epätasapaino ylitti yhä lakisääteisen rajan ja Islannin keskuspankilta oli saatava erivapaus. Valuuttaepätasapainonsa vähentämiseksi pankki on päättänyt muuttaa järjestelmällisesti valuuttalainojen yksikön Islannin kruunuiksi, jos asiakkaalla on tuloja Islannin kruunuina, ja suojautua valuuttaepätasapainolta tekemällä sopimuksia Islannin keskuspankin kanssa ja valuutanvaihtosopimuksia islantilaisten asiakkaiden kanssa. |
| --- | --- |

(136)

ICAAP-raportissa todetaan, että vaikka asiakkaille myönnettyjen valuuttamääräisten lainojen ja Islannin valuuttana tehtyjen talletusten välisen suuren epätasapainon korjaamisessa on edistytty hyvin, jäljellä olevan epätasapainon poistamiseksi on jatkettava toimia vuonna 2012. Vuoden 2011 lopussa epätasapaino ylitti yhä lakisääteisen rajan ja Islannin keskuspankilta oli saatava erivapaus. Valuuttaepätasapainonsa vähentämiseksi pankki on päättänyt muuttaa järjestelmällisesti valuuttalainojen yksikön Islannin kruunuiksi, jos asiakkaalla on tuloja Islannin kruunuina, ja suojautua valuuttaepätasapainolta tekemällä sopimuksia Islannin keskuspankin kanssa ja valuutanvaihtosopimuksia islantilaisten asiakkaiden kanssa.

| (137) | Likviditeettiriski on yksi pankin tärkeimpiä riskitekijöitä. Tämä johtuu siitä, että lainojen erääntymispäivä on myöhemmin kuin talletusten erääntymispäivä. Pankin strategiana on seurata tiiviisti maksuvalmiustilannettaan ja pidentää vastattavaa-puolen erääntymisaikaa analysoimalla huolellisesti talletusten joustamattomuutta (68) ja monipuolistamalla rahoitustaan. Pankin sisäisten vaatimusten mukaan turvatun maksuvalmiussuhteen pitäisi olla vähintään [...] prosenttia talletuksista ja vähimmäiskassavarannon pitäisi olla [...] prosenttia tai hieman yli FME:n vaatimusten, jotka ovat 20 prosenttia turvatun maksuvalmiussuhteen osalta ja 5 prosenttia kassavarantosuhteen osalta. Kuten edellä esitetystä kaaviosta 1 käy ilmi, pankki on täyttänyt hyvin FME:n ja sisäiset viitearvot. Pankki on tehnyt maksuvalmiudelleen stressitestin analysoimalla talletuspohjaansa ja luokittelemalla talletukset seitsemään ryhmään niiden joustamattomuuden mukaan. Jos pääomaliikkeiden rajoitukset poistettaisiin välittömästi, pankin turvattu maksuvalmiussuhde [...]. Kassavarantosuhde [...]. Pankki on kuitenkin laatinut varautumissuunnitelmat mahdollisen finanssikriisin varalta, ja se ryhtyisi muun muassa seuraaviin toimiin: [...]. |
| --- | --- |

(137)

Likviditeettiriski on yksi pankin tärkeimpiä riskitekijöitä. Tämä johtuu siitä, että lainojen erääntymispäivä on myöhemmin kuin talletusten erääntymispäivä. Pankin strategiana on seurata tiiviisti maksuvalmiustilannettaan ja pidentää vastattavaa-puolen erääntymisaikaa analysoimalla huolellisesti talletusten joustamattomuutta (68) ja monipuolistamalla rahoitustaan. Pankin sisäisten vaatimusten mukaan turvatun maksuvalmiussuhteen pitäisi olla vähintään [...] prosenttia talletuksista ja vähimmäiskassavarannon pitäisi olla [...] prosenttia tai hieman yli FME:n vaatimusten, jotka ovat 20 prosenttia turvatun maksuvalmiussuhteen osalta ja 5 prosenttia kassavarantosuhteen osalta. Kuten edellä esitetystä kaaviosta 1 käy ilmi, pankki on täyttänyt hyvin FME:n ja sisäiset viitearvot. Pankki on tehnyt maksuvalmiudelleen stressitestin analysoimalla talletuspohjaansa ja luokittelemalla talletukset seitsemään ryhmään niiden joustamattomuuden mukaan. Jos pääomaliikkeiden rajoitukset poistettaisiin välittömästi, pankin turvattu maksuvalmiussuhde [...]. Kassavarantosuhde [...]. Pankki on kuitenkin laatinut varautumissuunnitelmat mahdollisen finanssikriisin varalta, ja se ryhtyisi muun muassa seuraaviin toimiin: [...].

3.5.3   Irtaantumisstrategia/takaisinmaksu valtiolle

| (138) | Kuten edellä on esitetty, tier 2 -pääomalainan laina-aika on 10 vuotta 30 päivästä joulukuuta 2009. Korvauksen osalta sopimukseen sisältyy step-up-lauseke, jota sovelletaan 5 vuoden jälkeen (eli 2014), jolloin vuosikorkoa nostetaan 400 peruspisteestä 500 peruspisteeseen yli euriborkoron. Islannin viranomaisten mukaan tämän step-up-lausekkeen pitäisi kannustaa pankkia maksamaan pääoma takaisin kyseisenä aikana. |
| --- | --- |

(138)

Kuten edellä on esitetty, tier 2 -pääomalainan laina-aika on 10 vuotta 30 päivästä joulukuuta 2009. Korvauksen osalta sopimukseen sisältyy step-up-lauseke, jota sovelletaan 5 vuoden jälkeen (eli 2014), jolloin vuosikorkoa nostetaan 400 peruspisteestä 500 peruspisteeseen yli euriborkoron. Islannin viranomaisten mukaan tämän step-up-lausekkeen pitäisi kannustaa pankkia maksamaan pääoma takaisin kyseisenä aikana.

| (139) | Valtiolla on edelleen 13 prosentin pääomaosuus Arion Bankista, ja valtion rahoituslaitoksista omistamia osuuksia hallinnoi Icelandic State Financial Investments (ISFI) (69). Valtion vuoden 2012 talousarvion mukaan valtiolle on annettu valtuudet myydä nykyiset säästöpankeista omistamansa osakkeet, mutta kolmea suurta liikepankkia koskevan valtion omistuksen myynnistä ei ole vielä tehty päätöstä. Toimivaltaiset ministerit ovat kuitenkin perustaneet työryhmän tutkiakseen keinoja liikepankeista irtautumiseksi. Hallitus on ilmoittanut, ettei se aio vähentää omistustaan Landsbankinnissa alle kahteen kolmasosaan pankin osakepääomasta, mutta sen osuudet Arion Bankista ja Íslandsbankista voidaan pian tarjota myyntiin tai myydä pankkien mukana kokonaisuudessaan, jos niiden enemmistöosakkaat päättävät myydä pankin ja edellyttäen, että tietyt ennakkoehdot täyttyvät. |
| --- | --- |

(139)

Valtiolla on edelleen 13 prosentin pääomaosuus Arion Bankista, ja valtion rahoituslaitoksista omistamia osuuksia hallinnoi Icelandic State Financial Investments (ISFI) (69). Valtion vuoden 2012 talousarvion mukaan valtiolle on annettu valtuudet myydä nykyiset säästöpankeista omistamansa osakkeet, mutta kolmea suurta liikepankkia koskevan valtion omistuksen myynnistä ei ole vielä tehty päätöstä. Toimivaltaiset ministerit ovat kuitenkin perustaneet työryhmän tutkiakseen keinoja liikepankeista irtautumiseksi. Hallitus on ilmoittanut, ettei se aio vähentää omistustaan Landsbankinnissa alle kahteen kolmasosaan pankin osakepääomasta, mutta sen osuudet Arion Bankista ja Íslandsbankista voidaan pian tarjota myyntiin tai myydä pankkien mukana kokonaisuudessaan, jos niiden enemmistöosakkaat päättävät myydä pankin ja edellyttäen, että tietyt ennakkoehdot täyttyvät.

| (140) | Erityinen likviditeettisopimus on käytössä vain 31 päivään joulukuuta 2014 asti, jolloin myös SPRON:n joukkovelkakirja erääntyy. |
| --- | --- |

(140)

Erityinen likviditeettisopimus on käytössä vain 31 päivään joulukuuta 2014 asti, jolloin myös SPRON:n joukkovelkakirja erääntyy.

4.   PERUSTEET VIRALLISEN TUTKIMUSMENETTELYN KÄYNNISTÄMISELLE

| (141) | Valvontaviranomainen päätteli alustavasti menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä, että Islannin valtion toimenpiteet Arion Bankin pääomittamiseksi ja likviditeettisopimus ovat ETA-sopimuksen 61 artiklassa tarkoitettua valtiontukea. Sen mukaan ei ole myöskään pois suljettua, että talletussuoja katsotaan valtiontueksi. Valvontaviranomainen esittää tässä päätöksessä lopullisen näkemyksensä näistä toimenpiteistä, joilla on merkitystä arvioinnin kannalta. |
| --- | --- |

(141)

Valvontaviranomainen päätteli alustavasti menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä, että Islannin valtion toimenpiteet Arion Bankin pääomittamiseksi ja likviditeettisopimus ovat ETA-sopimuksen 61 artiklassa tarkoitettua valtiontukea. Sen mukaan ei ole myöskään pois suljettua, että talletussuoja katsotaan valtiontueksi. Valvontaviranomainen esittää tässä päätöksessä lopullisen näkemyksensä näistä toimenpiteistä, joilla on merkitystä arvioinnin kannalta.

| (142) | Valvontaviranomainen katsoi menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä arvioitujen toimenpiteiden sääntöjenmukaisuuden osalta, että lopullinen näkemys voidaan esittää vain rakenneuudistussuunnitelman pohjalta, jota ei ollut toimitettu, kun valvontaviranomainen aloitti muodollisen tutkintamenettelyn 15 päivänä joulukuuta 2010. Valvontaviranomainen ilmaisi epäilevänsä tuen sääntöjenmukaisuutta etenkin, koska rakenneuudistussuunnitelmaa ei ollut toimitettu, kun Arion Bankin perustamisesta oli kulunut yli vuosi. |
| --- | --- |

(142)

Valvontaviranomainen katsoi menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä arvioitujen toimenpiteiden sääntöjenmukaisuuden osalta, että lopullinen näkemys voidaan esittää vain rakenneuudistussuunnitelman pohjalta, jota ei ollut toimitettu, kun valvontaviranomainen aloitti muodollisen tutkintamenettelyn 15 päivänä joulukuuta 2010. Valvontaviranomainen ilmaisi epäilevänsä tuen sääntöjenmukaisuutta etenkin, koska rakenneuudistussuunnitelmaa ei ollut toimitettu, kun Arion Bankin perustamisesta oli kulunut yli vuosi.

4.1   Asianomaisten osapuolten huomautukset

| (143) | Valvontaviranomainen sai vanhan pankin velkojilta lausunnon, jossa ne korostivat, että niitä on pidettävä asianomaisina osapuolina, ja ilmoittivat, että ne esittävät mahdollisesti lisähuomautuksia myöhemmässä vaiheessa. |
| --- | --- |

(143)

Valvontaviranomainen sai vanhan pankin velkojilta lausunnon, jossa ne korostivat, että niitä on pidettävä asianomaisina osapuolina, ja ilmoittivat, että ne esittävät mahdollisesti lisähuomautuksia myöhemmässä vaiheessa.

4.2   Islannin viranomaisten huomautukset

| (144) | Islannin viranomaiset hyväksyvät sen, että uuden Kaupthing Bankin eli nykyisen Arion Bankin perustamiseksi toteutetut toimet katsotaan valtiontueksi. Islannin viranomaiset katsovat, että toimenpiteet soveltuvat kuitenkin ETA-sopimuksen toimintaan ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla, sillä ne ovat välttämättömiä, oikeasuhtaisia ja tarkoituksenmukaisia Islannin talouden vakavan häiriön korjaamiseksi. Islannin viranomaisten mielestä toteutetut toimenpiteet ovat kaikilta osin valvontaviranomaisen valtiontuen suuntaviivoissa vahvistamien periaatteiden mukaisia. He katsovat myös, että tuki on välttämätön ja että se on rajattu välttämättömään vähimmäismäärään. |
| --- | --- |

(144)

Islannin viranomaiset hyväksyvät sen, että uuden Kaupthing Bankin eli nykyisen Arion Bankin perustamiseksi toteutetut toimet katsotaan valtiontueksi. Islannin viranomaiset katsovat, että toimenpiteet soveltuvat kuitenkin ETA-sopimuksen toimintaan ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla, sillä ne ovat välttämättömiä, oikeasuhtaisia ja tarkoituksenmukaisia Islannin talouden vakavan häiriön korjaamiseksi. Islannin viranomaisten mielestä toteutetut toimenpiteet ovat kaikilta osin valvontaviranomaisen valtiontuen suuntaviivoissa vahvistamien periaatteiden mukaisia. He katsovat myös, että tuki on välttämätön ja että se on rajattu välttämättömään vähimmäismäärään.

| (145) | Lisäksi Islannin viranomaiset korostavat, että Kaupthing Bankin edelliset osakkeenomistajat ovat menettäneet kaikki osakkeensa, eivätkä ne ole saaneet valtiolta korvausta, että tuki on suunniteltu siten, että minimoidaan negatiiviset heijastusvaikutukset kilpailijoihin, ja että lainojen ehdot (tier 2 -pääoma) vastaavat markkinaehtoja. |
| --- | --- |

(145)

Lisäksi Islannin viranomaiset korostavat, että Kaupthing Bankin edelliset osakkeenomistajat ovat menettäneet kaikki osakkeensa, eivätkä ne ole saaneet valtiolta korvausta, että tuki on suunniteltu siten, että minimoidaan negatiiviset heijastusvaikutukset kilpailijoihin, ja että lainojen ehdot (tier 2 -pääoma) vastaavat markkinaehtoja.

| (146) | Islannin viranomaisten mukaan talletussuojaa ei voida pitää valtiontukena. |
| --- | --- |

(146)

Islannin viranomaisten mukaan talletussuojaa ei voida pitää valtiontukena.

4.3   Islannin viranomaisten sitoumukset

| (147) | Islannin viranomaiset ovat antaneet useita sitoumuksia, joista valtaosa liittyi nyt tarkasteltavana olevan tuen aiheuttamiin kilpailun vääristymiin. Sitoumukset on esitetty liitteessä. |
| --- | --- |

(147)

Islannin viranomaiset ovat antaneet useita sitoumuksia, joista valtaosa liittyi nyt tarkasteltavana olevan tuen aiheuttamiin kilpailun vääristymiin. Sitoumukset on esitetty liitteessä.

II   ARVIOINTI

1.   VALTIONTUEN OLEMASSAOLO

| (148) | ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa määrätään seuraavaa:
  ”Jollei tässä sopimuksessa toisin määrätä, EY:n jäsenvaltion tai EFTA-valtion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu tämän sopimuksen toimintaan, siltä osin kuin se vaikuttaa sopimuspuolten väliseen kauppaan.” |
| --- | --- |

(148)

ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa määrätään seuraavaa:

”Jollei tässä sopimuksessa toisin määrätä, EY:n jäsenvaltion tai EFTA-valtion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu tämän sopimuksen toimintaan, siltä osin kuin se vaikuttaa sopimuspuolten väliseen kauppaan.”

| (149) | Valvontaviranomainen arvioi jäljempänä mainittuja seikkoja (70):






  — | Islannin valtio myönsi uudelle pankille alkupääoman; |
| --- | --- | --- |

(149)

Valvontaviranomainen arvioi jäljempänä mainittuja seikkoja (70):

—

Islannin valtio myönsi uudelle pankille alkupääoman;

| — | uusi pankki pääomitettiin (väliaikaisesti) kokonaan valtion varoista; |
| --- | --- |

—

uusi pankki pääomitettiin (väliaikaisesti) kokonaan valtion varoista;

| — | uuden pankin osakepääoma oli 87 prosenttia, ja valtiolle jäänyt 13 prosentin loppuosuus siirrettiin Kaupthingin velkojille; ja |
| --- | --- |

—

uuden pankin osakepääoma oli 87 prosenttia, ja valtiolle jäänyt 13 prosentin loppuosuus siirrettiin Kaupthingin velkojille; ja

| — | valtio myönsi uudelle pankille tier 2 -pääomaa, joka perustuu etuoikeusasemaltaan huonommassa asemassa olevaan lainaan. |
| --- | --- |

—

valtio myönsi uudelle pankille tier 2 -pääomaa, joka perustuu etuoikeusasemaltaan huonommassa asemassa olevaan lainaan.

Edellä esitettyjä toimenpiteitä kutsutaan yhteisesti ”pääomasijoitustoimenpiteiksi”. Valvontaviranomainen arvioi lisäksi:

| — | erityistä likviditeettisopimusta, |
| --- | --- |

—

erityistä likviditeettisopimusta,

| — | SPRON:n valuutanvaihtosopimusta, |
| --- | --- |

—

SPRON:n valuutanvaihtosopimusta,

| — | Islannin valtion ilmoitusta, joka koski kotimaisten talletusten takaamista kokonaisuudessaan kaikissa Islannin pankeissa. |
| --- | --- |

—

Islannin valtion ilmoitusta, joka koski kotimaisten talletusten takaamista kokonaisuudessaan kaikissa Islannin pankeissa.

1.1   Valtion varojen olemassaolo

| (150) | Kuten valvontaviranomainen on jo todennut alustavasti menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä, on selvää, että pääomasijoitustoimenpiteet rahoitetaan Islannin valtionkassasta saatavilla varoilla. On ilmeistä, että myös Arion Bankin likviditeettisopimus rahoitetaan valtion varoista. SPRON:n valuutanvaihtosopimuksen osalta valtio hyväksyi sen riskin, että SPRON:n/Drómin varat ovat riittämättömiä kattamaan SPRON:n siirretyt velat (talletukset). Se sitoutui vastaamaan etenkin vajauksesta, ja sitoumukseen liittyy valtion varojen (mahdollinen) siirto. |
| --- | --- |

(150)

Kuten valvontaviranomainen on jo todennut alustavasti menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä, on selvää, että pääomasijoitustoimenpiteet rahoitetaan Islannin valtionkassasta saatavilla varoilla. On ilmeistä, että myös Arion Bankin likviditeettisopimus rahoitetaan valtion varoista. SPRON:n valuutanvaihtosopimuksen osalta valtio hyväksyi sen riskin, että SPRON:n/Drómin varat ovat riittämättömiä kattamaan SPRON:n siirretyt velat (talletukset). Se sitoutui vastaamaan etenkin vajauksesta, ja sitoumukseen liittyy valtion varojen (mahdollinen) siirto.

| (151) | Valvontaviranomainen korostaa heti alkuun talletussuojan osalta, että sen arviointi koskee ainoastaan edellä kuvailtua lisätalletussuojaa, joka perustuu etenkin Islannin valtion ilmoituksiin, joiden mukaan se takaa Islannissa sijaitsevien kotimaisten liike- ja säästöpankkien ja niiden sivukonttorien talletukset kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

(151)

Valvontaviranomainen korostaa heti alkuun talletussuojan osalta, että sen arviointi koskee ainoastaan edellä kuvailtua lisätalletussuojaa, joka perustuu etenkin Islannin valtion ilmoituksiin, joiden mukaan se takaa Islannissa sijaitsevien kotimaisten liike- ja säästöpankkien ja niiden sivukonttorien talletukset kokonaisuudessaan.

| (152) | Tällä arvioinnilla ei ole vaikutusta valvontaviranomaisen näkemykseen lain nro 98/1999 sekä Islannin valtion ja TIF:n finanssikriisin aikaisten toimien yhdenmukaisuudesta ETA-lainsäädännön ja etenkin direktiivin 94/19/EY kanssa. Valvontaviranomainen katsoo direktiivien 97/9/EY ja 94/19/EY täytäntöönpanon osalta, että siltä osin kuin tällaiset toimenpiteet katsotaan valtiontueksi, valtion varojen käyttö ETA-lainsäädännön velvoitteiden täyttämiseksi ei yleensä herättäisi huolta ETA-sopimuksen 61 artiklan nojalla. Tässä päätöksessä ei siten tarkastella kyseisiä toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(152)

Tällä arvioinnilla ei ole vaikutusta valvontaviranomaisen näkemykseen lain nro 98/1999 sekä Islannin valtion ja TIF:n finanssikriisin aikaisten toimien yhdenmukaisuudesta ETA-lainsäädännön ja etenkin direktiivin 94/19/EY kanssa. Valvontaviranomainen katsoo direktiivien 97/9/EY ja 94/19/EY täytäntöönpanon osalta, että siltä osin kuin tällaiset toimenpiteet katsotaan valtiontueksi, valtion varojen käyttö ETA-lainsäädännön velvoitteiden täyttämiseksi ei yleensä herättäisi huolta ETA-sopimuksen 61 artiklan nojalla. Tässä päätöksessä ei siten tarkastella kyseisiä toimenpiteitä.

| (153) | Valvontaviranomainen totesi menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä, että se aikoo tutkia tarkemmin, ovatko edellä kuvaillut Islannin valtion ilmoitukset riittävän täsmällisiä, vakaita, ehdottomia ja oikeudellisesti sitovia, jotta niihin sisältyy sitoumus valtion varojen käytöstä. (71) Näiden perusteiden täyttymistä arvioidessaan valvontaviranomainen panee merkille, että ilmoitukset sisälsivät julkisten varojen käyttöä koskevan peruuttamattoman sitoumuksen, mistä on osoituksena se, että Islannin valtio on tehnyt kaikkensa tallettajien suojelemiseksi. Sen lisäksi, että valtio on asettanut talletuksenhaltijat etusijalle maksukyvyttömissä pesissä (mihin ei liittyisi valtion varojen käyttöä), se on tehnyt selväksi myös, ettei se salli tallettajien kärsivän tappioita. Valtion kaikille kotimaan liike- ja säästöpankkien talletuksille antama yleinen suoja ei myöskään perustu ETA-säädösten mukaisiin talletussuojajärjestelmiin, sillä suojan määrää ei ole rajoitettu eivätkä toimesta hyötyvät pankit ole osallistuneet sen rahoitukseen. |
| --- | --- |

(153)

Valvontaviranomainen totesi menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä, että se aikoo tutkia tarkemmin, ovatko edellä kuvaillut Islannin valtion ilmoitukset riittävän täsmällisiä, vakaita, ehdottomia ja oikeudellisesti sitovia, jotta niihin sisältyy sitoumus valtion varojen käytöstä. (71) Näiden perusteiden täyttymistä arvioidessaan valvontaviranomainen panee merkille, että ilmoitukset sisälsivät julkisten varojen käyttöä koskevan peruuttamattoman sitoumuksen, mistä on osoituksena se, että Islannin valtio on tehnyt kaikkensa tallettajien suojelemiseksi. Sen lisäksi, että valtio on asettanut talletuksenhaltijat etusijalle maksukyvyttömissä pesissä (mihin ei liittyisi valtion varojen käyttöä), se on tehnyt selväksi myös, ettei se salli tallettajien kärsivän tappioita. Valtion kaikille kotimaan liike- ja säästöpankkien talletuksille antama yleinen suoja ei myöskään perustu ETA-säädösten mukaisiin talletussuojajärjestelmiin, sillä suojan määrää ei ole rajoitettu eivätkä toimesta hyötyvät pankit ole osallistuneet sen rahoitukseen.

| (154) | Islannin valtion julistus on näkynyt käytännössä rahoitusalaa koskevina valtion toimina, joita on toteutettu alalla vuoden 2008 lokakuusta lähtien ja joiden vaikuttimena on ollut tämän julistuksen kunnioittaminen. Tällaisia valtion toimia ovat olleet rahoituslaitosten talletusten turvaamiseksi toteutetut toimet, kuten kolmen liikepankin perustaminen, SPRON:n talletusten siirtäminen Arion Bankiin, Straumurin talletusten siirtäminen Íslandsbankiin, viiden säästöpankin Sparisjódabanki Íslandsiin tekemien talletusten siirtäminen Islannin keskuspankille, Byr Savings Bankin talletusten siirtäminen Byr hf:ään, Keflavík Savings Bankin talletusten siirtäminen SpKef-säästöpankkiin ja SpKef-säästöpankin talletuksia koskevan vastuun siirtäminen valtiolle Landsbankinniin tehdyn pakkosulautumisen vuoksi. |
| --- | --- |

(154)

Islannin valtion julistus on näkynyt käytännössä rahoitusalaa koskevina valtion toimina, joita on toteutettu alalla vuoden 2008 lokakuusta lähtien ja joiden vaikuttimena on ollut tämän julistuksen kunnioittaminen. Tällaisia valtion toimia ovat olleet rahoituslaitosten talletusten turvaamiseksi toteutetut toimet, kuten kolmen liikepankin perustaminen, SPRON:n talletusten siirtäminen Arion Bankiin, Straumurin talletusten siirtäminen Íslandsbankiin, viiden säästöpankin Sparisjódabanki Íslandsiin tekemien talletusten siirtäminen Islannin keskuspankille, Byr Savings Bankin talletusten siirtäminen Byr hf:ään, Keflavík Savings Bankin talletusten siirtäminen SpKef-säästöpankkiin ja SpKef-säästöpankin talletuksia koskevan vastuun siirtäminen valtiolle Landsbankinniin tehdyn pakkosulautumisen vuoksi.

| (155) | Islannin viranomaiset ovat väittäneet useissa valtiontukea koskevissa tapauksissa, joita valvontaviranomainen tutkii parhaillaan ja joista muutama on mainittu edellä, että kulloinkin valittu toimenpide oli Islannin valtion kannalta taloudellisesti vähiten rasittava vaihtoehto, jolla se pystyi täyttämään sitoumuksensa suojella sijoittajia täysimääräisesti. |
| --- | --- |

(155)

Islannin viranomaiset ovat väittäneet useissa valtiontukea koskevissa tapauksissa, joita valvontaviranomainen tutkii parhaillaan ja joista muutama on mainittu edellä, että kulloinkin valittu toimenpide oli Islannin valtion kannalta taloudellisesti vähiten rasittava vaihtoehto, jolla se pystyi täyttämään sitoumuksensa suojella sijoittajia täysimääräisesti.

| (156) | Edellä esitetyn perusteella valvontaviranomainen katsoo, että käyttöön otettu toimenpide on oikeudellisesti sitova, täsmällinen, ehdoton ja järkkymätön. Tämän perusteella valvontaviranomainen päättelee, että Islannin valtion ilmoitukset, joiden mukaan talletukset suojataan kokonaisuudessaan, sisältävät sitoumuksen ETA-sopimuksen 61 artiklassa tarkoitetusta valtiontuesta. |
| --- | --- |

(156)

Edellä esitetyn perusteella valvontaviranomainen katsoo, että käyttöön otettu toimenpide on oikeudellisesti sitova, täsmällinen, ehdoton ja järkkymätön. Tämän perusteella valvontaviranomainen päättelee, että Islannin valtion ilmoitukset, joiden mukaan talletukset suojataan kokonaisuudessaan, sisältävät sitoumuksen ETA-sopimuksen 61 artiklassa tarkoitetusta valtiontuesta.

1.2   Jonkin yrityksen tai tuotannonalan suosiminen

1.2.1   Etu

| (157) | Tukitoimenpiteillä on ensinnäkin annettava uudelle pankille etuja, joiden ansiosta se vapautuu kustannuksista, jotka tavallisesti maksetaan sen talousarviosta. Menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä esitetyn alustavan päätelmän mukaisesti valvontaviranomainen katsoo edelleen, että jokaisesta pääomasijoitustoimenpiteestä on etua uudelle pankille, sillä pääoma ei olisi ollut pankin käytettävissä ilman valtion toimia. |
| --- | --- |

(157)

Tukitoimenpiteillä on ensinnäkin annettava uudelle pankille etuja, joiden ansiosta se vapautuu kustannuksista, jotka tavallisesti maksetaan sen talousarviosta. Menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä esitetyn alustavan päätelmän mukaisesti valvontaviranomainen katsoo edelleen, että jokaisesta pääomasijoitustoimenpiteestä on etua uudelle pankille, sillä pääoma ei olisi ollut pankin käytettävissä ilman valtion toimia.

| (158) | Määritellessään, tuoko yritykseen tehtävä investointi, kuten pääomanlisäys, yritykselle etua, valvontaviranomainen soveltaa markkinataloussijoittajaperiaatetta ja arvioi, olisiko yksityinen sijoittaja, joka vastaa kooltaan julkista elintä ja joka toimii tavanomaisissa markkinaolosuhteissa, tehnyt tällaisen investoinnin. (72) Tarkasteltaessa pääomasijoitustoimenpiteitä, joista on etua vaikeuksissa oleville pankeille, sekä Euroopan komissio (lukuisissa tapauksissa ennen finanssikriisin puhkeamista) (73) että valvontaviranomainen (74) ovat katsoneet yleisesti finanssikriisin alusta lähtien, että valtion toteuttamat pankkien pääomasijoitustoimenpiteet ovat valtiontukea, kun otetaan huomioon rahoitusmarkkinoilla vuoden 2008 syksystä vallinnut levottomuus ja epävarmuus. Tämä yleinen näkemys koskee etenkin Islannin rahoitusmarkkinoita vuosina 2008 ja 2009, jolloin koko järjestelmä romahti. Valvontaviranomainen katsoo siten, että pääomasijoitustoimenpiteillä annettiin etua Arion Bankille riippumatta siitä, siirretäänkö uuden pankin pääomasta 87 prosenttia (valtaosin yksityissektorin) velkojille. Arion Bankin pääomittamiseen osallistuivat yksityissektorilta ainoastaan vanhan pankin velkojat, joiden tavoitteena oli yksinomaan minimoida omat tappiot. (75) |
| --- | --- |

(158)

Määritellessään, tuoko yritykseen tehtävä investointi, kuten pääomanlisäys, yritykselle etua, valvontaviranomainen soveltaa markkinataloussijoittajaperiaatetta ja arvioi, olisiko yksityinen sijoittaja, joka vastaa kooltaan julkista elintä ja joka toimii tavanomaisissa markkinaolosuhteissa, tehnyt tällaisen investoinnin. (72) Tarkasteltaessa pääomasijoitustoimenpiteitä, joista on etua vaikeuksissa oleville pankeille, sekä Euroopan komissio (lukuisissa tapauksissa ennen finanssikriisin puhkeamista) (73) että valvontaviranomainen (74) ovat katsoneet yleisesti finanssikriisin alusta lähtien, että valtion toteuttamat pankkien pääomasijoitustoimenpiteet ovat valtiontukea, kun otetaan huomioon rahoitusmarkkinoilla vuoden 2008 syksystä vallinnut levottomuus ja epävarmuus. Tämä yleinen näkemys koskee etenkin Islannin rahoitusmarkkinoita vuosina 2008 ja 2009, jolloin koko järjestelmä romahti. Valvontaviranomainen katsoo siten, että pääomasijoitustoimenpiteillä annettiin etua Arion Bankille riippumatta siitä, siirretäänkö uuden pankin pääomasta 87 prosenttia (valtaosin yksityissektorin) velkojille. Arion Bankin pääomittamiseen osallistuivat yksityissektorilta ainoastaan vanhan pankin velkojat, joiden tavoitteena oli yksinomaan minimoida omat tappiot. (75)

| (159) | Tämä näkemys koskee myös erityistä likviditeettisopimusta, joka neuvoteltiin osana valtion tukitoimenpidepakettia, jonka tavoitteena on jatkaa kaatuneen pankin toimintoja uudessa pankissa ja kannustaa kaatuneen pankin velkojia tekemään pääomasijoituksia uuteen pankkiin. On ilmeistä, että valtio ryhtyi toimiin, koska ei ollut varmaa, saisiko Arion Bank riittävästi likviditeettiä markkinoilta. Sen sijaan, että valtio olisi toiminut yksityisenä sijoittajana, se korvasi yksityismarkkinoiden osallistujat, jotka välttelivät lainanantoa rahoitusyrityksille. Valvontaviranomainen vahvistaa siksi menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä esitetyn alustavan päätelmän ja katsoo, että erityisellä likviditeettisopimuksella annettiin etua Arion Bankille. |
| --- | --- |

(159)

Tämä näkemys koskee myös erityistä likviditeettisopimusta, joka neuvoteltiin osana valtion tukitoimenpidepakettia, jonka tavoitteena on jatkaa kaatuneen pankin toimintoja uudessa pankissa ja kannustaa kaatuneen pankin velkojia tekemään pääomasijoituksia uuteen pankkiin. On ilmeistä, että valtio ryhtyi toimiin, koska ei ollut varmaa, saisiko Arion Bank riittävästi likviditeettiä markkinoilta. Sen sijaan, että valtio olisi toiminut yksityisenä sijoittajana, se korvasi yksityismarkkinoiden osallistujat, jotka välttelivät lainanantoa rahoitusyrityksille. Valvontaviranomainen vahvistaa siksi menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä esitetyn alustavan päätelmän ja katsoo, että erityisellä likviditeettisopimuksella annettiin etua Arion Bankille.

| (160) | Tarkasteltaessa talletusten siirtoa SPRON:ltä ja maksua Drómin liikkeeseen laskemalla joukkovelkakirjalla — SPRON:n valuutanvaihtosopimusta –valvontaviranomainen panee tyytyväisenä merkille, että liiketoimen tarkoituksena oli antaa Arion Bankille korvausta, joka vastaa vain siirrettyjen velkojen määrää. Valtio ottaa kuitenkin kaikilta osin vastuulleen sen riskin, että Drómin joukkovelkakirjan arvo on vähäisempi kuin siirrettyjen talletusten arvo, ja sitoutuu hyvittämään mahdolliset vajaukset. On siten ilmeistä, että sen lisäksi, että Arion Bank saa tuloja joukkovelkakirjojen koroista, sillä on edellytykset hankkia liikearvoa ja uusia markkinaosuuksia ilman riskiä. Valvontaviranomaisen näkemyksen mukaan tämä tuo sille etua. (76) |
| --- | --- |

(160)

Tarkasteltaessa talletusten siirtoa SPRON:ltä ja maksua Drómin liikkeeseen laskemalla joukkovelkakirjalla — SPRON:n valuutanvaihtosopimusta –valvontaviranomainen panee tyytyväisenä merkille, että liiketoimen tarkoituksena oli antaa Arion Bankille korvausta, joka vastaa vain siirrettyjen velkojen määrää. Valtio ottaa kuitenkin kaikilta osin vastuulleen sen riskin, että Drómin joukkovelkakirjan arvo on vähäisempi kuin siirrettyjen talletusten arvo, ja sitoutuu hyvittämään mahdolliset vajaukset. On siten ilmeistä, että sen lisäksi, että Arion Bank saa tuloja joukkovelkakirjojen koroista, sillä on edellytykset hankkia liikearvoa ja uusia markkinaosuuksia ilman riskiä. Valvontaviranomaisen näkemyksen mukaan tämä tuo sille etua. (76)

| (161) | Valvontaviranomaisen on arvioitava lopuksi myös sitä, onko lisätalletussuojasta etua Arion Bankille ja ylipäätään Islannin pankeille. Valvontaviranomainen huomauttaa tältä osin, että kun Islannin viranomaiset ilmoittivat ensimmäisen kerran suojaavansa talletukset, ei ollut täysin selvää, miten suoja toimisi käytännössä ja etenkään mikä vaikutus tällaisella toimella olisi pankkiin, joka ei pysty vastaamaan taloudellisista velvoitteistaan tallettajiinsa nähden. Nyt on käynyt ilmi, ettei tällaisen pankin annettaisi kaatua, vaan Islannin valtio varmistaisi — esimerkiksi siirtämällä talletukset toiseen pankkiin ja korvaamalla omaisuuserien vajaukset — että talletukset voidaan maksaa kokonaisuudessaan ja että tallettajilla olisi oikeus talletuksiinsa täysimääräisinä. |
| --- | --- |

(161)

Valvontaviranomaisen on arvioitava lopuksi myös sitä, onko lisätalletussuojasta etua Arion Bankille ja ylipäätään Islannin pankeille. Valvontaviranomainen huomauttaa tältä osin, että kun Islannin viranomaiset ilmoittivat ensimmäisen kerran suojaavansa talletukset, ei ollut täysin selvää, miten suoja toimisi käytännössä ja etenkään mikä vaikutus tällaisella toimella olisi pankkiin, joka ei pysty vastaamaan taloudellisista velvoitteistaan tallettajiinsa nähden. Nyt on käynyt ilmi, ettei tällaisen pankin annettaisi kaatua, vaan Islannin valtio varmistaisi — esimerkiksi siirtämällä talletukset toiseen pankkiin ja korvaamalla omaisuuserien vajaukset — että talletukset voidaan maksaa kokonaisuudessaan ja että tallettajilla olisi oikeus talletuksiinsa täysimääräisinä.

| (162) | Valvontaviranomainen katsoo, että on toissijaista, miten valtio toimisi todellisuudessa kotimaan talletusten rajoittamatonta suojaa koskevan sitoumuksen täyttämiseksi. Merkitystä on sillä, että se on sitoutunut ottamaan rajoittamattoman vastuun, jos jokin pankki ei pysty maksamaan talletuksia. |
| --- | --- |

(162)

Valvontaviranomainen katsoo, että on toissijaista, miten valtio toimisi todellisuudessa kotimaan talletusten rajoittamatonta suojaa koskevan sitoumuksen täyttämiseksi. Merkitystä on sillä, että se on sitoutunut ottamaan rajoittamattoman vastuun, jos jokin pankki ei pysty maksamaan talletuksia.

| (163) | Valvontaviranomainen katsoo, että tällainen rajoittamaton suoja on tuonut etua Arion Bankille. Ensinnäkin se antaa arvokasta kilpailuetua — rajoittamattoman valtion suojan ja siten tärkeän turvaverkon — vaihtoehtoisiin sijoitusvaihtoehtoihin ja sijoittajiin nähden. Tätä on havainnollistettu talousasiain ministerin hiljattain julkaisemassa raportissa, jossa todetaan, että ”Islannin rahoitusyritykset toimivat tällä hetkellä suojatussa ympäristössä, jossa pääomaliikkeitä rajoitetaan ja talletuksille annetaan yleinen suoja. Tällaisissa oloissa pankkitalletukset ovat käytännössä islantilaisten säästäjien ainoa turvallinen vaihtoehto.” (77) |
| --- | --- |

(163)

Valvontaviranomainen katsoo, että tällainen rajoittamaton suoja on tuonut etua Arion Bankille. Ensinnäkin se antaa arvokasta kilpailuetua — rajoittamattoman valtion suojan ja siten tärkeän turvaverkon — vaihtoehtoisiin sijoitusvaihtoehtoihin ja sijoittajiin nähden. Tätä on havainnollistettu talousasiain ministerin hiljattain julkaisemassa raportissa, jossa todetaan, että ”Islannin rahoitusyritykset toimivat tällä hetkellä suojatussa ympäristössä, jossa pääomaliikkeitä rajoitetaan ja talletuksille annetaan yleinen suoja. Tällaisissa oloissa pankkitalletukset ovat käytännössä islantilaisten säästäjien ainoa turvallinen vaihtoehto.” (77)

| (164) | Toiseksi vaikuttaa ilmeiseltä, että jos suojaa ei olisi annettu, Arion Bank olisi kärsinyt todennäköisemmin talletustensa ulosvirtauksesta edeltäjänsä tavoin. (78) Pankin olisi siten todennäköisesti pitänyt maksaa enemmän korkoa (riskin kompensoimiseksi), jotta se olisi voinut saada tai edes säilyttää saman määrän talletuksia, jollei Islannin valtio olisi ottanut vastatakseen rajoittamattomasta lisätalletussuojasta. Valvontaviranomainen katsoo siten, että talletussuojasta on pankille etua. |
| --- | --- |

(164)

Toiseksi vaikuttaa ilmeiseltä, että jos suojaa ei olisi annettu, Arion Bank olisi kärsinyt todennäköisemmin talletustensa ulosvirtauksesta edeltäjänsä tavoin. (78) Pankin olisi siten todennäköisesti pitänyt maksaa enemmän korkoa (riskin kompensoimiseksi), jotta se olisi voinut saada tai edes säilyttää saman määrän talletuksia, jollei Islannin valtio olisi ottanut vastatakseen rajoittamattomasta lisätalletussuojasta. Valvontaviranomainen katsoo siten, että talletussuojasta on pankille etua.

1.2.2   Valikoivuus

| (165) | Toiseksi tukitoimenpiteen on oltava valikoiva siinä mielessä, että se suosii ”jotakin yritystä tai tuotannonalaa”. Pääomasijoitustoimenpiteet, likviditeettisopimus ja SPRON:n valuutanvaihtosopimus ovat valikoivia, sillä niistä on etua vain Arion Bankille. |
| --- | --- |

(165)

Toiseksi tukitoimenpiteen on oltava valikoiva siinä mielessä, että se suosii ”jotakin yritystä tai tuotannonalaa”. Pääomasijoitustoimenpiteet, likviditeettisopimus ja SPRON:n valuutanvaihtosopimus ovat valikoivia, sillä niistä on etua vain Arion Bankille.

| (166) | Lisäksi koska valtiontuki voi olla valikoiva myös tilanteissa, joissa siitä on etua yhdelle tai useammalle talouden alalle mutta ei kaikille, valvontaviranomainen katsoo, että talletuksia koskeva valtionsuoja, josta on etua Islannin koko pankkialalle, on valikoiva. Tämä päätelmä perustuu myös edellä esitettyihin näkemyksiin, joiden mukaan pankkeja suositaan muihin sellaisiin yrityksiin nähden, jotka tarjoavat säästö- ja investointimahdollisuuksia. |
| --- | --- |

(166)

Lisäksi koska valtiontuki voi olla valikoiva myös tilanteissa, joissa siitä on etua yhdelle tai useammalle talouden alalle mutta ei kaikille, valvontaviranomainen katsoo, että talletuksia koskeva valtionsuoja, josta on etua Islannin koko pankkialalle, on valikoiva. Tämä päätelmä perustuu myös edellä esitettyihin näkemyksiin, joiden mukaan pankkeja suositaan muihin sellaisiin yrityksiin nähden, jotka tarjoavat säästö- ja investointimahdollisuuksia.

1.3   Kilpailun vääristyminen ja vaikutukset sopimuspuolten väliseen kauppaan

| (167) | Toimenpiteellä lujitetaan Arion Bankin asemaa sen Islannissa tai muissa ETA-valtioissa sijaitseviin kilpailijoihin (tai mahdollisiin kilpailijoihin) nähden. Kuten edellä on esitetty, Arion Bank toimii aktiivisesti rahoitusmarkkinoilla, jotka ovat avoimia kansainväliselle kilpailulle Euroopan talousalueella. Vaikka Islannin rahoitusmarkkinat ovat tällä hetkellä melko eristäytyneet etenkin pääomaliikkeiden rajoitusten vuoksi, rajat ylittävää kauppaa harjoitetaan edelleen ja sen harjoittaminen on mahdollista, ja kauppa todennäköisesti lisääntyy heti, kun pääomaliikkeiden rajoitukset puretaan. Siksi on katsottava, että kaikki nyt tarkasteltavana olevat toimenpiteet vääristävät kilpailua ja vaikuttavat ETA-sopimuksen sopimuspuolten väliseen kauppaan. (79) |
| --- | --- |

(167)

Toimenpiteellä lujitetaan Arion Bankin asemaa sen Islannissa tai muissa ETA-valtioissa sijaitseviin kilpailijoihin (tai mahdollisiin kilpailijoihin) nähden. Kuten edellä on esitetty, Arion Bank toimii aktiivisesti rahoitusmarkkinoilla, jotka ovat avoimia kansainväliselle kilpailulle Euroopan talousalueella. Vaikka Islannin rahoitusmarkkinat ovat tällä hetkellä melko eristäytyneet etenkin pääomaliikkeiden rajoitusten vuoksi, rajat ylittävää kauppaa harjoitetaan edelleen ja sen harjoittaminen on mahdollista, ja kauppa todennäköisesti lisääntyy heti, kun pääomaliikkeiden rajoitukset puretaan. Siksi on katsottava, että kaikki nyt tarkasteltavana olevat toimenpiteet vääristävät kilpailua ja vaikuttavat ETA-sopimuksen sopimuspuolten väliseen kauppaan. (79)

1.4   Päätelmät

| (168) | Valvontaviranomainen katsoo siten, että Islannin valtion toteuttamia toimenpiteitä uuden pankin pääomittamiseksi, likviditeettisopimusta, talletustakuuta ja SPRON:n valuutanvaihtosopimusta on pidettävä ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna valtiontukena. |
| --- | --- |

(168)

Valvontaviranomainen katsoo siten, että Islannin valtion toteuttamia toimenpiteitä uuden pankin pääomittamiseksi, likviditeettisopimusta, talletustakuuta ja SPRON:n valuutanvaihtosopimusta on pidettävä ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna valtiontukena.

2.   MENETTELYVAATIMUKSET

| (169) | Pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 3 kohdan mukaan ”EFTAn valvontaviranomaiselle on annettava tieto tuen myöntämistä koskevasta suunnitelmasta niin ajoissa, että se voi esittää huomautuksensa (...). Valtio, jota asia koskee, ei saa toteuttaa ehdottamiaan toimenpiteitä ennen kuin menettelyssä on annettu lopullinen päätös”. |
| --- | --- |

(169)

Pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 3 kohdan mukaan ”EFTAn valvontaviranomaiselle on annettava tieto tuen myöntämistä koskevasta suunnitelmasta niin ajoissa, että se voi esittää huomautuksensa (...). Valtio, jota asia koskee, ei saa toteuttaa ehdottamiaan toimenpiteitä ennen kuin menettelyssä on annettu lopullinen päätös”.

| (170) | Islannin viranomaiset eivät ilmoittaneet valvontaviranomaiselle menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen kattamista tukitoimenpiteistä ennen niiden täytäntöönpanoa. Valvontaviranomainen katsoo siten, että Islannin viranomaiset eivät ole noudattaneet pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 3 kohdan mukaisia sitoumuksiaan. Siksi tukitoimenpiteiden hyväksyminen oli laitonta. Siltä osin kuin kyse on Arion Bankin SPM-säästöpankkia koskevasta hankinnasta, johon valvontaviranomaisen mielestä ei liity valtiotukea, on kuitenkin huomautettava, että valvontaviranomaisen rakenneuudistustoimenpiteitä koskevien suuntaviivojen 41 kohdan mukaan, ja jotta vältetään käyttämästä valtiontukea kilpailun vastaiseen toimintaan, kilpaileva pankki voi tehdä hankintoja vain poikkeusoloissa ja jos niistä ilmoitetaan valvontaviranomaiselle. |
| --- | --- |

(170)

Islannin viranomaiset eivät ilmoittaneet valvontaviranomaiselle menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen kattamista tukitoimenpiteistä ennen niiden täytäntöönpanoa. Valvontaviranomainen katsoo siten, että Islannin viranomaiset eivät ole noudattaneet pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 3 kohdan mukaisia sitoumuksiaan. Siksi tukitoimenpiteiden hyväksyminen oli laitonta. Siltä osin kuin kyse on Arion Bankin SPM-säästöpankkia koskevasta hankinnasta, johon valvontaviranomaisen mielestä ei liity valtiotukea, on kuitenkin huomautettava, että valvontaviranomaisen rakenneuudistustoimenpiteitä koskevien suuntaviivojen 41 kohdan mukaan, ja jotta vältetään käyttämästä valtiontukea kilpailun vastaiseen toimintaan, kilpaileva pankki voi tehdä hankintoja vain poikkeusoloissa ja jos niistä ilmoitetaan valvontaviranomaiselle.

3.   TUEN SÄÄNTÖJENMUKAISUUS

| (171) | Valvontaviranomainen esittää alustavana huomautuksena, että vaikka Arion Bank on uusi oikeushenkilö, joka perustettiin vuonna 2008, se on — kotimaan toimintojen näkökulmasta — selvästi Kaupthing Bankin taloudellinen seuraaja siinä mielessä, että näiden kahden yrityksen välillä on taloudellinen jatkuvuus. Koska Arion Bankin vuoden 2008 syksystä lähtien toteuttamat taloudelliset toimet eivät olisi voineet jatkua ilman tukea, valvontaviranomainen pitää pankkia vaikeuksissa olevana yrityksenä. |
| --- | --- |

(171)

Valvontaviranomainen esittää alustavana huomautuksena, että vaikka Arion Bank on uusi oikeushenkilö, joka perustettiin vuonna 2008, se on — kotimaan toimintojen näkökulmasta — selvästi Kaupthing Bankin taloudellinen seuraaja siinä mielessä, että näiden kahden yrityksen välillä on taloudellinen jatkuvuus. Koska Arion Bankin vuoden 2008 syksystä lähtien toteuttamat taloudelliset toimet eivät olisi voineet jatkua ilman tukea, valvontaviranomainen pitää pankkia vaikeuksissa olevana yrityksenä.

| (172) | Lisäksi arvioitavana olevat toimenpiteet ovat samanaikaisesti pelastamis- ja rakenneuudistustoimenpiteitä. Kuten menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä todetaan, valvontaviranomainen olisi todennäköisesti hyväksynyt toimenpiteet väliaikaisesti sääntöjenmukaisiksi pelastamistoimenpiteiksi, jos niistä olisi ilmoitettu ennen niiden täytäntöönpanoa, ja sen jälkeen esittänyt niistä lopullisen näkemyksensä rakenneuudistussuunnitelman pohjalta. Koska ilmoitusta ei kuitenkaan toimitettu oikea-aikaisesti, valvontaviranomainen aloitti muodollisen tutkintamenettelyn ja pyysi toimittamaan rakenneuudistussuunnitelman. Kuten edellä on esitetty, näiden toimenpiteiden lopullinen sääntöjenmukaisuus määräytyy sen perusteella, täyttääkö rakenneuudistussuunnitelma valvontaviranomaisen vahvistamat, vaikeuksissa olevien yritysten valtiontukea koskevien suuntaviivojen vaatimukset. |
| --- | --- |

(172)

Lisäksi arvioitavana olevat toimenpiteet ovat samanaikaisesti pelastamis- ja rakenneuudistustoimenpiteitä. Kuten menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä todetaan, valvontaviranomainen olisi todennäköisesti hyväksynyt toimenpiteet väliaikaisesti sääntöjenmukaisiksi pelastamistoimenpiteiksi, jos niistä olisi ilmoitettu ennen niiden täytäntöönpanoa, ja sen jälkeen esittänyt niistä lopullisen näkemyksensä rakenneuudistussuunnitelman pohjalta. Koska ilmoitusta ei kuitenkaan toimitettu oikea-aikaisesti, valvontaviranomainen aloitti muodollisen tutkintamenettelyn ja pyysi toimittamaan rakenneuudistussuunnitelman. Kuten edellä on esitetty, näiden toimenpiteiden lopullinen sääntöjenmukaisuus määräytyy sen perusteella, täyttääkö rakenneuudistussuunnitelma valvontaviranomaisen vahvistamat, vaikeuksissa olevien yritysten valtiontukea koskevien suuntaviivojen vaatimukset.

3.1   Sääntöjenmukaisuuden arvioinnin oikeusperusta: ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohta ja valvontaviranomaisen rakenneuudistustoimenpiteitä koskevat suuntaviivat

| (173) | Vaikka vaikeuksissa oleville yrityksille annettavaa valtiontukea arvioidaan yleensä ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella, valvontaviranomainen voi sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla sallia valtiontuen ”EY:n jäsenvaltion tai EFTA-valtion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseksi”. Kuten todetaan pankkisuuntaviivojen (80) 8 kohdassa, valvontaviranomainen vahvistaa oikeuskäytännön ja komission päätöksentekokäytännön mukaisesti, että ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohta edellyttää, että EFTA-valtion taloudessa olevaa vakavaa häiriötä tulkitaan suppeasti. |
| --- | --- |

(173)

Vaikka vaikeuksissa oleville yrityksille annettavaa valtiontukea arvioidaan yleensä ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella, valvontaviranomainen voi sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla sallia valtiontuen ”EY:n jäsenvaltion tai EFTA-valtion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseksi”. Kuten todetaan pankkisuuntaviivojen (80) 8 kohdassa, valvontaviranomainen vahvistaa oikeuskäytännön ja komission päätöksentekokäytännön mukaisesti, että ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohta edellyttää, että EFTA-valtion taloudessa olevaa vakavaa häiriötä tulkitaan suppeasti.

| (174) | Kuten edellä on kuvailtu yksityiskohtaisesti, Islannin viranomaiset ovat todenneet, että Islannin rahoitusjärjestelmä ajautui lokakuussa 2008 systeemiseen kriisiin, joka johti sen suurten pankkien ja säästöpankkien kaatumiseen muutamien päivien aikana. Kaatuneiden rahoituslaitosten yhteenlaskettu markkinaosuus oli yli 90 prosenttia useimmilla Islannin rahoitusmarkkinasegmenteillä. Vaikeuksia lisäsi luottamuksen romahtaminen maan valuuttaan. Islannin reaalitalous on kärsinyt vakavasti finanssikriisistä. Kriisin alkamisesta on kulunut yli kolme vuotta, mutta Islannin rahoitusjärjestelmä on edelleen haavoittuva. Vaikka tilanne on helpottunut merkittävästi vuodesta 2008, on ilmeistä, että kun toimenpiteet toteutettiin, niillä oli tarkoitus korjata vakava häiriö Islannin taloudessa. |
| --- | --- |

(174)

Kuten edellä on kuvailtu yksityiskohtaisesti, Islannin viranomaiset ovat todenneet, että Islannin rahoitusjärjestelmä ajautui lokakuussa 2008 systeemiseen kriisiin, joka johti sen suurten pankkien ja säästöpankkien kaatumiseen muutamien päivien aikana. Kaatuneiden rahoituslaitosten yhteenlaskettu markkinaosuus oli yli 90 prosenttia useimmilla Islannin rahoitusmarkkinasegmenteillä. Vaikeuksia lisäsi luottamuksen romahtaminen maan valuuttaan. Islannin reaalitalous on kärsinyt vakavasti finanssikriisistä. Kriisin alkamisesta on kulunut yli kolme vuotta, mutta Islannin rahoitusjärjestelmä on edelleen haavoittuva. Vaikka tilanne on helpottunut merkittävästi vuodesta 2008, on ilmeistä, että kun toimenpiteet toteutettiin, niillä oli tarkoitus korjata vakava häiriö Islannin taloudessa.

| (175) | ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohtaa katsotaan siten sovellettavan tähän tapaukseen. |
| --- | --- |

(175)

ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohtaa katsotaan siten sovellettavan tähän tapaukseen.

Rakenneuudistustoimenpiteitä koskevien suuntaviivojen soveltaminen

| (176) | Valvontaviranomaisen valtiontuen suuntaviivoissa elinkelpoisuuden palauttamisesta ja rahoitusalalla tämänhetkisessä kriisissä toteutettujen rakenneuudistustoimenpiteiden arvioinnista valtiontukisääntöjen perusteella (81) (rakenneuudistustoimenpiteitä koskevat suuntaviivat) esitetään rahoituslaitosten rakenneuudistukseen tämänhetkisessä kriisissä sovellettavat valtiontukisäännöt. Rakenneuudistustoimenpiteitä koskevien suuntaviivojen mukaan tämänhetkisessä finanssikriisissä rahoituslaitoksen rakenneuudistuksen on täytettävä jäljempänä esitetyt vaatimukset, jotta se olisi ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukainen:






  i) | sen seurauksena pankin elinkelpoisuus palautetaan, |
| --- | --- | --- |

(176)

Valvontaviranomaisen valtiontuen suuntaviivoissa elinkelpoisuuden palauttamisesta ja rahoitusalalla tämänhetkisessä kriisissä toteutettujen rakenneuudistustoimenpiteiden arvioinnista valtiontukisääntöjen perusteella (81) (rakenneuudistustoimenpiteitä koskevat suuntaviivat) esitetään rahoituslaitosten rakenneuudistukseen tämänhetkisessä kriisissä sovellettavat valtiontukisäännöt. Rakenneuudistustoimenpiteitä koskevien suuntaviivojen mukaan tämänhetkisessä finanssikriisissä rahoituslaitoksen rakenneuudistuksen on täytettävä jäljempänä esitetyt vaatimukset, jotta se olisi ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukainen:

i)

sen seurauksena pankin elinkelpoisuus palautetaan,

| ii) | tuensaajan oma osallistuminen on riittävää (vastuunjako), |
| --- | --- |

ii)

tuensaajan oma osallistuminen on riittävää (vastuunjako),

| iii) | se sisältää riittävästi toimenpiteitä, joilla rajoitetaan kilpailun vääristymistä. |
| --- | --- |

iii)

se sisältää riittävästi toimenpiteitä, joilla rajoitetaan kilpailun vääristymistä.

| (177) | Valvontaviranomainen arvioi siten jäljempänä Arion Bankia koskevan rakenneuudistussuunnitelman pohjalta, täyttyvätkö nämä vaatimukset ja ovatko edellä kuvaillut tukitoimenpiteet vaatimustenmukaista rakenneuudistustukea. |
| --- | --- |

(177)

Valvontaviranomainen arvioi siten jäljempänä Arion Bankia koskevan rakenneuudistussuunnitelman pohjalta, täyttyvätkö nämä vaatimukset ja ovatko edellä kuvaillut tukitoimenpiteet vaatimustenmukaista rakenneuudistustukea.

3.2   Elinkelpoisuuden palauttaminen

| (178) | Tällaisen tuen ensisijaisena tavoitteena on rakenneuudistustuen saajan pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen, ja tuen sääntöjenmukaisuuden määrittämisessä yksi tärkeä näkökohta on sen arvioiminen, saavutetaanko tämä rakenneuudistustuella. |
| --- | --- |

(178)

Tällaisen tuen ensisijaisena tavoitteena on rakenneuudistustuen saajan pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen, ja tuen sääntöjenmukaisuuden määrittämisessä yksi tärkeä näkökohta on sen arvioiminen, saavutetaanko tämä rakenneuudistustuella.

| (179) | Kuten edellä esitetään, vuoden 2008 syksyllä alkanut Islannin talouden myllerrys, pääomaliikkeiden rajoitusten kaltaiset epätavalliset toimenpiteet, sääntely-ympäristön kehittyminen ja makrotaloudelliset näkymät, jotka viimeaikaisesta vakautumisesta huolimatta ovat edelleen jokseenkin epävarmat, etenkin kun otetaan huomioon euroalueen nykyiset ongelmat, tekevät elinkelpoisen pankkitoiminnan harjoittamisen ja sen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden varmistamisen haastavaksi. Valvontaviranomainen korostaa heti alkuun, että tämä näkökulma on pidettävä mielessä jäljempänä esitetyssä arvioinnissa. |
| --- | --- |

(179)

Kuten edellä esitetään, vuoden 2008 syksyllä alkanut Islannin talouden myllerrys, pääomaliikkeiden rajoitusten kaltaiset epätavalliset toimenpiteet, sääntely-ympäristön kehittyminen ja makrotaloudelliset näkymät, jotka viimeaikaisesta vakautumisesta huolimatta ovat edelleen jokseenkin epävarmat, etenkin kun otetaan huomioon euroalueen nykyiset ongelmat, tekevät elinkelpoisen pankkitoiminnan harjoittamisen ja sen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden varmistamisen haastavaksi. Valvontaviranomainen korostaa heti alkuun, että tämä näkökulma on pidettävä mielessä jäljempänä esitetyssä arvioinnissa.

| (180) | Rakenneuudistusta koskevien suuntaviivojen 2 jaksossa todetaan, että ETA-valtion on esitettävä kattava ja yksityiskohtainen rakenneuudistussuunnitelma, joka sisältää täydelliset tiedot liiketoimintamallista ja jolla palautetaan pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuus. Rakenneuudistusta koskevien suuntaviivojen 10 kohdassa vaaditaan, että rakenneuudistussuunnitelmassa on määritettävä pankin vaikeuksien syyt ja pankin omat heikkoudet sekä selostettava, miten ehdotetuilla rakenneuudistustoimenpiteillä ratkaistaan pankin ongelmat. |
| --- | --- |

(180)

Rakenneuudistusta koskevien suuntaviivojen 2 jaksossa todetaan, että ETA-valtion on esitettävä kattava ja yksityiskohtainen rakenneuudistussuunnitelma, joka sisältää täydelliset tiedot liiketoimintamallista ja jolla palautetaan pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuus. Rakenneuudistusta koskevien suuntaviivojen 10 kohdassa vaaditaan, että rakenneuudistussuunnitelmassa on määritettävä pankin vaikeuksien syyt ja pankin omat heikkoudet sekä selostettava, miten ehdotetuilla rakenneuudistustoimenpiteillä ratkaistaan pankin ongelmat.

| (181) | Edellä kuvaillut Arion Bankin vaikeudet on määritelty sekä rakenneuudistussuunnitelmassa että tutkintakomitean (SIC) raportissa, joka koskee pankin perustamiseen liittyviä olosuhteita ja sen edeltäjän ongelmia. Mainitussa raportissa yksilöidyt, edeltäjäpankkiin liittyvät tärkeimmät syyt olivat liiallinen ja kestämätön laajentuminen, pankin omistajien velkaantuminen, riskien keskittyminen, heikko oma pääoma ja pankkien koko verrattuna Islannin talouteen. Kaupthing Bankilla oli suuria yksittäisiä riskikeskittymiä, ja se otti suuren riskin lainatessaan omistajilleen. Lisäksi se luotti ensisijaisesti lyhyen aikavälin tukkurahoitukseen. |
| --- | --- |

(181)

Edellä kuvaillut Arion Bankin vaikeudet on määritelty sekä rakenneuudistussuunnitelmassa että tutkintakomitean (SIC) raportissa, joka koskee pankin perustamiseen liittyviä olosuhteita ja sen edeltäjän ongelmia. Mainitussa raportissa yksilöidyt, edeltäjäpankkiin liittyvät tärkeimmät syyt olivat liiallinen ja kestämätön laajentuminen, pankin omistajien velkaantuminen, riskien keskittyminen, heikko oma pääoma ja pankkien koko verrattuna Islannin talouteen. Kaupthing Bankilla oli suuria yksittäisiä riskikeskittymiä, ja se otti suuren riskin lainatessaan omistajilleen. Lisäksi se luotti ensisijaisesti lyhyen aikavälin tukkurahoitukseen.

Lakisääteiset elinkelpoisuuden palauttamistoimenpiteet

| (182) | Vaikka Arion Bankin rakenneuudistussuunnitelmassa tarkastellaan pankin useita edellä yksilöityjä heikkouksia, valvontaviranomainen katsoo, että Kaupthingin kaatuminen ja Islannin rahoitusalan romahtaminen johtui myös muutamasta muusta Islannille ominaisesta tekijästä, jotka liittyvät sen pieneen kokoon ja tutkintakomitean korostamiin puutteisiin sääntelyssä ja valvonnassa. Kuten minkään islantilaisen pankin myöskään Arion Bankin pitkän aikavälin elinkelpoisuus ei siten määräydy yksinomaan pankin tasolla toteutetuista toimenpiteistä vaan myös siitä, onko valvontaan ja sääntelyyn liittyvät puutteet korjattu. |
| --- | --- |

(182)

Vaikka Arion Bankin rakenneuudistussuunnitelmassa tarkastellaan pankin useita edellä yksilöityjä heikkouksia, valvontaviranomainen katsoo, että Kaupthingin kaatuminen ja Islannin rahoitusalan romahtaminen johtui myös muutamasta muusta Islannille ominaisesta tekijästä, jotka liittyvät sen pieneen kokoon ja tutkintakomitean korostamiin puutteisiin sääntelyssä ja valvonnassa. Kuten minkään islantilaisen pankin myöskään Arion Bankin pitkän aikavälin elinkelpoisuus ei siten määräydy yksinomaan pankin tasolla toteutetuista toimenpiteistä vaan myös siitä, onko valvontaan ja sääntelyyn liittyvät puutteet korjattu.

| (183) | Valvontaviranomainen on tältä osin tyytyväinen Islannin viranomaisten sääntely- ja valvontakehykseen tekemiin muutoksiin, jotka on esitetty liitteessä. |
| --- | --- |

(183)

Valvontaviranomainen on tältä osin tyytyväinen Islannin viranomaisten sääntely- ja valvontakehykseen tekemiin muutoksiin, jotka on esitetty liitteessä.

| (184) | Ensinnäkin FME:n valtaa ja toimivaltuuksia on lisätty, muun muassa antamalla sille uusia velvoitteita suurten yksittäisten vastuiden ja niihin liittyvien riskien alalla, ja valvontaviranomainen katsoo, että tällä puututaan yhteen rahoitusalan romahdukseen johtaneista tekijöistä. |
| --- | --- |

(184)

Ensinnäkin FME:n valtaa ja toimivaltuuksia on lisätty, muun muassa antamalla sille uusia velvoitteita suurten yksittäisten vastuiden ja niihin liittyvien riskien alalla, ja valvontaviranomainen katsoo, että tällä puututaan yhteen rahoitusalan romahdukseen johtaneista tekijöistä.

| (185) | Toiseksi vakavaraisuussuhdetta koskevilla väliaikaisilla tiukoilla vaatimuksilla ja muutamilla vakuuksien käyttöä koskevilla säännöillä, etenkin kiellolla, joka koskee lainan myöntämistä omiin osuuksiin perustuvaa vakuutta vastaan, pyritään varmistamaan, ettei Islannin pankkien heikko pääomatilanne enää toistu. Valvontaviranomainen katsoo, että näillä toimenpiteillä edistetään islantilaisten pankkien kestokykyä. |
| --- | --- |

(185)

Toiseksi vakavaraisuussuhdetta koskevilla väliaikaisilla tiukoilla vaatimuksilla ja muutamilla vakuuksien käyttöä koskevilla säännöillä, etenkin kiellolla, joka koskee lainan myöntämistä omiin osuuksiin perustuvaa vakuutta vastaan, pyritään varmistamaan, ettei Islannin pankkien heikko pääomatilanne enää toistu. Valvontaviranomainen katsoo, että näillä toimenpiteillä edistetään islantilaisten pankkien kestokykyä.

| (186) | Kolmanneksi on toteutettu useita toimenpiteitä, jotka liittyvät johtajien ja johtokunnan jäsenten kelpoisuuteen ja heidän palkkioihinsa. Lisäksi etuyhteydessä oleville osapuolille (kuten omistajille) annettaviin lainoihin sovellettavia sääntöjä on tiukennettu, ja FME voi nyt kieltää pankeilta tietyt toiminnot, jos se katsoo sen perustelluksi. Myös ulkoisia ja sisäisiä kirjanpitosääntöjä on muutettu, esimerkiksi aikaa, jonka ulkoinen kirjanpitäjä voi työskennellä samalle pankille, on lyhennetty. Valvontaviranomainen panee tyytyväisenä merkille, että näillä toimenpiteillä pyritään estämään tapahtumien toistuminen omistajien ja johdon tasolla ja että toimenpiteillä parannetaan riskien ulkoista seurantaa, ja näillä molemmilla vähennetään pankkien elinkelpoisuuteen kohdistuvia uhkia. |
| --- | --- |

(186)

Kolmanneksi on toteutettu useita toimenpiteitä, jotka liittyvät johtajien ja johtokunnan jäsenten kelpoisuuteen ja heidän palkkioihinsa. Lisäksi etuyhteydessä oleville osapuolille (kuten omistajille) annettaviin lainoihin sovellettavia sääntöjä on tiukennettu, ja FME voi nyt kieltää pankeilta tietyt toiminnot, jos se katsoo sen perustelluksi. Myös ulkoisia ja sisäisiä kirjanpitosääntöjä on muutettu, esimerkiksi aikaa, jonka ulkoinen kirjanpitäjä voi työskennellä samalle pankille, on lyhennetty. Valvontaviranomainen panee tyytyväisenä merkille, että näillä toimenpiteillä pyritään estämään tapahtumien toistuminen omistajien ja johdon tasolla ja että toimenpiteillä parannetaan riskien ulkoista seurantaa, ja näillä molemmilla vähennetään pankkien elinkelpoisuuteen kohdistuvia uhkia.

| (187) | Neljänneksi edellä mainittuun FME:lle annettuun mahdollisuuteen rajoittaa pankkien toimintoja on Islannin viranomaisten mukaan vaikuttanut islantilaisten liikepankkien mittava talletusten vastaanotto ennen kriisiä, sillä se on vähintäänkin nopeuttanut niiden kaatumista. Lisäksi valvontaviranomainen katsoo, että myös maksuvalmiutta ja valuuttatasapainoa koskevilla uusilla säännöillä (82) rajoitetaan pankkien mahdollisuutta houkutella kohtuuttoman suuria ulkomaisia talletuksia, jos ne tekevät pankin toiminnasta epävakaan ja haavoittuvan valuuttakurssiin ja likviditeettiin liittyville riskeille. Valvontaviranomainen on tyytyväinen siihen, että Islannin viranomaiset ovat ryhtyneet toimiin korjatakseen tämän sääntelyyn liittyvän puutteen. |
| --- | --- |

(187)

Neljänneksi edellä mainittuun FME:lle annettuun mahdollisuuteen rajoittaa pankkien toimintoja on Islannin viranomaisten mukaan vaikuttanut islantilaisten liikepankkien mittava talletusten vastaanotto ennen kriisiä, sillä se on vähintäänkin nopeuttanut niiden kaatumista. Lisäksi valvontaviranomainen katsoo, että myös maksuvalmiutta ja valuuttatasapainoa koskevilla uusilla säännöillä (82) rajoitetaan pankkien mahdollisuutta houkutella kohtuuttoman suuria ulkomaisia talletuksia, jos ne tekevät pankin toiminnasta epävakaan ja haavoittuvan valuuttakurssiin ja likviditeettiin liittyville riskeille. Valvontaviranomainen on tyytyväinen siihen, että Islannin viranomaiset ovat ryhtyneet toimiin korjatakseen tämän sääntelyyn liittyvän puutteen.

Arion Bankin rakenneuudistussuunnitelma

| (188) | Arion Bankin rakenneuudistussuunnitelmasta ja sen toteuttamista toimenpiteistä käy ilmi, että pankki on muuttanut pankkimalliaan perinteisemmäksi ja keskittynyt suhdepankkitoimintaan Islannin markkinoilla. Pankin rahoitus perustuu ensisijaisesti asiakkaiden talletuksiin ja omaan pääomaan sekä asteittain lisääntyvään lainanottoon lähinnä katetuilla joukkolainoilla. |
| --- | --- |

(188)

Arion Bankin rakenneuudistussuunnitelmasta ja sen toteuttamista toimenpiteistä käy ilmi, että pankki on muuttanut pankkimalliaan perinteisemmäksi ja keskittynyt suhdepankkitoimintaan Islannin markkinoilla. Pankin rahoitus perustuu ensisijaisesti asiakkaiden talletuksiin ja omaan pääomaan sekä asteittain lisääntyvään lainanottoon lähinnä katetuilla joukkolainoilla.

| (189) | Lisäksi, kuten edellä on esitetty, Arion Bank oli — Kaupthingiin verrattuna — perustamisestaan lähtien selvästi vähemmän velkaantunut, ja koska valtaosa tukkumarkkinoiden veloista säilyi Kaupthingin pesän omaisuutena, rakenneuudistussuunnitelman mukaan sen on turvauduttava kattamattomien velkojen jälleenrahoituksessa vain hyvin vähäisessä määrin kansainvälisiin markkinoihin. Samasta syystä pankin taseen velkojen vähentämistä koskeva kysymys ratkaistiin olennaisilta osin jo vuoden 2008 lokakuussa. Valvontaviranomainen yhtyy joka tapauksessa Arion Bankin ja Islannin viranomaisten arviointiin tarpeesta toteuttaa rakenneuudistussuunnitelmassa hahmotellut erilaiset toimenpiteet, jotka liittyvät pankin toimintojen supistamiseen uuden taloudellisen tilanteen mukaisiksi ja riskikeskittymien rajoittamiseen. Valtaosa puutteista (kuten suuret ja toisiinsa sidossuhteessa olevat riskikeskittymät, vakava valuuttaepätasapaino jne.), jotka tällaisilla toimenpiteillä on tarkoitus poistaa, on vanhan pankin perintöä. Arion Bankin tulevan elinkelpoisuuden varmistamiseksi on ensisijaisen tärkeää, että näitä puutteita tarkastellaan riittävästi rakenneuudistussuunnitelmassa. |
| --- | --- |

(189)

Lisäksi, kuten edellä on esitetty, Arion Bank oli — Kaupthingiin verrattuna — perustamisestaan lähtien selvästi vähemmän velkaantunut, ja koska valtaosa tukkumarkkinoiden veloista säilyi Kaupthingin pesän omaisuutena, rakenneuudistussuunnitelman mukaan sen on turvauduttava kattamattomien velkojen jälleenrahoituksessa vain hyvin vähäisessä määrin kansainvälisiin markkinoihin. Samasta syystä pankin taseen velkojen vähentämistä koskeva kysymys ratkaistiin olennaisilta osin jo vuoden 2008 lokakuussa. Valvontaviranomainen yhtyy joka tapauksessa Arion Bankin ja Islannin viranomaisten arviointiin tarpeesta toteuttaa rakenneuudistussuunnitelmassa hahmotellut erilaiset toimenpiteet, jotka liittyvät pankin toimintojen supistamiseen uuden taloudellisen tilanteen mukaisiksi ja riskikeskittymien rajoittamiseen. Valtaosa puutteista (kuten suuret ja toisiinsa sidossuhteessa olevat riskikeskittymät, vakava valuuttaepätasapaino jne.), jotka tällaisilla toimenpiteillä on tarkoitus poistaa, on vanhan pankin perintöä. Arion Bankin tulevan elinkelpoisuuden varmistamiseksi on ensisijaisen tärkeää, että näitä puutteita tarkastellaan riittävästi rakenneuudistussuunnitelmassa.

| (190) | Turvautuminen jälleenrahoituksen tukkumarkkinoihin on osoittautunut yhdeksi tärkeäksi syyksi Kaupthingin kaatumiselle. Arion Bankin rahoitus on perustunut toistaiseksi suurelta osin talletuksiin ja omaan pääomaan, mutta rakenneuudistussuunnitelmassa talletusten osuutta on vähennetty hieman 68 prosentista 61 prosenttiin kokonaisveloista muun muassa pankin talletuspohjaa koskevan analyysin perusteella. Arion Bank aikoo hyvittää tämän vähennyksen laskemalla kotimaan markkinoilla liikkeeseen katettuja joukkovelkakirjoja. Tässä yhteydessä muistutetaan siitä, että Arion Bankille on myönnetty lupa laskea liikkeeseen katettuja joukkovelkakirjoja ja että se on myöhemmin saattanut päätökseen 1 miljardin euron arvoisen katettuihin joukkovelkakirjoihin liittyvän ohjelman. Vuoden 2012 helmikuussa Arion Bank saattoi päätökseen ensimmäisen katettuja joukkovelkakirjoja koskevan antinsa ja laski liikkeeseen joukkovelkakirjoja 2,5 miljardin Islannin kruunun arvosta. Toukokuussa 2012 pankki saattoi päätökseen ensimmäisen indeksoimattomien kiinteäkorkoisten katettujen joukkovelkakirjojen annin, jonka arvo oli 1,2 miljardia Islannin kruunua. (83) Rakenneuudistusvaiheen jäljellä olevana aikana pankki aikoo laskea liikkeeseen erimuotoisia joukkovelkakirjoja, katetut joukkovelkakirjat ja etuoikeutetut vakuudettomat joukkovelkakirjat mukaan luettuina. |
| --- | --- |

(190)

Turvautuminen jälleenrahoituksen tukkumarkkinoihin on osoittautunut yhdeksi tärkeäksi syyksi Kaupthingin kaatumiselle. Arion Bankin rahoitus on perustunut toistaiseksi suurelta osin talletuksiin ja omaan pääomaan, mutta rakenneuudistussuunnitelmassa talletusten osuutta on vähennetty hieman 68 prosentista 61 prosenttiin kokonaisveloista muun muassa pankin talletuspohjaa koskevan analyysin perusteella. Arion Bank aikoo hyvittää tämän vähennyksen laskemalla kotimaan markkinoilla liikkeeseen katettuja joukkovelkakirjoja. Tässä yhteydessä muistutetaan siitä, että Arion Bankille on myönnetty lupa laskea liikkeeseen katettuja joukkovelkakirjoja ja että se on myöhemmin saattanut päätökseen 1 miljardin euron arvoisen katettuihin joukkovelkakirjoihin liittyvän ohjelman. Vuoden 2012 helmikuussa Arion Bank saattoi päätökseen ensimmäisen katettuja joukkovelkakirjoja koskevan antinsa ja laski liikkeeseen joukkovelkakirjoja 2,5 miljardin Islannin kruunun arvosta. Toukokuussa 2012 pankki saattoi päätökseen ensimmäisen indeksoimattomien kiinteäkorkoisten katettujen joukkovelkakirjojen annin, jonka arvo oli 1,2 miljardia Islannin kruunua. (83) Rakenneuudistusvaiheen jäljellä olevana aikana pankki aikoo laskea liikkeeseen erimuotoisia joukkovelkakirjoja, katetut joukkovelkakirjat ja etuoikeutetut vakuudettomat joukkovelkakirjat mukaan luettuina.

| (191) | Valvontaviranomainen katsoo, että Islannin viranomaisten toimittamien tietojen perusteella pankin rahoitustilanne vaikuttaa terveeltä ennen rakenneuudistusvaiheen loppua. Kun otetaan huomioon epävarmuudet, jotka liittyvät talletussuojaan ja pääomaliikkeiden rajoituksiin sekä (valtion) velkamarkkinoiden kehittymiseen tulevaisuudessa, se ei pysty päättelemään, toteutuuko Arion Bankin rahoitusstrategia suunnitellusti tulevaisuudessa. Koska rakenneuudistusvaiheen rahoitus on voimakkaasti riippuvainen talletuksista ja katetuista joukkovelkakirjoista ja koska tämäntyyppisten lainojen osuus taseessa on suuri, valvontaviranomainen katsoo, että pienet mukautukset, jotka on ehkä tehtävä myöhemmin rahoitusstrategiaan, eivät uhkaa pankin elinkelpoisuutta. |
| --- | --- |

(191)

Valvontaviranomainen katsoo, että Islannin viranomaisten toimittamien tietojen perusteella pankin rahoitustilanne vaikuttaa terveeltä ennen rakenneuudistusvaiheen loppua. Kun otetaan huomioon epävarmuudet, jotka liittyvät talletussuojaan ja pääomaliikkeiden rajoituksiin sekä (valtion) velkamarkkinoiden kehittymiseen tulevaisuudessa, se ei pysty päättelemään, toteutuuko Arion Bankin rahoitusstrategia suunnitellusti tulevaisuudessa. Koska rakenneuudistusvaiheen rahoitus on voimakkaasti riippuvainen talletuksista ja katetuista joukkovelkakirjoista ja koska tämäntyyppisten lainojen osuus taseessa on suuri, valvontaviranomainen katsoo, että pienet mukautukset, jotka on ehkä tehtävä myöhemmin rahoitusstrategiaan, eivät uhkaa pankin elinkelpoisuutta.

| (192) | Tarkasteltaessa taseen vastaavaa-puolta kansainväliset saamiset säilyvät Kaupthingin pesässä. Tämän seurauksena tase on pienentynyt 88 prosenttia. Kaupthingin liiketoimintamallin yksi suuri heikkous — riippuvuus riskialttiista kansainvälisistä saamisista ilman asianmukaista riskienarviointia — on siten korjattu. Valvontaviranomainen on tyytyväinen siihen, että rakenneuudistussuunnitelman mukaan pankki ei osallistu vastaavanlaisiin liiketoimiin tulevaisuudessa vaan keskittyy perinteiseen ydinliiketoimintaansa. |
| --- | --- |

(192)

Tarkasteltaessa taseen vastaavaa-puolta kansainväliset saamiset säilyvät Kaupthingin pesässä. Tämän seurauksena tase on pienentynyt 88 prosenttia. Kaupthingin liiketoimintamallin yksi suuri heikkous — riippuvuus riskialttiista kansainvälisistä saamisista ilman asianmukaista riskienarviointia — on siten korjattu. Valvontaviranomainen on tyytyväinen siihen, että rakenneuudistussuunnitelman mukaan pankki ei osallistu vastaavanlaisiin liiketoimiin tulevaisuudessa vaan keskittyy perinteiseen ydinliiketoimintaansa.

| (193) | Yksi pankin omaisuuserien salkkuun liittyvistä merkittävistä haasteista on edelleen Kaupthingiltä siirrettyjen lainojen uudelleenjärjestely. Valvontaviranomainen panee tältä osin tyytyväisenä merkille, että rakenneuudistusmenettely on ollut ja on edelleen pankin ensisijainen painopiste, mistä ovat osoituksena pankin tekemät lukuisat yleiset ja räätälöidyt ehdotukset ylivelkaantuneille asiakkailleen. Vaikka rakenneuudistusmenettelyn loppuunsaattamiseksi on tehtävä edelleen töitä, pankilta saadut tiedot vahvistavat, että se on edistynyt hyvin etenkin vuodesta 2011, mistä on osoituksena se, että pankin saneerausohjelmaan osallistuneista 986 yrityksestä 871 saattoi ohjelman loppuun vuoden 2011 lopussa, kun vuoden 2011 ensimmäisen vuosineljänneksen lopussa vain 416 yritystä oli saattanut ohjelman päätökseen. Myös kotitalouksien velan uudelleenjärjestelyssä on edistytty hyvin, ja pankki aikoo saada päätökseen yritys- ja henkilölainojen velkomishankkeensa vuoden 2012 loppuun mennessä. |
| --- | --- |

(193)

Yksi pankin omaisuuserien salkkuun liittyvistä merkittävistä haasteista on edelleen Kaupthingiltä siirrettyjen lainojen uudelleenjärjestely. Valvontaviranomainen panee tältä osin tyytyväisenä merkille, että rakenneuudistusmenettely on ollut ja on edelleen pankin ensisijainen painopiste, mistä ovat osoituksena pankin tekemät lukuisat yleiset ja räätälöidyt ehdotukset ylivelkaantuneille asiakkailleen. Vaikka rakenneuudistusmenettelyn loppuunsaattamiseksi on tehtävä edelleen töitä, pankilta saadut tiedot vahvistavat, että se on edistynyt hyvin etenkin vuodesta 2011, mistä on osoituksena se, että pankin saneerausohjelmaan osallistuneista 986 yrityksestä 871 saattoi ohjelman loppuun vuoden 2011 lopussa, kun vuoden 2011 ensimmäisen vuosineljänneksen lopussa vain 416 yritystä oli saattanut ohjelman päätökseen. Myös kotitalouksien velan uudelleenjärjestelyssä on edistytty hyvin, ja pankki aikoo saada päätökseen yritys- ja henkilölainojen velkomishankkeensa vuoden 2012 loppuun mennessä.

| (194) | Valvontaviranomainen katsoo, että edellä esitetyt seikat osoittavat Arion Bankin rakenneuudistusmenetelmät asianmukaisiksi. Arion Bankin toimittamien tietojen perusteella vaikuttaa lisäksi realistiselta, että pankki voi saavuttaa tavoitteensa ja saada päätökseen yritysten ja kotitalouksien lainasalkkujen uudelleenjärjestelyn vuoden 2012 loppuun mennessä. Valvontaviranomainen katsoo, että jollei Islannin tai muiden maiden makrotaloudellinen ympäristö kehity odottamattomaan suuntaan, viimeistään rakenneuudistusvaiheen lopussa Arion Bankilla on suhteellisen terve tase ja hyvin hoidetut lainasalkut. |
| --- | --- |

(194)

Valvontaviranomainen katsoo, että edellä esitetyt seikat osoittavat Arion Bankin rakenneuudistusmenetelmät asianmukaisiksi. Arion Bankin toimittamien tietojen perusteella vaikuttaa lisäksi realistiselta, että pankki voi saavuttaa tavoitteensa ja saada päätökseen yritysten ja kotitalouksien lainasalkkujen uudelleenjärjestelyn vuoden 2012 loppuun mennessä. Valvontaviranomainen katsoo, että jollei Islannin tai muiden maiden makrotaloudellinen ympäristö kehity odottamattomaan suuntaan, viimeistään rakenneuudistusvaiheen lopussa Arion Bankilla on suhteellisen terve tase ja hyvin hoidetut lainasalkut.

| (195) | Kuten edellä on todettu, Kaupthingin huono pääomittaminen oli yksi sen kaatumiseen johtaneista tekijöistä. Arion Bankin rakenneuudistussuunnitelman perusteella voidaan ennustaa, että pankki täyttää hyvin FME:n asettaman 16 prosentin vakavaraisuusastetta koskevan vähimmäisvaatimuksen koko rakenneuudistusvaiheen ajan. Tämä suhdeluku ylittää selvästi tulevan Basel III -säännöstön vaatimuksen, joka on 10,5 prosenttia. Myös Arion Bankin toimittamassa stressiskenaariossa vakavaraisuusaste pysyy selvästi tämän viitearvon yläpuolella, [yli 20] prosentissa. Kun tarkastellaan Arion Bankin rakenneuudistussuunnitelman yhteydessä toimittaman tämän vuoden ICAAP-raportin pääoma-arviointia, valvontaviranomaisen mielestä on järkevää ja ilahduttavaa, että pankki on ottanut huomioon eri riskitekijät ja sillä on [...] miljardin Islannin kruunun pääomapuskuri, joka antaa Arion Bankille hyvät valmiudet ratkaista odottamattomat vaikeudet edellä kuvaillussa toimintaympäristössä. |
| --- | --- |

(195)

Kuten edellä on todettu, Kaupthingin huono pääomittaminen oli yksi sen kaatumiseen johtaneista tekijöistä. Arion Bankin rakenneuudistussuunnitelman perusteella voidaan ennustaa, että pankki täyttää hyvin FME:n asettaman 16 prosentin vakavaraisuusastetta koskevan vähimmäisvaatimuksen koko rakenneuudistusvaiheen ajan. Tämä suhdeluku ylittää selvästi tulevan Basel III -säännöstön vaatimuksen, joka on 10,5 prosenttia. Myös Arion Bankin toimittamassa stressiskenaariossa vakavaraisuusaste pysyy selvästi tämän viitearvon yläpuolella, [yli 20] prosentissa. Kun tarkastellaan Arion Bankin rakenneuudistussuunnitelman yhteydessä toimittaman tämän vuoden ICAAP-raportin pääoma-arviointia, valvontaviranomaisen mielestä on järkevää ja ilahduttavaa, että pankki on ottanut huomioon eri riskitekijät ja sillä on [...] miljardin Islannin kruunun pääomapuskuri, joka antaa Arion Bankille hyvät valmiudet ratkaista odottamattomat vaikeudet edellä kuvaillussa toimintaympäristössä.

| (196) | Valvontaviranomainen toteaa pankin maksuvalmiustilanteesta, että rakenneuudistussuunnitelman mukaan nykyinen tilanne vaikuttaa riittävän vakaalta, eikä ole mitään viitteitä siitä, että tilanne voisi heiketä merkittävästi rakenneuudistusvaiheen aikana. Valvontaviranomainen katsoo lisäksi, että ICAAP-raportin yhteydessä tehty pankin maksuvalmiussuhdetta koskeva stressitesti viittaa siihen, että vaikka pankki on altis maksuvalmiusriskeille, jotka voivat toteutua, jos pääomaliikkeiden rajoitukset poistetaan äkillisesti, sen maksuvalmiustilannetta seurataan tiiviisti, riskien rajoittamiseksi on ryhdytty toimiin ja pankille on laadittu varautumissuunnitelmat odottamattomien ja haitallisten tapahtumien varalta. Tällä on suuri merkitys, koska vuonna 2010 valtion oli tehtävä pankin kanssa erityinen likviditeettisopimus, jotta se täyttäisi FME:n maksuvalmiusvaatimukset, ja koska tämä likviditeettisopimus päättyy vuoden 2014 lopussa. |
| --- | --- |

(196)

Valvontaviranomainen toteaa pankin maksuvalmiustilanteesta, että rakenneuudistussuunnitelman mukaan nykyinen tilanne vaikuttaa riittävän vakaalta, eikä ole mitään viitteitä siitä, että tilanne voisi heiketä merkittävästi rakenneuudistusvaiheen aikana. Valvontaviranomainen katsoo lisäksi, että ICAAP-raportin yhteydessä tehty pankin maksuvalmiussuhdetta koskeva stressitesti viittaa siihen, että vaikka pankki on altis maksuvalmiusriskeille, jotka voivat toteutua, jos pääomaliikkeiden rajoitukset poistetaan äkillisesti, sen maksuvalmiustilannetta seurataan tiiviisti, riskien rajoittamiseksi on ryhdytty toimiin ja pankille on laadittu varautumissuunnitelmat odottamattomien ja haitallisten tapahtumien varalta. Tällä on suuri merkitys, koska vuonna 2010 valtion oli tehtävä pankin kanssa erityinen likviditeettisopimus, jotta se täyttäisi FME:n maksuvalmiusvaatimukset, ja koska tämä likviditeettisopimus päättyy vuoden 2014 lopussa.

| (197) | Valvontaviranomainen on tyytyväinen myös edellä kuvailtuihin Arion Bankin organisaatiorakenteeseen ja riskienhallintaan tehtyihin muutoksiin, joilla korjataan Kaupthingin liiketoimintaan liittyviä heikkouksia ja edistetään pankin toimintojen objektiivisempaa ja ammattimaisempaa riskinarviointia. |
| --- | --- |

(197)

Valvontaviranomainen on tyytyväinen myös edellä kuvailtuihin Arion Bankin organisaatiorakenteeseen ja riskienhallintaan tehtyihin muutoksiin, joilla korjataan Kaupthingin liiketoimintaan liittyviä heikkouksia ja edistetään pankin toimintojen objektiivisempaa ja ammattimaisempaa riskinarviointia.

| (198) | Rakenneuudistustoimenpiteitä koskevissa suuntaviivoissa vahvistetaan kannattavuuden osalta, että rakenneuudistussuunnitelmassa olisi osoitettava, miten pankki aikoo palauttaa mahdollisimman nopeasti pitkän aikavälin elinkelpoisuutensa ilman valtiontukea. Pankin pitäisi etenkin pystyä keräämään omalle pääomalleen riittävää tuottoa ja samalla kattamaan tavanomaisen toimintansa kaikki kustannukset ja noudattamaan asiaa koskevia sääntelyvaatimuksia. Rakenneuudistustoimenpiteitä koskevien suuntaviivojen 13 kohdassa todetaan, että pitkän aikavälin elinkelpoisuus on saavutettu, kun pankki pystyy vastaamaan itse kaikista kustannuksistaan, myös poistoista ja rahoituskuluista, ja sen oman pääoman tuotto on pankin riskiprofiiliin nähden asianmukainen. |
| --- | --- |

(198)

Rakenneuudistustoimenpiteitä koskevissa suuntaviivoissa vahvistetaan kannattavuuden osalta, että rakenneuudistussuunnitelmassa olisi osoitettava, miten pankki aikoo palauttaa mahdollisimman nopeasti pitkän aikavälin elinkelpoisuutensa ilman valtiontukea. Pankin pitäisi etenkin pystyä keräämään omalle pääomalleen riittävää tuottoa ja samalla kattamaan tavanomaisen toimintansa kaikki kustannukset ja noudattamaan asiaa koskevia sääntelyvaatimuksia. Rakenneuudistustoimenpiteitä koskevien suuntaviivojen 13 kohdassa todetaan, että pitkän aikavälin elinkelpoisuus on saavutettu, kun pankki pystyy vastaamaan itse kaikista kustannuksistaan, myös poistoista ja rahoituskuluista, ja sen oman pääoman tuotto on pankin riskiprofiiliin nähden asianmukainen.

| (199) | Valvontaviranomainen muistuttaa tässä yhteydessä yhdestä jo edellä mainitusta seikasta, nimittäin siitä, että Arion Bankin taloudellinen ympäristö olisi haastava mille tahansa pankille. Siksi valvontaviranomainen on tyytyväinen rakenneuudistussuunnitelman ennusteen mukaiseen kannattavuuteen, joka korkeasta pääomasuhteesta huolimatta on valtaosin riittävä koko rakenneuudistusvaiheen aikana ja sen jälkeen. Oman pääoman tuotto, joka oli erityisen korkea vuosina 2009–2010, vaihtelee [yli 10] prosentin ja [alle 15] prosentin välillä. Tuloslaskelman satunnaisten erien ja etenkin Kaupthingiltä siirrettyjen lainasalkkujen merkittävien arvostusvoittojen ja korkeimman oikeuden hiljattain antamasta valuuttalainoja koskevasta tuomiosta johtuvien arvonalennusten, joilla on ollut suuri vaikutus pankin taloudellisiin tuloksiin kolmen viime vuoden ajan, odotetaan menettävän merkitystään. Rakenneuudistussuunnitelman mukaan tällaisilla satunnaisilla tapahtumilla odotetaan olevan vain pieni vaikutus vuosina 2012–2013, eikä niitä esiinny enää vuoden 2013 jälkeen. |
| --- | --- |

(199)

Valvontaviranomainen muistuttaa tässä yhteydessä yhdestä jo edellä mainitusta seikasta, nimittäin siitä, että Arion Bankin taloudellinen ympäristö olisi haastava mille tahansa pankille. Siksi valvontaviranomainen on tyytyväinen rakenneuudistussuunnitelman ennusteen mukaiseen kannattavuuteen, joka korkeasta pääomasuhteesta huolimatta on valtaosin riittävä koko rakenneuudistusvaiheen aikana ja sen jälkeen. Oman pääoman tuotto, joka oli erityisen korkea vuosina 2009–2010, vaihtelee [yli 10] prosentin ja [alle 15] prosentin välillä. Tuloslaskelman satunnaisten erien ja etenkin Kaupthingiltä siirrettyjen lainasalkkujen merkittävien arvostusvoittojen ja korkeimman oikeuden hiljattain antamasta valuuttalainoja koskevasta tuomiosta johtuvien arvonalennusten, joilla on ollut suuri vaikutus pankin taloudellisiin tuloksiin kolmen viime vuoden ajan, odotetaan menettävän merkitystään. Rakenneuudistussuunnitelman mukaan tällaisilla satunnaisilla tapahtumilla odotetaan olevan vain pieni vaikutus vuosina 2012–2013, eikä niitä esiinny enää vuoden 2013 jälkeen.

| (200) | Rakenneuudistussuunnitelmassa todetaan, että tulevaisuuden kannattavuuden parantamisessa suuri merkitys on kasvavilla maksu- ja palkkiotuloilla, joiden ennustetaan olevan [...] rakenneuudistusvaiheen aikana. Palkkiotuloja tuottava liiketoiminta, kuten pörssimarkkinoihin liittyvät toimet ja valuuttakauppa, pysähtyi käytännössä kokonaan romahduksen jälkeen ja pääomaliikkeiden rajoitusten seurauksena. Kun yrityssektorin rakenneuudistus lähenee loppuaan ja pääomaliikkeiden rajoitukset poistetaan, on realistista odottaa, että pörssitoiminta ja valuuttakauppa lisääntyvät merkittävästi. Valvontaviranomainen ei siten kyseenalaista näiden lukujen uskottavuutta. |
| --- | --- |

(200)

Rakenneuudistussuunnitelmassa todetaan, että tulevaisuuden kannattavuuden parantamisessa suuri merkitys on kasvavilla maksu- ja palkkiotuloilla, joiden ennustetaan olevan [...] rakenneuudistusvaiheen aikana. Palkkiotuloja tuottava liiketoiminta, kuten pörssimarkkinoihin liittyvät toimet ja valuuttakauppa, pysähtyi käytännössä kokonaan romahduksen jälkeen ja pääomaliikkeiden rajoitusten seurauksena. Kun yrityssektorin rakenneuudistus lähenee loppuaan ja pääomaliikkeiden rajoitukset poistetaan, on realistista odottaa, että pörssitoiminta ja valuuttakauppa lisääntyvät merkittävästi. Valvontaviranomainen ei siten kyseenalaista näiden lukujen uskottavuutta.

| (201) | Kuten edellä on kuvailtu, pankki on tehnyt useita aloitteita kustannustehokkuuden parantamiseksi muun muassa järkeistämällä konttoriverkostoaan ja sulkemalla yhteensä 15 konttoria. Pankin tekemien sitoumusten mukaan [...]. Henkilöstöä vähennettiin noin 10 prosenttia vuonna 2011. Valvontaviranomainen on tyytyväinen toimiin, sillä ne viittaavat siihen, että pankki on jo onnistunut hillitsemään kustannuksiaan ja säilyttämään kustannus–tuottosuhteensa 45 prosentissa vuonna 2011. Rakenneuudistussuunnitelman mukaan pankki aikoo varmistaa, että suhdeluku pienenee hieman [...] prosenttiin rakenneuudistusvaiheen jäljellä olevana aikana. |
| --- | --- |

(201)

Kuten edellä on kuvailtu, pankki on tehnyt useita aloitteita kustannustehokkuuden parantamiseksi muun muassa järkeistämällä konttoriverkostoaan ja sulkemalla yhteensä 15 konttoria. Pankin tekemien sitoumusten mukaan [...]. Henkilöstöä vähennettiin noin 10 prosenttia vuonna 2011. Valvontaviranomainen on tyytyväinen toimiin, sillä ne viittaavat siihen, että pankki on jo onnistunut hillitsemään kustannuksiaan ja säilyttämään kustannus–tuottosuhteensa 45 prosentissa vuonna 2011. Rakenneuudistussuunnitelman mukaan pankki aikoo varmistaa, että suhdeluku pienenee hieman [...] prosenttiin rakenneuudistusvaiheen jäljellä olevana aikana.

| (202) | On ilmeistä, että rakenneuudistussuunnitelma perustuu edellä esitettyjen näkökohtien lisäksi useisiin muihin olettamuksiin. Valvontaviranomainen on pyrkinyt tarkastelemaan olettamuksia, joilla on suurin merkitys ja vaikutus Arion Bankin tulevaisuuden elinkelpoisuudelle. Makrotaloudelliset olettamukset vaikuttavat olevan suurelta osin yhdenmukaisia Islannin tilastokeskuksen ja Islannin keskuspankin ennusteiden kanssa, vaikka pankin ennusteissa kasvu onkin hieman voimakkaampi ja inflaatio korkeampi. Rakenneuudistussuunnitelman perustana olevat olettamukset vaikuttavat yleisesti riittävän harkituilta, jotta niiden ja valvontaviranomaisen edellä esittämien näkökohtien perusteella voidaan päätellä, että pankin toteuttamat rakenneuudistustoimenpiteet ovat riittäviä pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden varmistamiseksi, jos tulevaisuudessa ei ilmene laajuudeltaan ja seurauksiltaan odottamattomia haitallisia vaikutuksia. |
| --- | --- |

(202)

On ilmeistä, että rakenneuudistussuunnitelma perustuu edellä esitettyjen näkökohtien lisäksi useisiin muihin olettamuksiin. Valvontaviranomainen on pyrkinyt tarkastelemaan olettamuksia, joilla on suurin merkitys ja vaikutus Arion Bankin tulevaisuuden elinkelpoisuudelle. Makrotaloudelliset olettamukset vaikuttavat olevan suurelta osin yhdenmukaisia Islannin tilastokeskuksen ja Islannin keskuspankin ennusteiden kanssa, vaikka pankin ennusteissa kasvu onkin hieman voimakkaampi ja inflaatio korkeampi. Rakenneuudistussuunnitelman perustana olevat olettamukset vaikuttavat yleisesti riittävän harkituilta, jotta niiden ja valvontaviranomaisen edellä esittämien näkökohtien perusteella voidaan päätellä, että pankin toteuttamat rakenneuudistustoimenpiteet ovat riittäviä pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden varmistamiseksi, jos tulevaisuudessa ei ilmene laajuudeltaan ja seurauksiltaan odottamattomia haitallisia vaikutuksia.

| (203) | Edellä esitettyjen näkökohtien perusteella valvontaviranomainen katsoo, että rakenneuudistussuunnitelma sisältää riittävästi rakenneosia, joilla edistetään pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuutta, jotta valvontaviranomainen voi katsoa, että rakenneuudistustoimenpiteitä koskevien suuntaviivojen 2 jaksossa esitettyjä sääntöjä on noudatettu. |
| --- | --- |

(203)

Edellä esitettyjen näkökohtien perusteella valvontaviranomainen katsoo, että rakenneuudistussuunnitelma sisältää riittävästi rakenneosia, joilla edistetään pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuutta, jotta valvontaviranomainen voi katsoa, että rakenneuudistustoimenpiteitä koskevien suuntaviivojen 2 jaksossa esitettyjä sääntöjä on noudatettu.

3.3   Tuensaajan oma osallistuminen/vastuunjako

| (204) | Rakenneuudistustoimenpiteitä koskevien suuntaviivojen 22 kohdassa todetaan seuraavaa: ”Jotta kilpailun vääristymistä voidaan rajoittaa ja estää moraalikato, tuki olisi rajoitettava välttämättömään ja tuensaajan olisi osallistuttava rakenneuudistuskustannuksiin asianmukaisella omalla osuudella. Pankin ja sen osakkeenomistajien olisi osallistuttava rakenneuudistuksen kustannuksiin omilla varoillaan niin pitkälti kuin mahdollista, jotta voidaan varmistaa, että pelastamistukea saaneet pankit kantavat riittävän vastuun aikaisemman toimintansa seurauksista, ja luoda asianmukaiset kannustimet näiden pankkien tulevaa toimintaa varten”. |
| --- | --- |

(204)

Rakenneuudistustoimenpiteitä koskevien suuntaviivojen 22 kohdassa todetaan seuraavaa: ”Jotta kilpailun vääristymistä voidaan rajoittaa ja estää moraalikato, tuki olisi rajoitettava välttämättömään ja tuensaajan olisi osallistuttava rakenneuudistuskustannuksiin asianmukaisella omalla osuudella. Pankin ja sen osakkeenomistajien olisi osallistuttava rakenneuudistuksen kustannuksiin omilla varoillaan niin pitkälti kuin mahdollista, jotta voidaan varmistaa, että pelastamistukea saaneet pankit kantavat riittävän vastuun aikaisemman toimintansa seurauksista, ja luoda asianmukaiset kannustimet näiden pankkien tulevaa toimintaa varten”.

| (205) | Valvontaviranomainen muistuttaa tältä osin yhdestä nyt tarkasteltavaan asiaan liittyvästä ratkaisevasta näkökohdasta. Kun Arion Bank perustettiin Kaupthingin kotimaan toimintojen pohjalta, osakkeenomistajien investoinnit Kaupthingiin mitätöitiin, ja niillä on siten edistetty enimmäismääräisesti Arion Bankin rakenneuudistusta. Kaupthingin velkojien oli kärsittävä huomattavia tappioita (84) tai niiden oli vähintäänkin hyväksyttävä se riski, että investoinnit ovat riippuvaisia Arion Bankin kannattavuudesta. Siksi vastuunjakoa koskeva peruste täyttyy optimaalisesti Kaupthingin omistajien ja velkojien osalta ja moraalikato on estetty. |
| --- | --- |

(205)

Valvontaviranomainen muistuttaa tältä osin yhdestä nyt tarkasteltavaan asiaan liittyvästä ratkaisevasta näkökohdasta. Kun Arion Bank perustettiin Kaupthingin kotimaan toimintojen pohjalta, osakkeenomistajien investoinnit Kaupthingiin mitätöitiin, ja niillä on siten edistetty enimmäismääräisesti Arion Bankin rakenneuudistusta. Kaupthingin velkojien oli kärsittävä huomattavia tappioita (84) tai niiden oli vähintäänkin hyväksyttävä se riski, että investoinnit ovat riippuvaisia Arion Bankin kannattavuudesta. Siksi vastuunjakoa koskeva peruste täyttyy optimaalisesti Kaupthingin omistajien ja velkojien osalta ja moraalikato on estetty.

| (206) | Edellä esitetyn lisäksi valvontaviranomaisen on arvioitava, oliko Arion Bankin saama valtiontuki rajoitettu välttämättömään vähimmäismäärään. |
| --- | --- |

(206)

Edellä esitetyn lisäksi valvontaviranomaisen on arvioitava, oliko Arion Bankin saama valtiontuki rajoitettu välttämättömään vähimmäismäärään.

| (207) | Pääomasijoitustoimenpiteistä todetaan, että ennen Kaupthingin velkojien kanssa tehtyä sopimusta Arion Bankin alustava pääomittaminen vähensi valtion omistusosuutta 13 prosenttiin, joka oli juuri riittävä FME:n pääomavaatimusten täyttämiseksi. Vuonna 2009, kun oli sovittu, että Arion Bank ostaa Kaupthingin, ja kun Arion Bankille oli myönnetty tier 2 -pääomaa, vakavaraisuussuhde ylsi noin 18 prosenttiin, joka ylitti FME:n asettaman vähimmäissuhteen kahdella prosenttiyksiköllä. Valvontaviranomainen huomauttaa tässä yhteydessä, että pääomasuhde oli riippuvainen etenkin Kaupthingilta Arion Bankille siirrettyjen varojen oikeasta arvostamisesta. Lisäksi on pidettävä mielessä, että tuolloin Islannin taloudelliset näkymät olivat epävarmat. Edellä esitetyn perusteella valvontaviranomainen katsoo, että Islannin valtion Arion Bankille myöntämän pääoman määrä oli rajoitettu välttämättömään vähimmäismäärään, sillä se muodostui vain lakisääteisestä vähimmäismäärästä ja kohtuullisesta puskurista. |
| --- | --- |

(207)

Pääomasijoitustoimenpiteistä todetaan, että ennen Kaupthingin velkojien kanssa tehtyä sopimusta Arion Bankin alustava pääomittaminen vähensi valtion omistusosuutta 13 prosenttiin, joka oli juuri riittävä FME:n pääomavaatimusten täyttämiseksi. Vuonna 2009, kun oli sovittu, että Arion Bank ostaa Kaupthingin, ja kun Arion Bankille oli myönnetty tier 2 -pääomaa, vakavaraisuussuhde ylsi noin 18 prosenttiin, joka ylitti FME:n asettaman vähimmäissuhteen kahdella prosenttiyksiköllä. Valvontaviranomainen huomauttaa tässä yhteydessä, että pääomasuhde oli riippuvainen etenkin Kaupthingilta Arion Bankille siirrettyjen varojen oikeasta arvostamisesta. Lisäksi on pidettävä mielessä, että tuolloin Islannin taloudelliset näkymät olivat epävarmat. Edellä esitetyn perusteella valvontaviranomainen katsoo, että Islannin valtion Arion Bankille myöntämän pääoman määrä oli rajoitettu välttämättömään vähimmäismäärään, sillä se muodostui vain lakisääteisestä vähimmäismäärästä ja kohtuullisesta puskurista.

| (208) | Tähän päätelmään ei ole vaikutusta sillä, että Arion Bankin vakavaraisuussuhde on kasvanut myöhemmin 19 prosentista vuonna 2010 21 prosenttiin vuonna 2011. Vakavaraisuussuhteen kasvu johtui etenkin Kaupthingilta Arion Bankille siirrettyjen varojen kirjanpitoarvon uudelleenarvostuksesta. Tätä ei olisi voitu ennustaa luotettavasti, ja se, että vakavaraisuussuhde kehittyi myöhemmin niin myönteisesti, ei ole valvontaviranomaisen mielestä riittävä peruste katsoa, että valtio myönsi alkuun liikaa pääomaa Arion Bankille. (85) |
| --- | --- |

(208)

Tähän päätelmään ei ole vaikutusta sillä, että Arion Bankin vakavaraisuussuhde on kasvanut myöhemmin 19 prosentista vuonna 2010 21 prosenttiin vuonna 2011. Vakavaraisuussuhteen kasvu johtui etenkin Kaupthingilta Arion Bankille siirrettyjen varojen kirjanpitoarvon uudelleenarvostuksesta. Tätä ei olisi voitu ennustaa luotettavasti, ja se, että vakavaraisuussuhde kehittyi myöhemmin niin myönteisesti, ei ole valvontaviranomaisen mielestä riittävä peruste katsoa, että valtio myönsi alkuun liikaa pääomaa Arion Bankille. (85)

| (209) | Rakenneuudistustoimenpiteitä koskevien suuntaviivojen 26 kohdassa todetaan, että rakenneuudistustukea saavien pankkien ”olisi pystyttävä maksamaan toimintansa tuotosta korvaus pääomalle, myös osinkojen ja etuoikeusasemaltaan huonomman velan kuponkikoron muodossa”. |
| --- | --- |

(209)

Rakenneuudistustoimenpiteitä koskevien suuntaviivojen 26 kohdassa todetaan, että rakenneuudistustukea saavien pankkien ”olisi pystyttävä maksamaan toimintansa tuotosta korvaus pääomalle, myös osinkojen ja etuoikeusasemaltaan huonomman velan kuponkikoron muodossa”.

| (210) | Tässä yhteydessä on syytä muistuttaa siitä, että kun Kaupskil hankki 87 prosenttia Arion Bankin osakkeista sopimusten mukaisesti, samalla sovittiin, että valtiolle maksettaisiin kohtuullinen osa pankin kyseisenä ajanjaksona saamista voittovaroista, kunnes uusi omistajuussopimus tulisi voimaan. Summaksi sovittiin 6,5 miljardia Islannin kruunua (86), joka merkitsee valtiolle lähes 9 prosentin vuotuista tuottoa pääomasta, joka maksettiin takaisin jo syksyllä 2009. On selvää, että tämä määrä on 2,3 miljardia Islannin kruunua vähemmän kuin valtion joukkovelkakirjasta samana ajanjaksona kertynyt korko ja merkittävästi alle Euroopan keskuspankin kyseisen ajanjakson viitekoron, joka oli 15,3 prosenttia, kuten esitetään valvontaviranomaisen suuntaviivoissa pääomapohjan vahvistamisesta (87). Tarkasteltaessa valtion Arion Bankista edelleen omistamaa 13 prosentin osuutta mahdollisuudet tyydyttävään tuottoon vaikuttavat kuitenkin lupaavilta, sillä Arion Bank on tehnyt hyvää tulosta perustamisestaan lähtien. |
| --- | --- |

(210)

Tässä yhteydessä on syytä muistuttaa siitä, että kun Kaupskil hankki 87 prosenttia Arion Bankin osakkeista sopimusten mukaisesti, samalla sovittiin, että valtiolle maksettaisiin kohtuullinen osa pankin kyseisenä ajanjaksona saamista voittovaroista, kunnes uusi omistajuussopimus tulisi voimaan. Summaksi sovittiin 6,5 miljardia Islannin kruunua (86), joka merkitsee valtiolle lähes 9 prosentin vuotuista tuottoa pääomasta, joka maksettiin takaisin jo syksyllä 2009. On selvää, että tämä määrä on 2,3 miljardia Islannin kruunua vähemmän kuin valtion joukkovelkakirjasta samana ajanjaksona kertynyt korko ja merkittävästi alle Euroopan keskuspankin kyseisen ajanjakson viitekoron, joka oli 15,3 prosenttia, kuten esitetään valvontaviranomaisen suuntaviivoissa pääomapohjan vahvistamisesta (87). Tarkasteltaessa valtion Arion Bankista edelleen omistamaa 13 prosentin osuutta mahdollisuudet tyydyttävään tuottoon vaikuttavat kuitenkin lupaavilta, sillä Arion Bank on tehnyt hyvää tulosta perustamisestaan lähtien.

| (211) | Lisäksi on korostettava, että tier 2 -pääomasta saatava tuotto poikkeaa pääomapohjan vahvistamista koskevista valvontaviranomaisen suuntaviivoista. Kuten Islannin viranomaiset ovat perustellusti esittäneet, pääomapohjan vahvistamista koskevissa suuntaviivoissa vaadittu tuotto muodostuu valtion 8 prosentin suuruisista rahoituskustannuksista, Kaupthingin kriisiä edeltäneestä luottoriskinvaihtosopimusten hintaerosta (CDS-spread) ja 2 prosentin lisämaksusta. Koska kriisiä edeltävät Kaupthingin luottoriskinvaihtosopimusten hintaerot olivat suuret, Arion Bankin maksama tuotto, euribor + 4 prosenttia, vaikuttaa olevan selvästi alle viitearvon. |
| --- | --- |

(211)

Lisäksi on korostettava, että tier 2 -pääomasta saatava tuotto poikkeaa pääomapohjan vahvistamista koskevista valvontaviranomaisen suuntaviivoista. Kuten Islannin viranomaiset ovat perustellusti esittäneet, pääomapohjan vahvistamista koskevissa suuntaviivoissa vaadittu tuotto muodostuu valtion 8 prosentin suuruisista rahoituskustannuksista, Kaupthingin kriisiä edeltäneestä luottoriskinvaihtosopimusten hintaerosta (CDS-spread) ja 2 prosentin lisämaksusta. Koska kriisiä edeltävät Kaupthingin luottoriskinvaihtosopimusten hintaerot olivat suuret, Arion Bankin maksama tuotto, euribor + 4 prosenttia, vaikuttaa olevan selvästi alle viitearvon.

| (212) | Rakenneuudistustoimenpiteitä koskevien suuntaviivojen 25 kohdan mukaan poikkeaminen asianmukaisesta ennalta sovitusta vastuunjaosta (kuten asianmukaisesta tuotosta) voi olla perusteltua muun muassa pitkälle menevän rakenneuudistuksen perusteella, johon kuuluu toimenpiteitä kilpailun vääristymien rajoittamiseksi. Kuten jäljempänä esitetään, valvontaviranomainen katsoo, että Arion Bankin rakenneuudistus menee riittävän pitkälle, jotta tämä ehto täyttyy. |
| --- | --- |

(212)

Rakenneuudistustoimenpiteitä koskevien suuntaviivojen 25 kohdan mukaan poikkeaminen asianmukaisesta ennalta sovitusta vastuunjaosta (kuten asianmukaisesta tuotosta) voi olla perusteltua muun muassa pitkälle menevän rakenneuudistuksen perusteella, johon kuuluu toimenpiteitä kilpailun vääristymien rajoittamiseksi. Kuten jäljempänä esitetään, valvontaviranomainen katsoo, että Arion Bankin rakenneuudistus menee riittävän pitkälle, jotta tämä ehto täyttyy.

| (213) | Vaikka edellä kuvailtu SPRON:n valuutanvaihtosopimus sisältää valtiontukea, valvontaviranomainen katsoo, että se on laadittu siten, että sillä pyritään, jollei estämään Arion Bankin saama suora taloudellinen etu, niin vähintäänkin rajoittamaan sitä. Sopimus on pohjimmiltaan Arion Bankille SPRON:n talletusvelkojen siirrosta neuvottelujen perusteella maksettava korvaus, ja on todennäköistä, että Arion Bank saa siirrettyjä velkoja vastaavat varat. Valvontaviranomaisen mielestä tällä tuella ei ole suurta merkitystä vastuunjaon arvioinnin kannalta. |
| --- | --- |

(213)

Vaikka edellä kuvailtu SPRON:n valuutanvaihtosopimus sisältää valtiontukea, valvontaviranomainen katsoo, että se on laadittu siten, että sillä pyritään, jollei estämään Arion Bankin saama suora taloudellinen etu, niin vähintäänkin rajoittamaan sitä. Sopimus on pohjimmiltaan Arion Bankille SPRON:n talletusvelkojen siirrosta neuvottelujen perusteella maksettava korvaus, ja on todennäköistä, että Arion Bank saa siirrettyjä velkoja vastaavat varat. Valvontaviranomaisen mielestä tällä tuella ei ole suurta merkitystä vastuunjaon arvioinnin kannalta.

| (214) | Lopuksi valvontaviranomainen on jo todennut menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä talletussuojan osalta, että — kun otetaan huomioon kyseisen ajankohdan poikkeukselliset olosuhteet — se saattaa olla oikeasuhteinen toimenpide Islannin rahoitusalan vakauden turvaamiseksi. On kuitenkin ilmeistä, ettei tällaista tukea voida hyväksyä rajoittamattoman ajan. |
| --- | --- |

(214)

Lopuksi valvontaviranomainen on jo todennut menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä talletussuojan osalta, että — kun otetaan huomioon kyseisen ajankohdan poikkeukselliset olosuhteet — se saattaa olla oikeasuhteinen toimenpide Islannin rahoitusalan vakauden turvaamiseksi. On kuitenkin ilmeistä, ettei tällaista tukea voida hyväksyä rajoittamattoman ajan.

| (215) | Jotta voidaan katsoa, että tämä valtiontuki on rajoitettu välttämättömään vähimmäismäärään, valvontaviranomaisen mielestä se on lopetettava mahdollisimman pian. Siksi valvontaviranomainen on tyytyväinen Islannin viranomaisten aikomukseen perustaa toinen talletusvakuusjärjestelmä, joka on tarkoitus ottaa käyttöön ennen kuin pääomaliikkeiden rajoitukset poistetaan eli viimeistään vuoden 2013 lopussa. |
| --- | --- |

(215)

Jotta voidaan katsoa, että tämä valtiontuki on rajoitettu välttämättömään vähimmäismäärään, valvontaviranomaisen mielestä se on lopetettava mahdollisimman pian. Siksi valvontaviranomainen on tyytyväinen Islannin viranomaisten aikomukseen perustaa toinen talletusvakuusjärjestelmä, joka on tarkoitus ottaa käyttöön ennen kuin pääomaliikkeiden rajoitukset poistetaan eli viimeistään vuoden 2013 lopussa.

| (216) | Lisäksi valvontaviranomainen katsoo, että elinkelpoisen pankin pitäisi voida kilpailla markkinoilla ilman tällaista yleistä talletussuojaa, ja siksi se hyväksyy talletussuojan vain vuoden 2014 loppuun. (88) Sen jälkeen talletussuojaa on hallinnoitava ainoastaan talletusvakuuksia koskevan ETA-lainsäädännön mukaisesti. |
| --- | --- |

(216)

Lisäksi valvontaviranomainen katsoo, että elinkelpoisen pankin pitäisi voida kilpailla markkinoilla ilman tällaista yleistä talletussuojaa, ja siksi se hyväksyy talletussuojan vain vuoden 2014 loppuun. (88) Sen jälkeen talletussuojaa on hallinnoitava ainoastaan talletusvakuuksia koskevan ETA-lainsäädännön mukaisesti.

| (217) | Valvontaviranomainen katsoo edellä esitetyn perusteella, että Arion Bankin rakenneuudistussuunnitelmalla varmistetaan, että tuki rajoitetaan välttämättömään vähimmäismäärään ja että tuensaaja, osakkeenomistajat ja edeltäjäpankin velkojat ovat osallistuneet merkittävästi vastuunjakoon. Rakenneuudistustuki on siten rakenneuudistustoimenpiteitä koskevien suuntaviivojen 3 jakson mukainen. |
| --- | --- |

(217)

Valvontaviranomainen katsoo edellä esitetyn perusteella, että Arion Bankin rakenneuudistussuunnitelmalla varmistetaan, että tuki rajoitetaan välttämättömään vähimmäismäärään ja että tuensaaja, osakkeenomistajat ja edeltäjäpankin velkojat ovat osallistuneet merkittävästi vastuunjakoon. Rakenneuudistustuki on siten rakenneuudistustoimenpiteitä koskevien suuntaviivojen 3 jakson mukainen.

3.4   Kilpailun vääristymisen rajoittaminen

| (218) | Rakenneuudistustoimenpiteitä koskevien suuntaviivojen 4 jakson 29–32 kohdassa todetaan seuraavaa:
  ”Rahoitusalalle myönnettävän tuen ensisijainen tavoite järjestelmäkriisissä on rahoitusjärjestelmän vakaus, mutta järjestelmän vakauden turvaaminen lyhyellä aikavälillä ei saisi johtaa siihen, että tasavertaisille toimintaedellytyksille ja kilpailuun perustuville markkinoille aiheutuu pitkäaikaista vahinkoa. Tätä taustaa vasten toimenpiteillä, joilla rajoitetaan valtiontuesta johtuvaa kilpailun vääristymistä, on tärkeä merkitys muun muassa seuraavista syistä. [...] Kilpailun vääristymistä rajoittavat toimenpiteet olisi räätälöitävä niin, että toimenpiteillä voidaan puuttua niillä markkinoilla havaittuihin vääristymiin, joilla tuensaajapankki toimii sen jälkeen, kun sen elinkelpoisuus on rakenneuudistuksen seurauksena palautunut. Samalla olisi kuitenkin noudatettava yhteisiä toimintalinjoja ja periaatteita. Valvontaviranomainen pitää tällaisten toimenpiteiden tarvetta arvioidessaan lähtökohtana niiden toimintojen kokoa, mittakaavaa ja ulottuvuutta, jotka kyseisellä pankilla olisi tämän luvun 2 jaksossa tarkoitetun uskottavan rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisen jälkeen. [...] Tällaisten toimenpiteiden luonne ja muoto riippuvat kahdesta tekijästä: ensinnäkin tuen määrästä ja sen myöntämisehdoista ja -olosuhteista ja toiseksi niiden markkinoiden luonteesta, joilla tuensaajapankki jatkaa toimintaansa.
  Kun tarkastellaan ensimmäistä tekijää, kilpailun vääristymistä rajoittavat toimenpiteet vaihtelevat huomattavasti tuen määrän, vastuunjakoasteen ja hinnoittelutason mukaan. Yleisesti ottaen voidaan todeta, että kun vastuunjakoon perustuva oma vastuuosuus ja osallistumisaste ovat korkeammat, moraalikadon kielteiset seuraukset ovat vähäisemmät.
  Toisen tekijän osalta valvontaviranomainen analysoi tuen todennäköiset vaikutukset markkinoihin, joilla tuensaajapankki toimii rakenneuudistuksen jälkeen. Ennen kaikkea tutkitaan, mikä on pankin koko ja sen suhteellinen painoarvo omilla markkinoillaan sen jälkeen, kun sen elinkelpoisuus on palautettu. Toimenpiteet räätälöidään markkinoiden ominaispiirteitä vastaaviksi, jotta tehokkaan kilpailun säilyminen voidaan varmistaa. [...] Kilpailun vääristymistä rajoittavat toimenpiteet eivät saisi vaarantaa mahdollisuuksia palauttaa pankin elinkelpoisuus.” |
| --- | --- |

(218)

Rakenneuudistustoimenpiteitä koskevien suuntaviivojen 4 jakson 29–32 kohdassa todetaan seuraavaa:

”Rahoitusalalle myönnettävän tuen ensisijainen tavoite järjestelmäkriisissä on rahoitusjärjestelmän vakaus, mutta järjestelmän vakauden turvaaminen lyhyellä aikavälillä ei saisi johtaa siihen, että tasavertaisille toimintaedellytyksille ja kilpailuun perustuville markkinoille aiheutuu pitkäaikaista vahinkoa. Tätä taustaa vasten toimenpiteillä, joilla rajoitetaan valtiontuesta johtuvaa kilpailun vääristymistä, on tärkeä merkitys muun muassa seuraavista syistä. [...] Kilpailun vääristymistä rajoittavat toimenpiteet olisi räätälöitävä niin, että toimenpiteillä voidaan puuttua niillä markkinoilla havaittuihin vääristymiin, joilla tuensaajapankki toimii sen jälkeen, kun sen elinkelpoisuus on rakenneuudistuksen seurauksena palautunut. Samalla olisi kuitenkin noudatettava yhteisiä toimintalinjoja ja periaatteita. Valvontaviranomainen pitää tällaisten toimenpiteiden tarvetta arvioidessaan lähtökohtana niiden toimintojen kokoa, mittakaavaa ja ulottuvuutta, jotka kyseisellä pankilla olisi tämän luvun 2 jaksossa tarkoitetun uskottavan rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisen jälkeen. [...] Tällaisten toimenpiteiden luonne ja muoto riippuvat kahdesta tekijästä: ensinnäkin tuen määrästä ja sen myöntämisehdoista ja -olosuhteista ja toiseksi niiden markkinoiden luonteesta, joilla tuensaajapankki jatkaa toimintaansa.

Kun tarkastellaan ensimmäistä tekijää, kilpailun vääristymistä rajoittavat toimenpiteet vaihtelevat huomattavasti tuen määrän, vastuunjakoasteen ja hinnoittelutason mukaan. Yleisesti ottaen voidaan todeta, että kun vastuunjakoon perustuva oma vastuuosuus ja osallistumisaste ovat korkeammat, moraalikadon kielteiset seuraukset ovat vähäisemmät.

Toisen tekijän osalta valvontaviranomainen analysoi tuen todennäköiset vaikutukset markkinoihin, joilla tuensaajapankki toimii rakenneuudistuksen jälkeen. Ennen kaikkea tutkitaan, mikä on pankin koko ja sen suhteellinen painoarvo omilla markkinoillaan sen jälkeen, kun sen elinkelpoisuus on palautettu. Toimenpiteet räätälöidään markkinoiden ominaispiirteitä vastaaviksi, jotta tehokkaan kilpailun säilyminen voidaan varmistaa. [...] Kilpailun vääristymistä rajoittavat toimenpiteet eivät saisi vaarantaa mahdollisuuksia palauttaa pankin elinkelpoisuus.”

| (219) | Edellä esitetystä seuraa, että etenkin suhteellisesti ilmaistulla tuen määrällä ja markkinoiden ominaispiirteillä on ratkaiseva merkitys, kun valvontaviranomainen arvioi kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi toteutettujen toimenpiteiden asianmukaisuutta. Samalla on ilmeistä, että tällaiset toimenpiteet eivät saa vaarantaa rakennetukea saavan yrityksen elinkelpoisuutta, ja kilpailuongelmia on tarkasteltava perimmäisen tavoitteen kannalta, joka on rahoitusjärjestelmän vakaus nykyisessä kriisissä. |
| --- | --- |

(219)

Edellä esitetystä seuraa, että etenkin suhteellisesti ilmaistulla tuen määrällä ja markkinoiden ominaispiirteillä on ratkaiseva merkitys, kun valvontaviranomainen arvioi kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi toteutettujen toimenpiteiden asianmukaisuutta. Samalla on ilmeistä, että tällaiset toimenpiteet eivät saa vaarantaa rakennetukea saavan yrityksen elinkelpoisuutta, ja kilpailuongelmia on tarkasteltava perimmäisen tavoitteen kannalta, joka on rahoitusjärjestelmän vakaus nykyisessä kriisissä.

| (220) | Edellä esitetyn lainsäädäntökehyksen mukaisesti valvontaviranomainen esittää jäljempänä ne näkökohdat, joita se pitää olennaisina kilpailun vääristymistä rajoittavien toimenpiteiden arvioinnissa. |
| --- | --- |

(220)

Edellä esitetyn lainsäädäntökehyksen mukaisesti valvontaviranomainen esittää jäljempänä ne näkökohdat, joita se pitää olennaisina kilpailun vääristymistä rajoittavien toimenpiteiden arvioinnissa.

| (221) | Valvontaviranomainen katsoo ensinnäkin, että edellisissä luvuissa kuvailtujen Islannin rahoitusmarkkinoiden erityisen tilanteen ja taloudellisten olosuhteiden vuoksi on välttämätöntä, että markkinaolosuhteita ja kilpailuympäristöä arvioidaan huolellisesti. Kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi toteutettujen toimenpiteiden on ilmennettävä nykyisiä vaikeita olosuhteita siten, että varmistetaan, että kilpailun vääristyminen rajoitetaan mahdollisimman vähäiseksi sekä lyhyellä että pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(221)

Valvontaviranomainen katsoo ensinnäkin, että edellisissä luvuissa kuvailtujen Islannin rahoitusmarkkinoiden erityisen tilanteen ja taloudellisten olosuhteiden vuoksi on välttämätöntä, että markkinaolosuhteita ja kilpailuympäristöä arvioidaan huolellisesti. Kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi toteutettujen toimenpiteiden on ilmennettävä nykyisiä vaikeita olosuhteita siten, että varmistetaan, että kilpailun vääristyminen rajoitetaan mahdollisimman vähäiseksi sekä lyhyellä että pitkällä aikavälillä.

| (222) | Toiseksi kuten edellä vastuunjakoa koskevassa kohdassa on todettu, Kaupthingin edellisten omistajien ja jossain määrin Kaupthingin velkojien osallistumisaste on korkein mahdollinen. Tarvetta täydentäviin kilpailutoimenpiteisiin on siten rajoitettu. |
| --- | --- |

(222)

Toiseksi kuten edellä vastuunjakoa koskevassa kohdassa on todettu, Kaupthingin edellisten omistajien ja jossain määrin Kaupthingin velkojien osallistumisaste on korkein mahdollinen. Tarvetta täydentäviin kilpailutoimenpiteisiin on siten rajoitettu.

| (223) | Kolmanneksi kyseisten markkinoiden ominaispiirteistä voidaan todeta, että, kuten edellä on esitetty, Islannin rahoitusjärjestelmän romahtaminen, jonka seurauksena Islannin viranomaiset ryhtyivät toimiin, mukaan lukien Arion Bankin perustaminen Kaupthingin kotimaan toimintojen pohjalta, johti rahoituspalvelujen suurempaan keskittymiseen Islannin markkinoilla ja kolmen suuren pankin — Landsbankinnin, Íslandsbankin ja Arion Bankin — markkinaosuuden selvään kasvuun. Niiden lisäksi markkinoille on jäänyt vain muutamia pieniä toimijoita, ja on erittäin epätodennäköistä, että markkinoille tulee välittömästi uusia toimijoita, mikä johtuu paitsi edellä mainituista markkinoillepääsyn esteistä ja markkinoiden pienestä koosta etenkin myös pääomaliikkeiden nykyisistä rajoituksista. Arion Bankilla on hyvin merkittävä asema keskittyneillä markkinoilla, ja sen markkinaosuus on vähintään 30 prosenttia merkityksellisimmillä ja taloudellisesti tärkeillä segmenteillä. |
| --- | --- |

(223)

Kolmanneksi kyseisten markkinoiden ominaispiirteistä voidaan todeta, että, kuten edellä on esitetty, Islannin rahoitusjärjestelmän romahtaminen, jonka seurauksena Islannin viranomaiset ryhtyivät toimiin, mukaan lukien Arion Bankin perustaminen Kaupthingin kotimaan toimintojen pohjalta, johti rahoituspalvelujen suurempaan keskittymiseen Islannin markkinoilla ja kolmen suuren pankin — Landsbankinnin, Íslandsbankin ja Arion Bankin — markkinaosuuden selvään kasvuun. Niiden lisäksi markkinoille on jäänyt vain muutamia pieniä toimijoita, ja on erittäin epätodennäköistä, että markkinoille tulee välittömästi uusia toimijoita, mikä johtuu paitsi edellä mainituista markkinoillepääsyn esteistä ja markkinoiden pienestä koosta etenkin myös pääomaliikkeiden nykyisistä rajoituksista. Arion Bankilla on hyvin merkittävä asema keskittyneillä markkinoilla, ja sen markkinaosuus on vähintään 30 prosenttia merkityksellisimmillä ja taloudellisesti tärkeillä segmenteillä.

| (224) | Neljänneksi kriisi johti moniin hyvin erityisiin ongelmiin, esimerkiksi suurten pankkien suora ja epäsuora omistusosuus reaalitaloudesta on erittäin suuri. Eräs toinen kilpailuongelma liittyy pankkialan IT-palvelujen (RB) tosiasialliseen monopoliin, sillä ne ovat kolmen suuren pankin enemmistöomistuksessa. |
| --- | --- |

(224)

Neljänneksi kriisi johti moniin hyvin erityisiin ongelmiin, esimerkiksi suurten pankkien suora ja epäsuora omistusosuus reaalitaloudesta on erittäin suuri. Eräs toinen kilpailuongelma liittyy pankkialan IT-palvelujen (RB) tosiasialliseen monopoliin, sillä ne ovat kolmen suuren pankin enemmistöomistuksessa.

| (225) | Viidenneksi Arion Bankin saaman tuen suhteellinen koko on merkittävä. Valvontaviranomainen huomauttaa tältä osin, että aluksi pankin koko pääoma oli peräisin valtiolta. Lisäksi pankki on hyötynyt useista tukitoimenpiteistä — erityisestä likviditeettisopimuksesta, SPRON:n valuutanvaihtosopimuksesta ja yleisestä talletussuojasta. Arion Bank on kuitenkin edelleenkin pieni pankki ainakin kansainvälisessä mittakaavassa. |
| --- | --- |

(225)

Viidenneksi Arion Bankin saaman tuen suhteellinen koko on merkittävä. Valvontaviranomainen huomauttaa tältä osin, että aluksi pankin koko pääoma oli peräisin valtiolta. Lisäksi pankki on hyötynyt useista tukitoimenpiteistä — erityisestä likviditeettisopimuksesta, SPRON:n valuutanvaihtosopimuksesta ja yleisestä talletussuojasta. Arion Bank on kuitenkin edelleenkin pieni pankki ainakin kansainvälisessä mittakaavassa.

| (226) | Tämän perusteella valvontaviranomainen huomauttaa, että Arion Bankille myönnetystä valtiontuesta johtuvien kilpailun vääristymien rajoittamiseksi on ryhdytty tai ryhdytään useisiin toimenpiteisiin. |
| --- | --- |

(226)

Tämän perusteella valvontaviranomainen huomauttaa, että Arion Bankille myönnetystä valtiontuesta johtuvien kilpailun vääristymien rajoittamiseksi on ryhdytty tai ryhdytään useisiin toimenpiteisiin.

i)   Toimenpiteet ja sääntelytoimet, joita Islannin viranomaiset ovat toteuttaneet tai joihin ne ovat sitoutuneet

| (227) | Islannin valtio on tehnyt kaksi erityistä sitoumusta (ks. liite), jotka voivat valvontaviranomaisen mukaan edistää sellaisen sääntely-ympäristön luomista, joka suosii kilpailua rahoitusmarkkinoilla. |
| --- | --- |

(227)

Islannin valtio on tehnyt kaksi erityistä sitoumusta (ks. liite), jotka voivat valvontaviranomaisen mukaan edistää sellaisen sääntely-ympäristön luomista, joka suosii kilpailua rahoitusmarkkinoilla.

| (228) | Ensinnäkin se on nimittänyt työryhmän, joka tarkastelee leimaverosta annettua lakia nro 36/1978, ja tarkastellut etenkin, olisiko yksityisten liikkeeseen laskemien joukkovelkakirjojen leimavero poistettava, kun niitä siirretään velkojien kesken (esim. kun yksityiset siirtävät lainansa yhdestä luottolaitoksesta toiseen). Valvontaviranomainen katsoo, että nykyinen laki — joka muun muassa velvoittaa asiakkaat maksamaan leimaveroa asianomaisen joukkovelkakirjan määrästä (89), kun lainanantaja vaihtuu — voi muodostaa kilpailuesteen, sillä se voi sitoa asiakkaat voimassa oleviin pitkän aikavälin luottosopimuksiin. Valvontaviranomainen suhtautuu siten myönteisesti sitoumukseen tarkastella lakia uudelleen. |
| --- | --- |

(228)

Ensinnäkin se on nimittänyt työryhmän, joka tarkastelee leimaverosta annettua lakia nro 36/1978, ja tarkastellut etenkin, olisiko yksityisten liikkeeseen laskemien joukkovelkakirjojen leimavero poistettava, kun niitä siirretään velkojien kesken (esim. kun yksityiset siirtävät lainansa yhdestä luottolaitoksesta toiseen). Valvontaviranomainen katsoo, että nykyinen laki — joka muun muassa velvoittaa asiakkaat maksamaan leimaveroa asianomaisen joukkovelkakirjan määrästä (89), kun lainanantaja vaihtuu — voi muodostaa kilpailuesteen, sillä se voi sitoa asiakkaat voimassa oleviin pitkän aikavälin luottosopimuksiin. Valvontaviranomainen suhtautuu siten myönteisesti sitoumukseen tarkastella lakia uudelleen.

| (229) | Toiseksi valvontaviranomainen panee merkille, että Islannin parlamentin 21 päivänä maaliskuuta 2012 hyväksymän päätöslauselman mukaisesti valtio nimittää komitean, jolla on valtuudet tarkastella rahoitusmarkkinoiden kuluttajansuojaa. Sille annetaan erityinen toimivalta tarkastella pankkipalvelujen siirron helpottamista ja siirtokustannusten vähentämistä ja tehdä läheistä yhteistyötä Islannin kilpailuviranomaisten (ICA) kanssa. Komitea esittää raporttinsa viimeistään 15 päivänä tammikuuta 2013. Valvontaviranomainen katsoo, että yksityiskohtaisempi arviointi voisi hyödyttää kilpailua pitkällä aikavälillä. Tällä välin jäljempänä tarkastellulla Arion Bankin pankkikohtaisella sitoumuksella on tarkoitus helpottaa siirtoa ja lisätä siten kilpailua. |
| --- | --- |

(229)

Toiseksi valvontaviranomainen panee merkille, että Islannin parlamentin 21 päivänä maaliskuuta 2012 hyväksymän päätöslauselman mukaisesti valtio nimittää komitean, jolla on valtuudet tarkastella rahoitusmarkkinoiden kuluttajansuojaa. Sille annetaan erityinen toimivalta tarkastella pankkipalvelujen siirron helpottamista ja siirtokustannusten vähentämistä ja tehdä läheistä yhteistyötä Islannin kilpailuviranomaisten (ICA) kanssa. Komitea esittää raporttinsa viimeistään 15 päivänä tammikuuta 2013. Valvontaviranomainen katsoo, että yksityiskohtaisempi arviointi voisi hyödyttää kilpailua pitkällä aikavälillä. Tällä välin jäljempänä tarkastellulla Arion Bankin pankkikohtaisella sitoumuksella on tarkoitus helpottaa siirtoa ja lisätä siten kilpailua.

| (230) | Valvontaviranomaisten yksilöimien RB:tä koskevien kilpailuongelmien osalta valvontaviranomainen on tyytyväinen Islannin kilpailuviranomaisten ja RB:n omistajien, joihin lukeutuu kolme suurta pankkia, aikaansaamaan sopimukseen. Sillä pyritään varmistamaan pienten kilpailijoiden ja mahdollisten uusien markkinatoimijoiden syrjimätön pääsy tärkeisiin IT-perusrakenteisiin kohtuullisin kustannuksin. Valvontaviranomainen katsoo, että nämä ongelmat on ratkaistu tyydyttävästi tällä sopimuksella, eikä valvontaviranomaisen ole tarpeen tarkastella kysymystä yksityiskohtaisemmin tässä päätöksessä. |
| --- | --- |

(230)

Valvontaviranomaisten yksilöimien RB:tä koskevien kilpailuongelmien osalta valvontaviranomainen on tyytyväinen Islannin kilpailuviranomaisten ja RB:n omistajien, joihin lukeutuu kolme suurta pankkia, aikaansaamaan sopimukseen. Sillä pyritään varmistamaan pienten kilpailijoiden ja mahdollisten uusien markkinatoimijoiden syrjimätön pääsy tärkeisiin IT-perusrakenteisiin kohtuullisin kustannuksin. Valvontaviranomainen katsoo, että nämä ongelmat on ratkaistu tyydyttävästi tällä sopimuksella, eikä valvontaviranomaisen ole tarpeen tarkastella kysymystä yksityiskohtaisemmin tässä päätöksessä.

| (231) | Lopuksi valvontaviranomainen panee merkille vuodesta 2008 lähtien tehdyt sääntömuutokset, joita tarkastellaan liitteessä. Kilpailuongelmien ratkaisemisessa erityistä merkitystä on rahoituslaitoksista annetun lain nro 161/2002 22 §:n käyttöönotolla. Se sisältää säännöksiä, joilla rajoitetaan rahoituslaitosten osallistumista niiden toimintalupien soveltamisalan ulkopuolisiin toimintoihin. Tämän uuden säännön mukaan tällaisia toimia voidaan harjoittaa vain väliaikaisesti ja liiketoimien hoitamiseksi tai asiakkaiden toimintojen uudelleenorganisoimiseksi. FME:lle on lähetettävä asiaa koskeva perusteltu ilmoitus ja rahoitusyrityksille on asetettu määräaika, jonka kuluessa niiden on saatettava loppuun asiakkaidensa uudelleenorganisointi ja luovuttava siirretyistä varoista. |
| --- | --- |

(231)

Lopuksi valvontaviranomainen panee merkille vuodesta 2008 lähtien tehdyt sääntömuutokset, joita tarkastellaan liitteessä. Kilpailuongelmien ratkaisemisessa erityistä merkitystä on rahoituslaitoksista annetun lain nro 161/2002 22 §:n käyttöönotolla. Se sisältää säännöksiä, joilla rajoitetaan rahoituslaitosten osallistumista niiden toimintalupien soveltamisalan ulkopuolisiin toimintoihin. Tämän uuden säännön mukaan tällaisia toimia voidaan harjoittaa vain väliaikaisesti ja liiketoimien hoitamiseksi tai asiakkaiden toimintojen uudelleenorganisoimiseksi. FME:lle on lähetettävä asiaa koskeva perusteltu ilmoitus ja rahoitusyrityksille on asetettu määräaika, jonka kuluessa niiden on saatettava loppuun asiakkaidensa uudelleenorganisointi ja luovuttava siirretyistä varoista.

| (232) | Valvontaviranomainen katsoo, että tällä sääntelymuutoksella vastataan asianmukaisesti ongelmaan, joka koskee rahoituslaitosten suhteettoman suurta omistajuutta reaalitaloudesta. Tällä säännöksellä vähintäänkin lievennetään tilannetta — joka on suora seuraus toimista, joilla ylivelkaantuneet yritykset ovat muuttaneet velkaa osakepääomaksi (debt-to-equity-swaps) (ja vastaavista liiketoimista) kriisin vuoksi — siten, ettei siitä tule pysyvä. Sillä pyritään ratkaisemaan yksi kiireellisimmistä kilpailuongelmista, joka liittyy kolmelle pankille annettuun valtiontukeen, ja valvontaviranomainen ottaa sen asianmukaisesti huomioon arvioinnissaan. |
| --- | --- |

(232)

Valvontaviranomainen katsoo, että tällä sääntelymuutoksella vastataan asianmukaisesti ongelmaan, joka koskee rahoituslaitosten suhteettoman suurta omistajuutta reaalitaloudesta. Tällä säännöksellä vähintäänkin lievennetään tilannetta — joka on suora seuraus toimista, joilla ylivelkaantuneet yritykset ovat muuttaneet velkaa osakepääomaksi (debt-to-equity-swaps) (ja vastaavista liiketoimista) kriisin vuoksi — siten, ettei siitä tule pysyvä. Sillä pyritään ratkaisemaan yksi kiireellisimmistä kilpailuongelmista, joka liittyy kolmelle pankille annettuun valtiontukeen, ja valvontaviranomainen ottaa sen asianmukaisesti huomioon arvioinnissaan.

ii)   Arion Bankille ominaiset toimenpiteet

| (233) | Valvontaviranomainen korostaa, että Arion Bankin markkinaläsnäolo ja -koko on vain murto-osa Kaupthingiin verrattuna — sillä kokonaisvarojen määrä on vähentynyt 88 prosenttia, kuten edellä on esitetty. Toisin kuin Kaupthing, Arion Bank toimii ainoastaan Islannin markkinoilla. Vaikka valtaosa tästä vähennyksestä johtuu selvästi Kaupthingin kansainvälisten toimintojen lopettamisesta, valvontaviranomainen katsoo, että tällä menettelyllä on erityistä merkitystä kilpailun vääristymisen kannalta, sillä nimenomaan Kaupthingin riskialtis kansainvälinen strategia johti sen romahtamiseen ja aiheutti vääristymiä ETA:n rahoitusmarkkinoilla. (90) |
| --- | --- |

(233)

Valvontaviranomainen korostaa, että Arion Bankin markkinaläsnäolo ja -koko on vain murto-osa Kaupthingiin verrattuna — sillä kokonaisvarojen määrä on vähentynyt 88 prosenttia, kuten edellä on esitetty. Toisin kuin Kaupthing, Arion Bank toimii ainoastaan Islannin markkinoilla. Vaikka valtaosa tästä vähennyksestä johtuu selvästi Kaupthingin kansainvälisten toimintojen lopettamisesta, valvontaviranomainen katsoo, että tällä menettelyllä on erityistä merkitystä kilpailun vääristymisen kannalta, sillä nimenomaan Kaupthingin riskialtis kansainvälinen strategia johti sen romahtamiseen ja aiheutti vääristymiä ETA:n rahoitusmarkkinoilla. (90)

| (234) | Valvontaviranomainen panee merkille liitteessä esitetyt Arion Bankin sitoumukset, joiden mukaan Arion Bank pidättyy hankkimasta rahoituslaitoksia 1 päivään joulukuuta 2014 asti, paitsi jos se saa siihen ennalta valvontaviranomaisen luvan. Jos rahoitusjärjestelmän vakautta koskevat näkökohdat eivät edellytä lisäfuusioita, Islannin rahoitusmarkkinoiden keskittyminen edelleen Arion Bankin toteuttamien ostojen vuoksi voidaan siten estää. Tällä sitoumuksella varmistetaan myös, että Arion Bankille myönnettyä tukea käytetään sen elinkelpoisuuden palauttamiseen eikä sen markkinaläsnäolon lujittamiseen ja laajentamiseen Islannissa. Valvontaviranomainen on tyytyväinen myös Arion Bankin sitoumukseen [...], koska sillä [...] ja tuetaan toimia välttämättömien kustannussäästöjen saavuttamiseksi. Tämä koskee myös Arion Bankin sitoumusta, jonka mukaan se pidättyy 1 päivään joulukuuta 2014 asti panemasta täytäntöön yksityishenkilöiden asuntolainasopimusten lausekkeita (91) ja ottamasta käyttöön tällaisia uusia sopimuslausekkeita, joissa korkokantojen erityisehdoksi asetetaan pankkisuhteen säilyminen vähimmäistasolla. |
| --- | --- |

(234)

Valvontaviranomainen panee merkille liitteessä esitetyt Arion Bankin sitoumukset, joiden mukaan Arion Bank pidättyy hankkimasta rahoituslaitoksia 1 päivään joulukuuta 2014 asti, paitsi jos se saa siihen ennalta valvontaviranomaisen luvan. Jos rahoitusjärjestelmän vakautta koskevat näkökohdat eivät edellytä lisäfuusioita, Islannin rahoitusmarkkinoiden keskittyminen edelleen Arion Bankin toteuttamien ostojen vuoksi voidaan siten estää. Tällä sitoumuksella varmistetaan myös, että Arion Bankille myönnettyä tukea käytetään sen elinkelpoisuuden palauttamiseen eikä sen markkinaläsnäolon lujittamiseen ja laajentamiseen Islannissa. Valvontaviranomainen on tyytyväinen myös Arion Bankin sitoumukseen [...], koska sillä [...] ja tuetaan toimia välttämättömien kustannussäästöjen saavuttamiseksi. Tämä koskee myös Arion Bankin sitoumusta, jonka mukaan se pidättyy 1 päivään joulukuuta 2014 asti panemasta täytäntöön yksityishenkilöiden asuntolainasopimusten lausekkeita (91) ja ottamasta käyttöön tällaisia uusia sopimuslausekkeita, joissa korkokantojen erityisehdoksi asetetaan pankkisuhteen säilyminen vähimmäistasolla.

| (235) | Kuten edellä on todettu, Islannin rahoitusmarkkinat muodostavat tällä hetkellä haastavan toimintaympäristön mille tahansa pankille, ja siitä on osoituksena myös se, että ulkomaisilla toimijoilla ei tällä hetkellä ole juurikaan kiinnostusta tulla markkinoille. Valvontaviranomainen on siten tyytyväinen Arion Bankin sitoumuksiin, jotka liittyvät pankkien välisten siirtojen helpottamiseen ja maksujen käsittelyä koskevien peruspalvelujen tarjoamiseen. Valvontaviranomainen katsoo, että näillä toimenpiteillä yhdessä edellä mainitun kolmen suuren pankin ja Islannin kilpailuviranomaisen tekemän RB:tä koskevan sopimuksen kanssa varmistetaan, että pienet markkinatoimijat voivat käyttää tärkeimpiä perusrakenteita ja palveluja kohtuulliseen hintaan ilman, että suuremmat toimijat estävät niiden pääsyn palveluihin. Valvontaviranomainen katsoo, että tällä vähennetään tulevien (mahdollisten) toimijoiden markkinoillepääsyn esteitä ja mahdollistetaan se, että pienet markkinatoimijat voivat laajentaa markkinaosuuksiaan, jos ne pystyvät tarjoamaan parempia palveluja kuin suuret kilpailijansa. Lisäksi kaikilla toimenpiteillä, joilla pyritään helpottamaan siirtoa, edistetään suurempaa kilpailua nykyisten suurten toimijoiden kesken, ja niillä voidaan auttaa estämään yhteinen määräävä asema tai purkamaan tällainen asema. |
| --- | --- |

(235)

Kuten edellä on todettu, Islannin rahoitusmarkkinat muodostavat tällä hetkellä haastavan toimintaympäristön mille tahansa pankille, ja siitä on osoituksena myös se, että ulkomaisilla toimijoilla ei tällä hetkellä ole juurikaan kiinnostusta tulla markkinoille. Valvontaviranomainen on siten tyytyväinen Arion Bankin sitoumuksiin, jotka liittyvät pankkien välisten siirtojen helpottamiseen ja maksujen käsittelyä koskevien peruspalvelujen tarjoamiseen. Valvontaviranomainen katsoo, että näillä toimenpiteillä yhdessä edellä mainitun kolmen suuren pankin ja Islannin kilpailuviranomaisen tekemän RB:tä koskevan sopimuksen kanssa varmistetaan, että pienet markkinatoimijat voivat käyttää tärkeimpiä perusrakenteita ja palveluja kohtuulliseen hintaan ilman, että suuremmat toimijat estävät niiden pääsyn palveluihin. Valvontaviranomainen katsoo, että tällä vähennetään tulevien (mahdollisten) toimijoiden markkinoillepääsyn esteitä ja mahdollistetaan se, että pienet markkinatoimijat voivat laajentaa markkinaosuuksiaan, jos ne pystyvät tarjoamaan parempia palveluja kuin suuret kilpailijansa. Lisäksi kaikilla toimenpiteillä, joilla pyritään helpottamaan siirtoa, edistetään suurempaa kilpailua nykyisten suurten toimijoiden kesken, ja niillä voidaan auttaa estämään yhteinen määräävä asema tai purkamaan tällainen asema.

| (236) | Lopuksi Arion Bank sitoutuu myymään mahdollisimman pian rahoitusyrityksistä annetun lain nro 161/2002 22 §:n mukaisen rakenneuudistuksen vuoksi haltuunsa ottamien toimintayhtiöiden omistusosuudet ja noudattamaan kyseisessä säännöksessä vahvistettuja menettelyjä ja määräaikoja, sellaisina kuin FME on niitä tulkinnut, sekä pitämään yllä verkkosivuillaan tai tytäryrityksen verkkosivuilla ajantasaista tietoa myytävänä olevista tytäryrityksistä ja omistusosuuksista. Valvontaviranomainen on tyytyväinen Arion Bankin sitoumukseen luopua mahdollisimman pian ja etenkin elinkelpoisuuteen liittyvistä syistä kaikista yrityksistä ja omistusosuuksista, jotka eivät liity sen ydinliiketoimintaan. Vaikka valvontaviranomainen katsoo, että on itsestään selvää, että pankin on noudatettava kansallisia lainsäädännöllisiä velvoitteita, kuten rahoitusyrityksistä annetun lain 22 §:ää, se panee merkille tämän sitoumuksen ja kiinnittää Islannin viranomaisten ja tuensaajien huomion siihen, että tässä yhteydessä kansallisen lainsäädännön rikkomiseen saattaa liittyä myös tuen väärinkäyttö. Valvontaviranomainen katsoo lisäksi, että vaatimus, jonka mukaan pankin on esitettävä verkkosivuillaan tietoa suunnitelluista luopumisista tai myynneistä, parantaa Islannin talouden nykyisen omistusrakenteen avoimuutta. Tällä lievennetään ainakin jossain määrin Islannin markkinoille tällä hetkellä ominaista kilpailuongelmaa. |
| --- | --- |

(236)

Lopuksi Arion Bank sitoutuu myymään mahdollisimman pian rahoitusyrityksistä annetun lain nro 161/2002 22 §:n mukaisen rakenneuudistuksen vuoksi haltuunsa ottamien toimintayhtiöiden omistusosuudet ja noudattamaan kyseisessä säännöksessä vahvistettuja menettelyjä ja määräaikoja, sellaisina kuin FME on niitä tulkinnut, sekä pitämään yllä verkkosivuillaan tai tytäryrityksen verkkosivuilla ajantasaista tietoa myytävänä olevista tytäryrityksistä ja omistusosuuksista. Valvontaviranomainen on tyytyväinen Arion Bankin sitoumukseen luopua mahdollisimman pian ja etenkin elinkelpoisuuteen liittyvistä syistä kaikista yrityksistä ja omistusosuuksista, jotka eivät liity sen ydinliiketoimintaan. Vaikka valvontaviranomainen katsoo, että on itsestään selvää, että pankin on noudatettava kansallisia lainsäädännöllisiä velvoitteita, kuten rahoitusyrityksistä annetun lain 22 §:ää, se panee merkille tämän sitoumuksen ja kiinnittää Islannin viranomaisten ja tuensaajien huomion siihen, että tässä yhteydessä kansallisen lainsäädännön rikkomiseen saattaa liittyä myös tuen väärinkäyttö. Valvontaviranomainen katsoo lisäksi, että vaatimus, jonka mukaan pankin on esitettävä verkkosivuillaan tietoa suunnitelluista luopumisista tai myynneistä, parantaa Islannin talouden nykyisen omistusrakenteen avoimuutta. Tällä lievennetään ainakin jossain määrin Islannin markkinoille tällä hetkellä ominaista kilpailuongelmaa.

| (237) | Edellä esitettyjen näkökohtien perusteella ja etenkin, kun otetaan huomioon Islannin erityinen tilanne ja se, että valvontaviranomaisen mielestä edellä mainituilla toimenpiteillä puututaan suurimpiin kilpailuongelmiin, jotka se on yksilöinyt yhdessä Islannin kilpailuviranomaisen kanssa, sekä rahoitusjärjestelmän vakautta koskeva ensisijainen tavoite, valvontaviranomainen päättelee, että sitoumuksilla rajoitetaan tyydyttävästi kilpailun vääristymistä. Rakenneuudistustuki on siten rakenneuudistustoimenpiteitä koskevien suuntaviivojen 4 jakson mukainen. |
| --- | --- |

(237)

Edellä esitettyjen näkökohtien perusteella ja etenkin, kun otetaan huomioon Islannin erityinen tilanne ja se, että valvontaviranomaisen mielestä edellä mainituilla toimenpiteillä puututaan suurimpiin kilpailuongelmiin, jotka se on yksilöinyt yhdessä Islannin kilpailuviranomaisen kanssa, sekä rahoitusjärjestelmän vakautta koskeva ensisijainen tavoite, valvontaviranomainen päättelee, että sitoumuksilla rajoitetaan tyydyttävästi kilpailun vääristymistä. Rakenneuudistustuki on siten rakenneuudistustoimenpiteitä koskevien suuntaviivojen 4 jakson mukainen.

III   PÄÄTELMÄT

| (238) | Edellä esitetyn arvioinnin ja Islannin viranomaisten toimittaman Arion Bankia koskevan rakenneuudistussuunnitelman perusteella valvontaviranomainen ei ole enää huolissaan menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä esitetyistä näkökohdista, jotka koskevat Arion Bankin tukitoimenpiteiden luonnetta ja sääntöjenmukaisuutta. Valvontaviranomainen katsoo siten, että tukitoimenpiteet ovat rakenneuudistustukea, joka soveltuu ETA-sopimuksen toimintaan ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla, jos Islanti ja Arion Bank noudattavat liitteessä esitettyjä sitoumuksia. |
| --- | --- |

(238)

Edellä esitetyn arvioinnin ja Islannin viranomaisten toimittaman Arion Bankia koskevan rakenneuudistussuunnitelman perusteella valvontaviranomainen ei ole enää huolissaan menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä esitetyistä näkökohdista, jotka koskevat Arion Bankin tukitoimenpiteiden luonnetta ja sääntöjenmukaisuutta. Valvontaviranomainen katsoo siten, että tukitoimenpiteet ovat rakenneuudistustukea, joka soveltuu ETA-sopimuksen toimintaan ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla, jos Islanti ja Arion Bank noudattavat liitteessä esitettyjä sitoumuksia.

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Alkupääoma, (väliaikainen) pääomittaminen kokonaan valtion varoista, 13 prosentin osakepääoman säilyminen valtiolla, Arion Bankille myönnetty tier 2 -pääoma sekä erityinen likviditeettisopimus, SPRON:n valuutanvaihtosopimus ja rajoittamaton talletussuoja ovat ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

2 artikla

Edellä 1 artiklassa luetellut toimenpiteet ovat laitonta valtiontukea niiden täytäntöönpanopäivistä tämän päätöksen päiväykseen asti, sillä Islannin viranomaiset eivät ole noudattaneet vaatimusta ilmoittaa valvontaviranomaiselle tuesta ennen sen täytäntöönpanoa pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

3 artikla

Edellä 1 artiklassa luetellut toimenpiteet soveltuvat ETA-sopimuksen toimintaan ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla, jos liitteessä esitettyjä sitoumuksia noudatetaan. Rajoittamatonta talletussuojaa koskeva hyväksyntä päättyy vuoden 2014 lopussa.

4 artikla

Tämä päätös on osoitettu Islannin tasavallalle.

5 artikla

Tämä päätös on todistusvoimainen ainoastaan englannin kielellä.

Tehty Brysselissä 11 päivänä heinäkuuta 2012.

EFTAn valvontaviranomaisen puolesta

Oda Helen SLETNES

Puheenjohtaja

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

Kollegion jäsen

---

(1)  Tämä asiakirja asetetaan saataville ainoastaan tiedotustarkoituksessa. Tästä julkisesta versiosta on jätetty pois joitakin tietoja, jottei luottamuksellisia tietoja paljastettaisi. Tämä ilmaistaan merkinnällä [...] tai ilmoittamalla hakasulkeissa luottamuksellista lukua suurin piirtein vastaava vaihteluväli.

1

(2)  Valvontaviranomaisen päätös N:o 492/10/KOL valtiontukea, joka on myönnetty vanhan Kaupthing Bank hf:n tiettyjen toimintojen uudelleen käynnistämiseen sekä uuden Kaupthing Bankin (nyttemmin Arion Bank hf) perustamiseen ja pääomanmuodostukseen, koskevan muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta (EUVL C 41, 10.2.2011, s. 7, ja Euroopan unionin virallisen lehden ETA-täydennysosa nro 7, 10.2.2011, s. 1).

2

Euroopan unionin virallisen lehden

(3)  Lisätietoja valvontaviranomaisen päätökseen N:o 492/10/KOL johtaneesta menettelystä on menettelyä koskevassa päätöksen osassa.

3

(4)  Asianosaiset tekivät siihen oikaisun 25.5.2012.

4

(5)  Islannin pankkialan kilpailutilanteen ja mahdollisten kilpailuun liittyvien korjaavien toimien yhteydessä valvontaviranomainen on tehnyt yhteistyötä Islannin kilpailuviranomaisen kanssa.

5

(6)  Tutkintakomitean jäsenet olivat korkeimman oikeuden tuomari Páll Hreinsson, Islannin parlamentin oikeusasiamies Tryggvi Gunnarsson sekä yhdysvaltalaisen Yalen yliopiston lehtori ja apulaispuheenjohtaja Sigríður Benediktsdóttir. Koko islanninkielinen raportti on saatavilla osoitteessa http://rna.althingi.is/ ja osittain englanniksi käännetty raportti (muun muassa tiivistelmä ja pankkien romahduksen syitä käsittelevä luku) osoitteessa http://sic.althingi.is/.

6

(7)  Islannin króna (ISK).

7

króna

(8)  Ulkomaisille osapuolille lainaaminen lisääntyi 11,4 miljardia euroa eli 9,3 miljardista eurosta 20,7 miljardiin euroon kuudessa kuukaudessa.

8

(9)  Raportin 21.2.1.2 kohta.

9

(10)  Exista, Exista Trading, Bakkavör Group, Bakkavor Finance Ltd, Bakkabraedur Holding B.V., Lýsing, Síminn, Skipti ja muut etuyhteydessä olleet yritykset.

10

(11)  Yli puolet tällaisista vuoden 2007 alusta lähtien pankin romahtamiseen asti myönnetyistä lainoista myönnettiin ilman vakuutta.

11

(12)  Kaupthing Bankin hallituksen lainakomitean pöytäkirjassa todetaan muun muassa, että pankki lainasi usein rahaa Tchenguizille, jotta hän pystyi noudattamaan muiden pankkien vakuusvaatimuksia yritystoimintansa taannuttua.

12

(13)  Raportin 21.2.1.4 kohta.

13

(14)  Silloisen koalitiohallituksen toimintaperiaatteena oli nimittäin edistää kasvua ja kannustaa pankkeja säilyttämään pääkonttorinsa Islannissa.

14

(15)  Raportin 2 luku, s. 5.

15

(16)  Yleisiä lisätietoja Islannin viranomaisten toteuttamista toimista ks. valtiovarainministerin toukokuussa 2011 esittämä kertomus parlamentille liikepankkien elvyttämisestä (Skýrsla fjármálaráðherra um endurreisn viðskiptabankanna), saatavilla osoitteessa http://www.althingi.is/altext/139/s/pdf/1213.pdf.

16

(17)  Laki nro 125/2008 muun muassa rahoitusalan epätavallisista olosuhteista johtuvista valtionkassamaksuista vastaavasta viranomaisesta.

17

(18)  Ks. myös FME:n vuosikertomus 2009 (heinäkuu 2008–kesäkuu 2009), saatavilla osoitteessa http://en.fme.is/media/utgefid-efni/FME-Annual-Report-2009.pdf.

18

(19)  Rahoitusalan yrityksiä myytiin vielä lisää. Maaliskuussa 2009 FME otti hallintaansa kolmen rahoitusalan yrityksen — Straumur-Burdarasin, Reykjavik Savings Bankin (SPRON) ja Sparisjodabanki Íslandsin (Icebank) — toiminnan sekä päätti niiden varojen ja velkojen luovutuksesta. Straumurin velkojien kanssa tehtiin myöhemmin velkojasopimus, mutta SPRON ja Sparisjodabanki asetettiin likvidaatiomenettelyyn. Kolmen suurimman liikepankin romahtamisella ja rahoitusmarkkinoilla jatkuneella epävarmuudella oli vakavia vaikutuksia myös muihin rahoitusalan yrityksiin, ja vuonna 2010 myös muita rahoitusalan yrityksiä joutui julkisen hallinnoinnin kohteeksi. FME nimitti näin ollen VBS Investment Bankin väliaikaisen johtokunnan maaliskuussa 2010. Huhtikuussa 2010 FME otti hallintaansa Keflavík Savings Bankin ja Byr Savings Bankin sekä määräsi, että niiden toiminnot siirtyvät uusille rahoitusalan yrityksille SpKef Savings Bankille ja Byr hf:lle. Koska kyseisten uusien yritysten taloudellinen tilanne osoittautui oletettua kehnommaksi, SpKef sulautui myöhemmin FME:n päätöksellä Landsbankinnin kanssa, ja Byr hf sulautui Íslandsbankin kanssa Byrin osakkeista tehdyn tarjouksen jälkeen. Lisäksi Islannin viranomaisia pyydettiin vuonna 2009 käsittelemään Saga Capital Investment Bankin ja vuonna 2011 käsittelemään asuntorahoitusrahaston taloudellisia vaikeuksia.

19

(20)  Esimerkkinä heikkenemisen jyrkkyydestä voidaan mainita, että euron kuukausittainen keskimääräinen vaihtokurssi Islannin kruunuun nousi siten, että se oli 90,71 Islannin kruunua joulukuussa 2007 ja 184,64 Islannin kruunua marraskuussa 2009.

20

(21)  Vuosina 2009–2011 sijoitusten osuus BKT:stä oli ainoastaan 13–14 prosenttia.

21

(22)  Kauppataseella tarkoitetaan tavaroiden ja palvelujen viennin ja tuonnin erotusta. Se ei sisällä ulkomailta saatujen pääasiallisten tulojen tasetta, joka on ollut negatiivinen viime vuosina, erityisesti vuodesta 2008 lähtien. Tämä tarkoittaa, että kauppataseen ylijäämästä huolimatta Islannin yleistase on ollut viime vuosina negatiivinen, mutta se on heikentynyt voimakkaasti vuodesta 2009 lähtien.

22

(23)  Ks. tästä aiheesta esim. talousasiain ministerin maaliskuussa 2012 Althingille esittämä kertomus ”Future Structure of the Icelandic Financial System” (Islannin rahoitusjärjestelmän tuleva rakenne). Ministeriön mukaan kyseisellä kertomuksella pannaan alulle tästä tärkeästä asiasta käytävä tietoon perustuva keskustelu, koska siinä ei esitetä valmiiksi muotoiltuja ehdotuksia vaan keskeiset seikat ja näkymät ottaen huomioon kansainväliset tapahtumat. Kertomus on saatavilla osoitteessa http://eng.efnahagsraduneyti.is/media/Acrobat/Future-Structure.pdf.

23

(24)  Talletussuojan palauttaminen normaalille tasolle ei liity ainoastaan valtion tällaiselle suojalle antaman tuen poistamiseen vaan myös sellaisten valmiuslain säännösten tarkistamiseen, joiden mukaan talletuksilla, joilla on lakisääteinen suoja, on etusija rahoitusalan yrityksen likvidaatiomenettelyssä. Tämä on huomattava etu tallettajille, etenkin kun vuonna 2008 tapahtunut pankkien romahdus on vielä kaikkien tuoreessa muistissa. Toisaalta tämä luultavasti estää pankkeja monipuolistamasta rahoitusjärjestelyjään.

24

(25)  Ks. edellä alaviitteessä 23 mainittu talousasiain ministerin kertomus, luku 9. Esittäessään kyseisen kertomuksen talousasiain ministeri nimitti myös pankkialan asiantuntijaryhmän, johon osallistuu ulkomaalaisia asiantuntijoita, laatimaan ehdotuksia koko Islannin rahoitusmarkkinoiden kattavasta lainsäädäntö- ja sääntelyjärjestelmästä. Kyseisen kertomuksen mukaan Islannin viranomaiset aikovat tutkia myös muita mahdollisuuksia, myös mahdollista investointi- ja liikepankkitoiminnan erottamista toisistaan, rahoitusjärjestelmän vakautta koskevan lainsäädännön antamista ja rahoituspalvelujen sääntelyelinten vastuunjaon mahdollista muuttamista. Islannin viranomaisten lausunnoista ilmenee lisäksi, että asialistalla on edelleen rahapolitiikan järjestelmän uudelleentarkastelu, johon voi sisältyä Islannin mahdollinen liittyminen Euroopan unioniin sekä muita mahdollisia keinoja parantaa taloudenhoitoa ja varmistaa, että lainsäätäjät ”näkevät metsän puilta” ja soveltavat tehokkaasti kaikkein asianmukaisimpia makrovakauden valvonnan välineitä.

25

(26)  Ks. talousasiain ministerin Althingille esittämä kertomus ”Future Structure of the Icelandic Financial System” (Islannin rahoitusjärjestelmän tuleva rakenne), luku 6, saatavilla osoitteessa http://eng.efnahagsraduneyti.is/publications/news/nr/3559.

26

(27)  Syksystä 2008 lähtien markkinoilta on poistunut (”vanhojen” suurten liikepankkien Glitnirin, Kaupthingin ja Landsbankiin lisäksi) useita rahoitusalan yrityksiä: Sparisjóðabanki Íslands (entinen Icebank), Reykjavik Savings Bank (SPRON), Sparisjóður Mýrasýslu (Myrasysla Savings Bank, SPM), VBS Investment Bank ja Askar Capital Investment Bank. Myös Straumur-Burdaras Investment Bankin ja Saga Capital Investment Bankin toiminta on vähentynyt huomattavasti.

27

(28)  Sopimus (vanhan) MP Bankin Islannin- ja Liettuan-toimintojen myynnistä hyväksyttiin pankin yhtiökokouksessa 11 päivänä huhtikuuta 2011, kun yli 40 uutta osakkeenomistajaa sijoitti 5,5 miljardia Islannin kruunua pankin uusiin osakkeisiin. Muut vanhan pankin toiminnot jäivät edellisille omistajille, ja ne siirrettiin uudelle oikeussubjektille EA fjárfestingarfélag hf:lle. Lisätietoja on 11.4.2011 annetuissa MP Bankin lehdistötiedotteissa, jotka ovat saatavilla osoitteissa https://www.mp.is/um-mp-banka/utgefid-efni/frettir/nr/1511 ja https://www.mp.is/um-mp-banka/utgefid-efni/frettir/nr/1510.

28

(29)  Järjestelyn mukaan RB ja sen omistajat ovat hyväksyneet joitakin sitoumuksia, joilla pyritään estämään kilpailun vääristyminen RB:n toiminnan ja sen omistajien yhteisten toimien vuoksi. Sitoumuksissa edellytetään muun muassa, että RB:n toiminnassa sovelletaan markkinaehtoja ja että sen toiminta on omistajista riippumatonta, että RB:n hallituksen enemmistö koostuu omistajista riippumattomista asiantuntijoista, että RB:n tarjoamien järjestelmien ja palvelujen käyttömahdollisuus perustuu syrjimättömyyteen ja että Rh:n tarjoamien palvelujen ehdot ovat samat riippumatta siitä, onko asiakas RB:n osakkeenomistaja. RB:n nykyiset omistajat ovat sitoutuneet tarjoamaan säännöllisesti myyntiin osan RB:n omistusosuuksistaan, jotta muiden kuin rahoitusalan yritysten olisi aiempaa helpompi hankkia RB:n omistusosuuksia. Tällaisia pyyntöjä on esitettävä vähintään joka toinen vuosi, kunnes vähintään kolmannes kaikista RB:n osakkeista on myyty muille osapuolille kuin nykyisille osakkeenomistajille tai tarjottu myyntiin julkisessa myyntitarjouksessa.

29

(30)  Islannin kilpailuviranomainen käyttää termiä ”toimintayhtiöt” (operating companies) tavallisesti muissa kuin rahoitusalan yrityksissä olevista pankkien omistusosuuksista, jotka pankit ovat hankkineet lainasalkkujensa rakenneuudistuksen yhteydessä muuntamalla velan osakkeiksi tai muilla tavoin. Valvontaviranomainen käyttää samaa termiä reaalitalouden yrityksestä, joka ei kuulu pankin ydinliiketoimintaan rahoitusmarkkinoilla.

30

(31)  Valvontaviranomaisen mielestä välillisellä omistuksella tarkoitetaan tässä yhteydessä sitä, että pankit saattavat vaikuttaa yrityksiin ja hallita niitä, koska yrityksillä on paljon velkaa pankeille.

31

(32)  Ydinliiketoimintaan kuuluvat tytäryhtiöt ovat seuraavat (päätoimiala ja pankin omistusosuudet esitetään suluissa): AFL-sparisjóður (säästöpankki, 94,45 %), Verdis hf. (arvopaperien hoito, 100 %), KB ráðgjöf ehf. (vakuutus- ja eläketuotteiden myynti, 100 %), Gen hf. (osakkuus kansainvälisissä yritysrahastoissa, 100 %), Okkar Líftryggingar hf. (vakuutusyhtiö — henkilö- ja henkivakuutustoiminta; 100 %), Sparisjóður Ólafsfjarðar (säästöpankki, 99,99 %), Stefnir hf. (UCITS:n omaisuudenhoitoyhtiö, 100 %) sekä Valitor Holding hf. (maksupalveluyritys, 52,94 %).

32

(33)  Pankki jakaa omaisuuserät tässä yhteydessä kolmeen tyyppiin. Ensimmäinen niistä on pankin omaisuudenhoitoyhtiö Eignabjarg ehf., joka hoitaa pankin ostamissa elinkelpoisissa toimintayhtiöissä olevia osakkeita. Tämä käsittää seuraavien yhtiöiden osakkeet (päätoimiala ja pankin omistusosuus esitetään suluissa): Hagar hf. (Islannissa toimiva kaupallinen yritys; 5,98 %), Penninn á Íslandi ehf. (paperikauppatavaroihin ja toimistotarvikkeisiin erikoistunut vähittäismyyntiyritys; 100 %), Reitir fasteignafélag hf. (kiinteään omaisuuteen erikoistunut Eignabjarg hf:n sisaryhtiö; 42,65 %) sekä Fram Foods ehf. (elintarviketeollisuus; 100 %). Toisen myytävänä olevien omaisuuserien tyypin muodostavat seuraavien yhtiöiden osakkeet: Langalína 2 ehf. (holdingyhtiö; 100 %), Umtak fasteignafélag ehf. (kiinteä omaisuus; 100 %), EAB 2 ehf. (elintarviketeollisuus; 100 %), Farice ehf. (naapurivaltioihin menevän merenalaisen datakaapelin ylläpito; 43,47 %), Sementsverksmiðjan ehf. (sementin tuotanto ja maahantuonti; 33 %), HB Grandi hf. (kalastusyhtiö; 33 %) sekä GO fjárfestingar ehf. (sienten tuotanto; 30 %). Kolmanneksi väliaikaisina toimintoina pidettäviä omaisuuseriä ovat seuraavien yhtiöiden osakkeet: Landey (tuloja tuottamattoman kiinteän omaisuuden alan holdingyhtiö; 100 %), Landfestar (toimintayhtiö Arion Bankin taloudellisissa vaikeuksissa olevilta asiakkailta hankkiman kaupallisen kiinteän omaisuuden alalla; 100 %), Rekstrarfélagið Braut ehf. (sikatila; 100 %), NS 1 ehf. (omistaa maata ja vuokraa loma-asuntotontteja; 100 %), Módelhús ehf. (kiinteistöt ja kiinteä omaisuus; 100 %), EAB 1 ehf. (maa-alat ja kiinteistöt; 100 %), Andvaka ehf. (yritys- ja liikkeenjohdon konsultointi; 50,11 %), Klakki ehf. (entinen Exista — holdingyhtiö; 44,9 %), Ölgerðin Egill Skallagrímsson ehf. (virvoitusjuomien ja joidenkin muiden juomien tuotanto, jakelu ja myynti; 20 %) sekä SMI ehf. (kiinteistöt ja kiinteä omaisuus; 39,1 %).

33

(34)  Arion Bankin keskeisissä rahoitusindikaattoreissa on tapahtunut alusta alkaen olennaisia muutoksia, mutta näitä kahta pankkia on kuitenkin asianmukaista vertailla ajallisesti lähekkäin olevien tietojen osalta. On syytä palauttaa mieleen, että Kaupthing oli kansainvälinen pankki, jolla oli toimintaa eri maissa, mutta Arion Bank perustettiin hoitamaan tiettyjä Kaupthing Bankin kotimaan toimintoja ja hallinnoimaan sen varoja.

34

(35)  Muutoksissa on eroja eri liiketoimintayksikköjen välillä, ja tietyillä aloilla määrä on vähentynyt jopa 90 prosenttia. Huomattava vähentyminen tapahtui pääjohtajan toimistossa, jossa työskenteli 6 prosenttia Kaupthingin Islannin henkilöstöstä, kun Arion Bankin kohdalla vastaava luku oli 1 prosentti.

35

(36)  Sopimukset virallistettiin kuitenkin vasta 8 päivänä tammikuuta 2010, jolloin Kaupthing otti Arion Bankin sen velkojien puolesta omistukseensa tytäryhtiönsä Kaupskil ehf:n kautta FME:n ja Islannin kilpailuviranomaisen annettua suostumuksensa. Kaupskililla on 87 prosenttia omasta pääomasta ja Icelandic State Financial Investments -yhtiöllä (ISFI) 13 prosenttia. Kaupskililla on osto-optio, jonka perusteella se voi myöhemmin ostaa hallituksen osuuden.

36

(37)  Rahamääräiset luvut ilmoitetaan tässä jaksossa ensin valuutassa, jossa pääoma tarjottiin, ja sen jälkeen ilmoitetaan (tarvittaessa) suluissa vastaava määrä Islannin kruunuina tai euroina, jos varat ovat peräisin Islannin viranomaisilta.

37

(38)  Hallituksen omistusta koskevan sopimuksen — joka ei toteutunut — nojalla hallitus omistaisi edelleen pankin kokonaan, jos Kaupthingin hallintoneuvosto päättäisi olla ottamatta Arion Bankia hallintaansa. Tässäkin tapauksessa Kaupthing maksaisi korvauksen Arion Bankille ja samassa muodossa kuin yhteisen pääomitussopimuksen perusteella, eli korvausvälineen arvoksi on laskettu 38 miljardia Islannin kruunua. Kaupthingille myönnettäisiin myös optio, jonka mukaan se voi vuosina 2011–2015 ostaa hallituksen osuuden hintaan, joka on hallitukselle kohtuullinen vastine sen investoinnista.

38

(39)  EYVL L 84, 26.3.1997, s. 22.

39

(40)  EYVL L 135, 31.5.1994, s. 5.

40

(41)  Ks. asiaa koskeva jakso vuoden 2011 talousarviolakiesityksessä, joka on saatavilla osoitteessa http://hamar.stjr.is/Fjarlagavefur-Hluti-II/GreinargerdirogRaedur/Fjarlagafrumvarp/2011/Seinni_hluti/Kafli_8.htm.

41

(42)  Käännetty valvontaviranomaisen epävirallisesta englanninkielisestä käännöksestä Morgunblaðið-lehdessä (www.mbl.is) 10.6.2012 julkaistusta lausunnosta.

42

(43)  Osapuolten erimielisyys joukkovelkakirjan korosta osoitettiin aluksi FME:n käsiteltäväksi. FME päätti 5 päivänä kesäkuuta 2009, että kyseisissä olosuhteissa asianmukainen korko oli REIBOR + 1,75 prosenttia. FME totesi päätöksessään, että se aikoo arvioida päätöstään uudelleen kuuden kuukauden välein osapuolten pyynnöstä. Kiista saatettiin kuitenkin myöhemmin tuomioistuimen käsiteltäväksi, ja se on edelleen ratkaisematta tätä valvontaviranomaisen päätöstä laadittaessa. Arion Bankin vuosiraportin 2011 mukaan Drómi pyysi 2 päivänä joulukuuta 2009 päivätyssä kirjeessä FME:tä tarkastelemaan uudelleen aiempaa korkopäätöstään. FME päätti 4 päivänä helmikuuta 2011, että velan vuosikoron olisi oltava alun perin määritetty korko, johon lisätään alun perin määritetty lisäkorko haltuunottopäivästä 30 päivään kesäkuuta 2010 saakka, mutta ilman lisäkorkoa kyseisestä ajankohdasta siihen asti, kunnes laina on maksettu kokonaan. Arion Bank on nostanut FME:tä ja Drómia vastaan kanteen, jossa se vaatii kumoamaan 4 päivänä helmikuuta 2011 tehdyn FME:n päätöksen. Drómi nosti 4 päivänä toukokuuta 2011 FME:tä ja Arion Bankia vastaan kanteen, jossa vaaditaan ensisijaisesti kumoamaan kaikki FME:n korkopäätökset ja toissijaisesti soveltamaan eri korkoa alusta alkaen.

43

(44)  Valtiovarainministeriö lupasi lainata Arion Bankille valtion joukkovelkakirjoja, jotka soveltuvat likviditeettisopimusten hankkimiseen Islannin keskuspankin kanssa tehtävillä repo-operaatioilla Islannin keskuspankin voimassa olevien sääntöjen mukaisesti. Valtion joukkovelkakirjojen markkina-arvo on enintään 75 miljardia Islannin kruunua.

44

(45)  Arion Bank ei voi myydä tai käyttää joukkovelkakirjoja muuhun kuin sopimuksessa mainittuun tarkoitukseen. Jos Arion Bank käyttää SPRON-joukkovelkakirjaa vastavakuutena antaakseen vakuuden valtion joukkovelkakirjalainastaan, Arion ei suorita maksua enintään 25 miljardin Islannin kruunun luotonnostosta, mutta muuten sen on maksettava 1,75 prosentin palkkio luvasta käyttää valtion joukkovelkakirjoja vakuutena. Arion ei kuitenkaan maksa palkkiota, jos se voi selkeästi osoittaa, että yli 25 miljardia Islannin kruunua lainasta liittyy SPRON-säästöpankkiin tehtyjen talletusten nostoihin. Jos Arion käyttää muita varoja kuin SPRON-joukkovelkakirjaa vastavakuutena antaakseen vakuuden lainastaan, palkkio on 3 prosenttia lainan määrästä, joka myönnettiin yksinomaan kyseistä vakuutta vastaan. Tällaisissa tapauksissa Arionin on maksettava myös erityismaksu, joka on 0,5 prosenttia lainan määrästä, aina kun valtion joukkovelkakirjoja käytetään.

45

(46)  REIBOR (Reykjavik interbank offered rate) on Islannin liike- ja säästöpankkien käyttämä pankkienvälinen korko, jota sovelletaan lyhyen aikavälin lainoihin.

46

(47)  Islannin kruunun kauppapainotettu valuuttaindeksi.

47

(48)  Pankin keskeisiä uskomuksia ovat [...].

48

(49)  Vaikka lukuisia vaikeita kysymyksiä on vielä ratkaisematta, Arion Bankin mukaan Islannin talous on osoittanut viime vuonna selviä elpymisen merkkejä, sillä talous on kasvanut ensimmäistä kertaa finanssikriisin alkamisen jälkeen ja työttömyysaste on laskenut.

49

(50)  Pankki toteaa, että vuonna 2011 Islannin kruunun arvon aleneminen, ensimmäisen vuosipuoliskon korkeat maailmanlaajuiset perushyödykehinnat ja sopimusperusteinen palkkojen nousu johtivat 5,3 prosentin vuotuiseen inflaatioon vuoden lopussa. Seuraavien vuosien inflaationäkymät eivät ole lupaavia, ja inflaatio ylittää todennäköisesti Islannin keskuspankin tavoitteen, joka on 2,5 prosenttia. Vastauksena taloustoimintojen kasvuun ja inflaationäkymien heikkenemiseen Islannin keskuspankki korotti korkotasoa kahdesti vuoden 2011 aikana yhteensä 50 peruspistettä ja vuoden 2012 ensimmäisellä vuosipuoliskolla yhteensä 75 peruspistettä. Liiketoimintasuunnitelmassa oletetaan, että tämä kehitys jatkuu vuosina 2012–2014.

50

(51)  Arion Bank toteaa, että vaikka Islannin talouden elpymisestä on merkkejä, lukuisia ongelmia on yhä ratkaistava; yksi näistä ongelmista on pääomaliikkeiden rajoitusten poistaminen. Rajoitusten poistaminen on edennyt hitaasti, vaikka Islannin keskuspankki ilmoitti maaliskuussa 2011 vapauttamisaikataulusta, jossa lueteltiin lukuisia toimenpiteitä, joilla pyritään poistamaan rajoituksia neljän seuraavan vuoden aikana. Myöhemmin kyseisenä vuonna Islannin parlamentti päätti pidentää ulkomaanvaluuttaa koskevien lakien (ja siten pääomaliikkeiden rajoitusten) voimassaoloa vuoteen 2013. Parlamentti on näin ollen antanut Islannin keskuspankille vain vähän liikkumavaraa, jos rajoitukset poistetaan kahden seuraavan vuoden aikana. Pääomaliikkeiden rajoituksia tiukennettiin edelleen maaliskuussa 2012 ulkomaanvaluuttalakiin tehdyillä muutoksilla. Rajoitusten poistamista koskeva strategia ei ole selvä, ja niiden oletetaan siksi pysyvän voimassa ennustejaksolla.

51

(52)  Lainasalkun uudelleenjärjestelyä koskevilla toimilla on vähennetty järjestämättömien lainojen osuutta 37 prosentista vuoden 2010 lopussa 13 prosenttiin vuoden 2011 lopussa. Vaikeuksiin joutuneita lainanottajia on onnistuttu auttamaan, minkä ansiosta lainasalkun kirjanpitoarvon arviointiin liittyvää epävarmuutta on vähennetty huomattavasti.

52

(53)  Valuuttaepätasapaino väheni vuoden 2008 lopun 300 prosentista vuoden 2011 lopun 30 prosenttiin pankin pääomapohjaan nähden.

53

(54)  Pankilla oli [...] ryhmää, joiden luotot ylittivät 10 prosenttia pääomapohjasta vuoden 2009 lopulla. Näiden ryhmien luotot olivat yhteensä 175 prosenttia pääomapohjasta. Vuoden 2011 lopussa pankilla oli [...] ryhmää, joiden luotot ylittivät 10 prosenttia pääomapohjasta, ja ne muodostivat yhteensä 87 prosenttia pääomapohjasta.

54

(55)  Kokonaispääomapohja on kasvanut 20,7 miljardia Islannin kruunua vuodesta 2009 vuoteen 2011.

55

(56)  Määräaikaistalletukset ovat lisääntyneet 10 prosentista 23 prosenttiin vuoden 2009 lopusta vuoden 2011 loppuun.

56

(57)  Kuluttajahintaindeksin tasapaino on kääntynyt – 17 prosentista pankin pääomapohjasta vuoden 2009 lopussa + 9 prosenttiin vuoden 2011 lopussa.

57

(58)  FME:n lokakuussa 2008 toteuttamien toimien jälkeen tehtiin rakennemuutoksia. Internal audit and Compliance -yksikköä vahvistettiin ja Privat Banking -yksikkö sulautui Asset Management -yksikköön ja Treasury-yksikkö Capital Market -yksikköön. Uuden strategisen suunnan mukaisesti ja pankin saatua uuden johdon vuoden 2011 syksyllä organisaatiorakenteeseen tehtiin lisää merkittäviä muutoksia, joilla varmistetaan, että se ilmentää ja sillä tuetaan paremmin pankin uutta strategiaa ja yksinkertaistetaan toimintoja sekä lisätään synergiaa eri osastojen välillä.

58

(59)  SPM-säästöpankilla oli ollut rahoitusvaikeuksia useiden kuukausien ajan, ja se pyrki pääsemään sopimukseen velkojiensa kanssa konkurssilain perusteella, sillä sen vakavaraisuussuhde oli alle lainsäädännössä asetettujen vaatimusten. Nämä toimenpiteet eivät kuitenkaan onnistuneet, ja 3 päivänä huhtikuuta 2009 SPM-säästöpankki ja New Kaupthing tekivät sopimuksen, jonka nojalla New Kaupthing osti SPM-säästöpankin kaikki varat, Islannissa sijaitseva Borgarnesin konttori mukaan luettuna, sekä SPM-säästöpankin tytäryritykset, kaksi säästöpankkia Pohjois-Islannissa, Afl Savings Bank ja Ólafsfjörður Savings Bank (SPÓL) mukaan luettuina. SPM-säästöpankin tietyt velat, talletukset ja lainat mukaan luettuina, siirtyivät samalla New Kaupthingille, kuten sopimuksessa oli määrätty. Samana päivänä FME päätti SPM-säästöpankin varojen ja velkojen luovutuksesta. FME:n päätöksessä ei viitata valtion toimiin, jotka liittyvät pääomanlisäykseen, sitoumuksiin tai julistuksiin. Pankki ja Islannin viranomaiset ovat myös vahvistaneet valvontaviranomaiselle, ettei valtio tehnyt tässä yhteydessä rahoitussitoumuksia. Katso FME:n 3 päivänä huhtikuuta 2009 tekemä päätös, joka on saatavilla osoitteessa http://www.fme.is/media/akvardanir/3.-april-2009.pdf.

59

(60)  Tämä toimenpide perustui siihen, että vuosina 2006–2008 Kaupthing laski liikkeeseen neljä katettujen joukkovelkakirjojen sarjaa, jotka olivat Kaupthingin tytäryhtiön KMIIF:n takaamia. Kaupthing omisti KMIIF:n välityksellä 120 miljardin Islannin kruunun asuntolainasalkun. Katetuilla joukkovelkakirjoilla oli tarkoitus rahoittaa suuri osa Kaupthingin asuntolainasalkusta. Arion Bank on ostanut tämän asuntolainasalkun 22 päivänä joulukuuta 2011 tehdyllä sopimuksella. Kauppa rahoitettiin lähinnä ostamalla katettuja joukkovelkakirjoja 117,7 miljardin Islannin kruunun arvosta, sillä Arion Bank on ottanut vastuulleen Kaupthingin velat katettuja joukkovelkakirjoja koskevan ohjelman mukaisesti. Arion Bankin mielestä AMIIF:n hankintaa ei voida luokitella ”tavanomaiseksi” hankinnaksi eikä rakenneuudistustoimiin liittyväksi hankinnaksi. Hankinta liittyi pankin perustamiseen, mutta AMIIF:tä ei siirretty Arion Bankiin sen perustamisen yhteydessä. Ennen siirtoa Arion Bank tarjosi palveluja lainanottajille, mutta sillä ei ollut lainoja koskevaa päätäntävaltaa. Lisäksi lainanottajat, joilla oli kiinnityksiä rahastossa, uskoivat olevansa Arion Bankin asiakkaita. Siirron jälkeen Arion Bank omistaa lainat. Kuten edellä on todettu, kyseistä liiketointa koskeva sopimus tehtiin Kaupthingin ja Arion Bankin välillä, eikä Islannin valtio ollut siinä osallisena eikä sitoutunut siihen.

60

(61)  Tällaiset lainat luokitellaan kiinnelainoiksi ja muiksi yksityisiltä saaduiksi lainoiksi ja yrityslainoiksi. Vähennykset vaihtelivat lainatyypin ja sen mukaan, onko lainat annettu Islannin kruunuina vai ulkomaan valuuttana.

61

(62)  Lainojen arvonlisäys oli kuitenkin suurempi vuosina 2009–2011 kuin taulukosta 4 käy ilmi, sillä osa kohdennettiin korvausvälineelle, yhteensä 38 miljardia Islannin kruunua. Korvausväline poistettiin käytöstä vuoden 2011 ensimmäisellä vuosineljänneksellä, kun Kaupthingiltä Arion Bankille siirrettyjen varojen ja velkojen arvon välinen erotus oli maksettu kokonaan.

62

(63)  Ks. Islannin keskuspankin 25 päivänä huhtikuuta 2006 hyväksymät säännöt ”Rules on Liquidity Ratio No. 317”, saatavilla osoitteessa http://www.sedlabanki.is/lisalib/getfile.aspx?itemid=4713.

63

(64)  Maksuvalmiusvaatimuksen mukaan pankeilla on oltava niin paljon korkealaatuisia likvidejä varoja, että ne riittävät kattamaan sen nettokassavirran 30 päivän ajan stressiskenaariossa. LCR-arvo on siten 100 prosenttia.

64

(65)  Skenaariossa myös muiden olosuhteiden oletetaan olevan haitallisia. Asuntojen hintojen oletetaan laskevan 10 prosenttia vuonna 2012, 18 prosenttia vuonna 2013 ja 16 prosenttia vuonna 2014. Vuonna 2012 vähittäistalletusten ulosvirtauksen oletetaan olevan 30 prosenttia, yritystalletusten 20 prosenttia ja luottolaitosten talletusten 80 prosenttia. Palkkiotulojen oletetaan vähenevän 50 prosenttia vuosien 2012–2014 perusvaihtoehdosta. Antolainauksen arvonalennuksen odotetaan vähenevän 1–3 prosenttia ja antolainauksen hintaeron 0,5–1 prosenttia, mutta talletusten hintaeron oletetaan kasvavan 0,5–1 prosenttia. Toimintamenojen oletetaan olevan 10 prosenttia suuremmat kuin perusvaihtoehdossa. Islannin kruunun vaihtokurssin odotetaan heikkenevän, ja ulkomaankauppapainoisen valuuttaindeksin (TWI) odotetaan nousevan 4 prosenttia vuonna 2013 ja 11 prosenttia vuonna 2014.

65

(66)  ROE pienenisi [0–5] prosenttiin vuonna 2012, [0–5] prosenttiin vuonna 2013 ja [5–10] prosenttiin vuonna 2014.

66

(67)  Pankin vakavaraisuussuhde on [20–25] prosenttia vuonna 2012, [20–25] prosenttia vuonna 2013 ja [25–30] prosenttia vuonna 2014.

67

(68)  Talletusten joustamattomuuden käsite viittaa talletusten aiempaan vakauteen ja ennustettuun käyttäytymiseen ajan myötä.

68

(69)  ISFI on valtion elin, jolla on riippumaton johtokunta ja joka raportoi valtiovarainministerille; se perustettiin lailla nro 88/2009. ISFIn on täytettävä tehtävänsä vähintään 5 vuoden kuluessa perustamisestaan. ISFI hallinnoi valtion omistusosuuksia rahoituslaitoksissa lainsäädännön, hyvän hallintotavan, yleisten liiketoimintakäytäntöjen ja valtion omistuspolitiikan mukaisesti. Sen tavoitteena on palauttaa ja luoda uudelleen dynaamiset kotimaiset rahoitusmarkkinat ja edistää samalla tehokasta kilpailua markkinoilla sekä taata avoimuus kaikissa päätöksissä, jotka koskevat valtion osallistumista rahoitustoimintoihin.

69

(70)  Esitetty yksityiskohtaisesti tämän päätöksen 3 luvussa.

70

(71)  Ks. tältä osin unionin yleisen tuomioistuimen tuomio yhdistetyissä asioissa T-425/04, T-444/04, T-450/04 ja T-456/04, Ranska ym. v. komissio, tuomio 21.5.2010 (Kok., s. II-02099, 283 kohta (valitus vireillä)), sekä julkisasiamies Mengozzin esittämä ratkaisuehdotus eli valitus asiassa C-399/10, Bouygues, 47 kohta, jossa näitä ehtoja pidetään liian rajoittavina valtiontuen luonnehdinnan kannalta.

71

(72)  Ks. esim. asia T-228/99,WestLB, Kok., s. II-435.

72

(73)  Ks. esim. 10 päivänä lokakuuta 2008 tehty komission päätös asiassa NN 51/2008, pankkien takausohjelma Tanskassa, 32 kohta, ja 21 päivänä lokakuuta 2008 tehty komissio päätös asiassa C 10/2008, IKB, 74 kohta.

73

(74)  Ks. 8 päivänä toukokuuta 2009 tehty valvontaviranomaisen päätös perustaltaan terveiden pankkien pääomapohjan tilapäiseen vahvistamiseen tarkoitetusta järjestelystä rahoitusjärjestelmän vakauden ja reaalitalouden luotonsaannin edistämiseksi (Norja) (205/09/KOL), joka on saatavilla osoitteessa: http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=16694&1=1

74

(75)  Ks. tässä yhteydessä Euroopan komission esittämät vastaavat perustelut asiassa, joka koski vaikeuksissa olevan yrityksen toimittajien tekemiä investointeja, komission päätös C 4/10 (ex NN 64/09) — Tuki Trèves-yritykselle (Ranska).

75

(76)  Drómin joukkovelkakirjan osapuolten välisellä kiistalla ja riita-asialla, joka koskee joukkovelkakirjan korkoa, ei ole vaikutusta tähän päätelmään.

76

(77)  Talousasiain ministerin raportti Althingille (maaliskuu 2012), ”The Future Structure of the Icelandic Financial System”, luku 9.6, saatavilla osoitteessa: http://eng.atvinnuvegaraduneyti.is/media/Acrobat/Future-Structure.pdf

77

(78)  Valvontaviranomainen panee tältä osin merkille, että Islannin keskuspankin hallintoneuvosto on huomauttanut vuoden 2010 toista vuosipuoliskoa koskevan rahoitusvakausraportin johdannossa, että ”rahoituslaitosten pääomittamista suojellaan tällä hetkellä pääomaliikkeiden rajoituksilla ja talletussuojaa koskevalla valtion ilmoituksella”. Ks. http://www.sedlabanki.is/lisalib/getfile.aspx?itemid=8260, s. 5. Ks. myös komission päätökset NN 48/2008, pankkien takausohjelma Irlannissa, 46 ja 47 kohta: http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/comp-2008/nn048-08.pdf ja NN 51/2008, pankkien takausohjelma Tanskassa: http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/comp-2008/nn051-08.pdf.

78

(79)  Ks. tältä osin asia 730/79, Phillip Morris v. komissio, Kok., s. 2671.

79

(80)  Ks. valvontaviranomaisen valtiontuen suuntaviivojen VIII osa. Finanssikriisiä koskevat väliaikaiset säännöt. Valtiontukisääntöjen soveltaminen maailmanlaajuisen finanssikriisin seurauksena rahoituslaitosten suhteen toteutettuihin toimenpiteisiin, saatavilla osoitteessa http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=16604&1=1.

80

(81)  Elinkelpoisuuden palauttaminen ja rahoitusalalla tämänhetkisessä kriisissä toteutettujen rakenneuudistustoimenpiteiden arviointi valtiontukisääntöjen perusteella; valvontaviranomaisen 25.11.2009 hyväksymät suuntaviivat, VII luku, finanssikriisiä koskevat tilapäiset säännöt, siten kuin niitä on muutettu finanssikriisiä koskevilla vuoden 2012 suuntaviivoilla. Saatavilla valvontaviranomaisen verkkosivuilla osoitteessa http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-VIII---Return-to-viability-and-the-assessment-of-restructuring-measures-in-the-financial-sector.pdf.

81

(82)  Islannin keskuspankin hyväksymät valuuttatasapainoa koskevat uudet säännöt tulivat voimaan 1 päivänä tammikuuta 2011. Sääntöjen tarkoituksena on rajoittaa valuuttakurssiriskejä estämällä valuuttatasapainoa ylittämästä tiettyjä rajoja. Yksi tärkeimmistä muutoksista edellisiin sääntöihin on se, että sallittu yksittäisten valuuttojen avoin valuuttapositio on pienentynyt 20 prosentista 15 prosenttiin pääomasta ja sallittu kokonaisvaluuttatasapaino on pienentynyt 30 prosentista 15 prosenttiin. Valuuttatasapainoa koskeva raportointi on myös entistä yksityiskohtaisempi, sillä valuuttamääräiset omaisuuserät ja vastattavat luokitellaan tyypin mukaan: lainat, joukkovelkakirjat, oman pääoman ehtoiset arvopaperit, sijoitusrahasto-osuudet, talletukset, korolliset sopimukset, velat keskuspankille ja niin edelleen. Jos valuuttatasapaino poikkeaa säännöissä vahvistetuista rajoista, asianomaisen rahoitusyrityksen on ryhdyttävä toimiin eron poistamiseksi viimeistään kolmen pankkipäivän kuluessa. Jos rahoitusyrityksen toimenpiteillä ei saavuteta tavoitetta, Islannin keskuspankki voi määrätä uhkasakon. Islannin keskuspankki on ryhtynyt myös muihin toimiin rajoittaakseen valuuttaepätasapainoa, esimerkiksi tekemällä valuutanvaihtosopimuksen yhden liikepankin kanssa ja ostamalla ulkomaanvaluuttaa. Islannin keskuspankin mukaan näillä toimenpiteillä edistetään rahoitusalan vakautta ja vahvistetaan Islannin keskuspankin lainaamattomia valuuttavarantoja.

82

(83)  Kun pankki osti vuoden 2011 lopussa entisen Kaupthing Mortgage Institutional Investor Fundin, pankki otti vastuulleen myös 117,7 miljardin Islannin kruunun arvoiset katetut joukkovelkakirjat.

83

(84)  Koska Kaupthing on edelleen selvitysmenettelyssä, tappioiden tarkka määrä ei ole vielä selvillä. Kaupthingin velkojien kokouksessa 31 päivänä toukokuuta 2012 esitettyjen tietojen mukaan Kaupthingin varojen kokonaismäärä oli vuoden 2011 lopussa 874 miljardia Islannin kruunua (5,2 miljardia euroa) ja Islannin konkurssilain 113 §:n mukaiset senhetkiset hyväksytyt saatavat (toissijaiset vaateet) 2 873 miljardia Islannin kruunua (17 miljardia euroa). Ks. lisätietoa osoitteesta http://www.kaupthing.com/lisalib/getfile.aspx?itemid=21204.

84

(85)  Arion Bankia koskevat valtion pääomasijoitustoimenpiteet perustuivat suoraan siirrettyjen varojen ja velkojen alustavan arvostuksen ja FME:n pääomavaatimuksen väliseen eroon.

85

(86)  Islannin viranomaiset ovat selventäneet, että tässä yhteydessä valtion korvaukseksi sovittiin kiinteä 6,5 miljardin Islannin kruunun summa, sillä neuvotteluhetkellä rahoitustiedot vaihtelivat ja pankin todellista kannattavuutta kyseisenä ajankohtana oli vaikea määritellä.

86

(87)  Rahoituslaitosten pääomapohjan vahvistaminen tämänhetkisessä finanssikriisissä: tuen rajaaminen välttämättömään vähimmäismäärään ja suojatoimet kilpailun kohtuuttoman vääristymisen estämiseksi (pääomapohjan vahvistamista koskevat suuntaviivat) (EUVL L 17, 20.1.2011, sekä ETA-täydennysosa N:o 3). Suuntaviivat ovat saatavilla myös valvontaviranomaisen verkkosivustolla osoitteessa http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

87

(88)  Vuoden 2014 lopussa päättyvät kaikkien niiden islantilaisen pankkien rakenneuudistusjaksot, joista on käynnistetty muodollinen tutkinta.

88

(89)  Leimavero vaihtelee oikeudellisen asiakirjatyypin mukaan, mutta se on yleensä 15 Islannin kruunua jokaiselta alkavalta tuhannelta Islannin kruunulta (eli keskimäärin 1,5 prosenttia) sellaisen korkoa tuottavan joukkovelkakirjan määrästä, jonka vakuutena on kiinnitys tai muu vakuus.

89

(90)  Ks. esim. komission päätös asiassa SA.28264, rakenneuudistustuki Hypo Real Estatelle, jossa komissio hyväksyi Hypo Real Estaten kansainvälisten liiketoimien merkittävän osan erottautumisen toimenpiteenä, jolla rajoitetaan pankin taloudellisen toiminnan jatkajan PBB:n mahdollisuuksia vääristää kilpailua.

90

(91)  Pankki on vahvistanut, ettei se ole tietoinen muuntyyppisten lainasopimusten lausekkeista, joiden perusteella pankki voisi nostaa korkoastetta, jos asiakas ei säilytä pankkisuhdettaan vähimmäistasolla. Jos pankin sopimuksista löytyy tällaisia lausekkeita, pankki pidättyy panemasta niitä täytäntöön joulukuuhun 2014 asti.

91

---

LIITE

SITOUMUKSET JA PANKKITOIMINNAN OIKEUDELLISEEN KEHYKSEEN TEHTÄVÄT KESKEISET MUUTOKSET

1.   ISLANNIN VIRANOMAISTEN SITOUMUKSET

Islannin viranomaiset ovat tehneet jäljempänä esitetyt kaksi sitoumusta.

Leimaveroon tehtävä muutos valtiontuen estämiseksi ja siirtokustannusten vähentämiseksi

Valtiovarainministeriö nimittää työryhmän, jonka tehtävänä on tarkastella uudelleen leimaverosta annettua lakia nro 36/1978. Työryhmä toimittaa raportin ja lakiluonnoksen valtiovarainministerille lokakuuhun 2012 mennessä. Työryhmän tehtävänä on etenkin tarkastella yksityisten liikkeeseen laskemien joukkovelkakirjojen leimaveron poistamista, kun kyse on niiden siirrosta velkojien kesken (eli kun yksityiset siirtävät lainansa yhdestä luottolaitoksesta toiseen). Ryhmä tarkastelee lisäksi, miten leimaveroa koskevaa säännöstä voidaan muuttaa siten, että yksinkertaistetaan menettelyjä ja edistetään kilpailua.

Toimenpiteet siirron helpottamiseksi ja siirtokustannusten vähentämiseksi

Islannin parlamentin 21 päivänä maaliskuuta 2012 antaman päätöslauselman mukaisesti hallitus nimittää komitean, jonka tehtävänä on tarkastella kuluttajansuojaa rahoitusmarkkinoilla ja esittää ehdotuksia siitä, miten yksityisten ja kotitalouksien asemaa voidaan lujittaa luottalaitoksiin nähden. Komitean nimitykseen sisältyy erityinen toimivalta tarkastella siirron helpottamista ja siirtokustannusten vähentämistä ja tehdä asiassa läheistä yhteistyötä Islannin kilpailuviranomaisten (ICA) kanssa. Komitea esittää raporttinsa viimeistään 15 päivänä tammikuuta 2013.

Islannin viranomaiset ovat lisäksi hyväksyneet Arion Bankin seuraavat sitoumukset:

Ostojen rajoittaminen

Arion Bank pidättyy ostamasta rahoituslaitoksia 1 päivään joulukuuta 2014 asti. Tästä sitoumuksesta huolimatta Arion Bank voi valvontaviranomaisen hyväksynnän saatuaan ostaa tällaisia yrityksiä, etenkin jos se on välttämätöntä rahoitusjärjestelmän vakauden turvaamiseksi.

(...)

Arion Bank sitoutuu [...].

Luopuminen rakenneuudistuksen alaisten yritysten osakkeista

Arion Bank sitoutuu myymään mahdollisimman pian omistusosuudet toimintayhtiöissä, jotka se on ottanut haltuun rakenneuudistuksen vuoksi, ks. rahoituslaitoksista annetun lain nro 161/2002 22 §. Lisäksi pankki sitoutuu noudattamaan edellä mainitussa säännöksessä vahvistettuja menettelyjä ja määräaikoja, sellaisina kuin FME on niitä tulkinnut. Lopuksi pankki pitää yllä verkkosivuillaan (tai asianomaisen tytäryrityksen verkkosivuilla) ajantasaista tietoa tällaisista myynnissä olevista omistusosuuksista.

Toimenpiteet, joista on etua uusille ja pienille kilpailijoille

Arion Bank sitoutuu toteuttamaan seuraavat toimenpiteet uusien ja pienten kilpailijoiden eduksi 1 päivään joulukuuta 2014 saakka:

| a) | Arion Bank ei pane täytäntöön yksityishenkilöiden asuntolainasopimusten korkokantoja koskevia sopimuslausekkeita eikä ota käyttöön tällaisia uusia lausekkeita, joissa korkokantojen erityisehdoksi asetetaan pankkiasiakkuuden säilyminen vähimmäistasolla. |
| --- | --- |

a)

Arion Bank ei pane täytäntöön yksityishenkilöiden asuntolainasopimusten korkokantoja koskevia sopimuslausekkeita eikä ota käyttöön tällaisia uusia lausekkeita, joissa korkokantojen erityisehdoksi asetetaan pankkiasiakkuuden säilyminen vähimmäistasolla.

| b) | Arion Bank antaa pankin verkkosivuilla helposti saatavilla olevaa tietoa pankkipalvelujen siirtämisestä toiseen rahoituslaitokseen. Lisäksi rahoituslaitosten vaihtoon tarvittavat asiakirjat ovat helposti saatavilla verkkosivuilta. Samat tiedot ja rahoituslaitoksen vaihtoa koskevat lomakkeet ovat saatavilla pankin sivukonttoreissa. |
| --- | --- |

b)

Arion Bank antaa pankin verkkosivuilla helposti saatavilla olevaa tietoa pankkipalvelujen siirtämisestä toiseen rahoituslaitokseen. Lisäksi rahoituslaitosten vaihtoon tarvittavat asiakirjat ovat helposti saatavilla verkkosivuilta. Samat tiedot ja rahoituslaitoksen vaihtoa koskevat lomakkeet ovat saatavilla pankin sivukonttoreissa.

| c) | Arion Bank panee nopeasti täytäntöön kaikki pankkipalvelujen siirtoa koskevat pyynnöt. |
| --- | --- |

c)

Arion Bank panee nopeasti täytäntöön kaikki pankkipalvelujen siirtoa koskevat pyynnöt.

| d) | Arion Bank ei vetoa valtion osallistumiseen hankkiakseen kilpailuetua markkinoinnissa. |
| --- | --- |

d)

Arion Bank ei vetoa valtion osallistumiseen hankkiakseen kilpailuetua markkinoinnissa.

| e) | Jos kilpailevia palvelutarjouksia ei ole saatavilla, Arion Bank on halukas tarjoamaan seuraavat palvelut hintaan, joka vastaa kustannuksia ja kohtuullista marginaalia pankin kulloinkin tekemän päätöksen mukaisesti:






  i) | Islannin kruunun määräisten maksujen käsittelypalvelut. |
| --- | --- | --- |

e)

Jos kilpailevia palvelutarjouksia ei ole saatavilla, Arion Bank on halukas tarjoamaan seuraavat palvelut hintaan, joka vastaa kustannuksia ja kohtuullista marginaalia pankin kulloinkin tekemän päätöksen mukaisesti:

i)

Islannin kruunun määräisten maksujen käsittelypalvelut.

| ii) | ulkomaan valuutan määräisten maksujen käsittelypalvelut. |
| --- | --- |

ii)

ulkomaan valuutan määräisten maksujen käsittelypalvelut.

2.   KRIISIN JÄLKEEN HYVÄKSYTYT KESKEISET MUKAUTUKSET JA MUUTOKSET ISLANNIN RAHOITUSMARKKINOIDEN SÄÄNTELY- JA VALVONTAKEHYKSEEN

Islannin viranomaiset ovat toimittaneet seuraavan yleiskatsauksen vuoden 2008 syksyllä voimassa olleeseen lainsäädäntöön tehdyistä muutoksista:

| — | FME:n valtuuksia ryhtyä toimiin (ottaa itselleen yhtiökokouksen valtuudet ja myydä omaisuutta, ks. poikkeuslainsäädäntö) on lisätty; FME:lle on annettu laajennetut valvontavaltuudet; FME voi arvioida yksittäisten valvottujen osapuolten toimia tai käyttäytymistä annettujen lisäsäännösten nojalla. Niihin sisältyvät päätöksentekovaltuudet, kuten valtuudet päättää toimipaikan sulkemisesta tai tiettyjen toimintojen lopettamisesta ilman toimintalupien tosiasiallista kumoamista, ja valtuudet määritellä yksityiskohtaisemmin käsitteet, joiden tulkinnan FME ja valvotut yksiköt tai valituselimet ovat riitauttaneet. |
| --- | --- |

—

FME:n valtuuksia ryhtyä toimiin (ottaa itselleen yhtiökokouksen valtuudet ja myydä omaisuutta, ks. poikkeuslainsäädäntö) on lisätty; FME:lle on annettu laajennetut valvontavaltuudet; FME voi arvioida yksittäisten valvottujen osapuolten toimia tai käyttäytymistä annettujen lisäsäännösten nojalla. Niihin sisältyvät päätöksentekovaltuudet, kuten valtuudet päättää toimipaikan sulkemisesta tai tiettyjen toimintojen lopettamisesta ilman toimintalupien tosiasiallista kumoamista, ja valtuudet määritellä yksityiskohtaisemmin käsitteet, joiden tulkinnan FME ja valvotut yksiköt tai valituselimet ovat riitauttaneet.

| — | Yksittäisiä suuria riskikeskittymiä koskevia sääntöjä on selkeytetty ja tarkennettu; riskinhallinnan tehtäviä ja vastuita on lisätty ja FME:lle on annettu valtuudet antaa riskinhallinnalle merkittävämpi asema rahoitusyrityksen organisaatiossa; stressitestien soveltamista koskevia säännöksiä on tiukennettu. |
| --- | --- |

—

Yksittäisiä suuria riskikeskittymiä koskevia sääntöjä on selkeytetty ja tarkennettu; riskinhallinnan tehtäviä ja vastuita on lisätty ja FME:lle on annettu valtuudet antaa riskinhallinnalle merkittävämpi asema rahoitusyrityksen organisaatiossa; stressitestien soveltamista koskevia säännöksiä on tiukennettu.

| — | Suurten luotonottajien erityisrekisteriä koskevat säännökset on vahvistettu lainsäädännössä, jotta saadaan parempi yleiskuva kahta tai useampaa yritystä koskevista suurista, yksittäisistä riskikeskittymistä. Rekisteri on tärkeä väline riskien kytkemiseksi toisiinsa ja niiden systeemisen vaikutuksen arvioimiseksi, jos luotonottajien toiminnoissa ilmenee vaikeuksia. Yksiköiden, jotka eivät ole FME:n valvonnassa mutta jotka on merkitty rahoitusyritysten rekisteriin, on annettava FME:lle tietoa kaikista velvoitteistaan. FME voi kieltää palvelujen tarjoamisen tällaisille osapuolille, jos ne kieltäytyvät toimittamasta pyydettyjä tietoja. |
| --- | --- |

—

Suurten luotonottajien erityisrekisteriä koskevat säännökset on vahvistettu lainsäädännössä, jotta saadaan parempi yleiskuva kahta tai useampaa yritystä koskevista suurista, yksittäisistä riskikeskittymistä. Rekisteri on tärkeä väline riskien kytkemiseksi toisiinsa ja niiden systeemisen vaikutuksen arvioimiseksi, jos luotonottajien toiminnoissa ilmenee vaikeuksia. Yksiköiden, jotka eivät ole FME:n valvonnassa mutta jotka on merkitty rahoitusyritysten rekisteriin, on annettava FME:lle tietoa kaikista velvoitteistaan. FME voi kieltää palvelujen tarjoamisen tällaisille osapuolille, jos ne kieltäytyvät toimittamasta pyydettyjä tietoja.

| — | Moitteettomia liiketoimintakäytäntöjä koskevia säännöksiä on lujitettu, ja rahoitusyritysten kanssa tehtäviä liiketoimia tarkastelevan valituskomitean asema on vahvistettu lainsäädännössä; rahoitusyritysten kaikista suurista omistajista on annettava yksityiskohtaista tietoa. |
| --- | --- |

—

Moitteettomia liiketoimintakäytäntöjä koskevia säännöksiä on lujitettu, ja rahoitusyritysten kanssa tehtäviä liiketoimia tarkastelevan valituskomitean asema on vahvistettu lainsäädännössä; rahoitusyritysten kaikista suurista omistajista on annettava yksityiskohtaista tietoa.

| — | Määräaikoja, joiden kuluessa rahoitusyritykset voivat luopua siirretyistä varoista, on lyhennetty. |
| --- | --- |

—

Määräaikoja, joiden kuluessa rahoitusyritykset voivat luopua siirretyistä varoista, on lyhennetty.

| — | Rahoitusyritysten omien osakkeiden omistusta koskevia säännöksiä on tiukennettu, ja ne on määritelty yksityiskohtaisemmin. Tytäryritysten omistusta pidetään nyt omina osakkeina samoin kuin omia osakkeita koskevia taseen ulkopuolisia sopimuksia. |
| --- | --- |

—

Rahoitusyritysten omien osakkeiden omistusta koskevia säännöksiä on tiukennettu, ja ne on määritelty yksityiskohtaisemmin. Tytäryritysten omistusta pidetään nyt omina osakkeina samoin kuin omia osakkeita koskevia taseen ulkopuolisia sopimuksia.

| — | Rahoitusyrityksiä on kielletty myöntämästä luottoa omiin osakkeisiin perustuvaa vakuutta tai pääomatakuutodistusta vastaan. |
| --- | --- |

—

Rahoitusyrityksiä on kielletty myöntämästä luottoa omiin osakkeisiin perustuvaa vakuutta tai pääomatakuutodistusta vastaan.

| — | FME laatii säännöt, joiden mukaan lainat, joiden vakuutena on kiinnitys muiden rahoitusyritysten osakkeisiin, lasketaan riski- ja pääomapohjassa. |
| --- | --- |

—

FME laatii säännöt, joiden mukaan lainat, joiden vakuutena on kiinnitys muiden rahoitusyritysten osakkeisiin, lasketaan riski- ja pääomapohjassa.

| — | Sisäisen tarkastusosaston vastuuta ja tehtäviä on lisätty. Asianomaisen rahoitusyrityksen koon ja toimintojen moninaisuuden välistä tasapainoa ja sen sisäisen tarkastusosaston tehtäviä säännellään yksityiskohtaisilla säännöillä. |
| --- | --- |

—

Sisäisen tarkastusosaston vastuuta ja tehtäviä on lisätty. Asianomaisen rahoitusyrityksen koon ja toimintojen moninaisuuden välistä tasapainoa ja sen sisäisen tarkastusosaston tehtäviä säännellään yksityiskohtaisilla säännöillä.

| — | Tilintarkastusyritys voi suorittaa saman rahoitusyrityksen tilintarkastuksen enintään viiden vuoden ajan; rahoitusyrityksen mahdollisuuksia hylätä ”vaikea” tilintarkastaja on rajoitettu. |
| --- | --- |

—

Tilintarkastusyritys voi suorittaa saman rahoitusyrityksen tilintarkastuksen enintään viiden vuoden ajan; rahoitusyrityksen mahdollisuuksia hylätä ”vaikea” tilintarkastaja on rajoitettu.

| — | Kaikkia oman pääoman laskentaa ja useita muita teknisiä näkökohtia koskevia säännöksiä on tarkistettu. |
| --- | --- |

—

Kaikkia oman pääoman laskentaa ja useita muita teknisiä näkökohtia koskevia säännöksiä on tarkistettu.

| — | Määräosuuksien omistusta eli vähintään 10 prosentin äänioikeuden käyttämistä koskevia sääntöjä on tarkistettu. FME:lle annetaan valtuudet kääntää todistustaakka arvioitaessa osapuolia, jotka aikovat hankkia tai lisätä määräosuuksia, esimerkiksi kun se on epävarma siitä, ketkä ovat määräosuuden omistavan hallintayhtiön tosiasiallisia edunsaajia. |
| --- | --- |

—

Määräosuuksien omistusta eli vähintään 10 prosentin äänioikeuden käyttämistä koskevia sääntöjä on tarkistettu. FME:lle annetaan valtuudet kääntää todistustaakka arvioitaessa osapuolia, jotka aikovat hankkia tai lisätä määräosuuksia, esimerkiksi kun se on epävarma siitä, ketkä ovat määräosuuden omistavan hallintayhtiön tosiasiallisia edunsaajia.

| — | Johtajien kelpoisuudelle on asetettu lisävaatimuksia, heidän vastuutaan valvonnasta ja toiminnoista on lisätty eivätkä hallintoneuvoston puheenjohtajat saa osallistua liikkeenjohtoon; FME:lle on annettu suurempi toimivalta valvoa johtokuntia; ylemmälle johdolle maksettavista palkkioista on annettava henkilökohtaista tietoa. |
| --- | --- |

—

Johtajien kelpoisuudelle on asetettu lisävaatimuksia, heidän vastuutaan valvonnasta ja toiminnoista on lisätty eivätkä hallintoneuvoston puheenjohtajat saa osallistua liikkeenjohtoon; FME:lle on annettu suurempi toimivalta valvoa johtokuntia; ylemmälle johdolle maksettavista palkkioista on annettava henkilökohtaista tietoa.

| — | Rahoitusyritysten luottotoimille on vahvistettu säännöt, jos yrityksen johtajilla, toimitusjohtajilla, keskeisillä työntekijöillä tai omistajilla on määräosuus kyseisestä rahoituslaitoksesta. Samankaltaisia sääntöjä sovelletaan osapuoliin, jotka ovat tiiviissä sidossuhteessa edellä mainittuihin henkilöihin. FME on hyväksynyt säännöt tällaisten toimien tyydyttävän vakuuden määrittämiseksi. |
| --- | --- |

—

Rahoitusyritysten luottotoimille on vahvistettu säännöt, jos yrityksen johtajilla, toimitusjohtajilla, keskeisillä työntekijöillä tai omistajilla on määräosuus kyseisestä rahoituslaitoksesta. Samankaltaisia sääntöjä sovelletaan osapuoliin, jotka ovat tiiviissä sidossuhteessa edellä mainittuihin henkilöihin. FME on hyväksynyt säännöt tällaisten toimien tyydyttävän vakuuden määrittämiseksi.

| — | Johdon ja työntekijöiden kannustinjärjestelmiä ja bonuksia sekä purkamissopimuksia koskevat säännöt on vahvistettu. |
| --- | --- |

—

Johdon ja työntekijöiden kannustinjärjestelmiä ja bonuksia sekä purkamissopimuksia koskevat säännöt on vahvistettu.

| — | Rahoitusyritysten uudelleenorganisointia ja selvitysmenettelyä koskevia säännöksiä on tiukennettu. |
| --- | --- |

—

Rahoitusyritysten uudelleenorganisointia ja selvitysmenettelyä koskevia säännöksiä on tiukennettu.

| — | Säästöpankkien erityissääntöjä on tarkistettu kokonaisuudessaan. Säästöpankkien takuupääoman omistajien asemaa ja oikeuksia on selkeytetty, osingoille on asetettu rajoituksia, takuupääomaa koskeville toimille on asetettu selkeät säännöt, takuupääoman arvonalennusta koskevat säännöt on vahvistettu ja säästöpankkien valtuuksia tehdä muodollista yhteistyötä on selkeytetty. Säästöpankkeja on kielletty muuttamasta oikeudellista muotoaan. |
| --- | --- |

—

Säästöpankkien erityissääntöjä on tarkistettu kokonaisuudessaan. Säästöpankkien takuupääoman omistajien asemaa ja oikeuksia on selkeytetty, osingoille on asetettu rajoituksia, takuupääomaa koskeville toimille on asetettu selkeät säännöt, takuupääoman arvonalennusta koskevat säännöt on vahvistettu ja säästöpankkien valtuuksia tehdä muodollista yhteistyötä on selkeytetty. Säästöpankkeja on kielletty muuttamasta oikeudellista muotoaan.

Islannin viranomaisten mukaan Islannin säännöt menevät joiltakin osin yleiseurooppalaisia sääntöjä pidemmälle. Merkittävimmät erot EU:n hyväksymiin, ETA-sopimukseen sisällytettyihin sääntöihin ovat seuraavat:

| — | FME:llä on valtuudet rajoittaa rahoituslaitosten yksittäisten toimipisteiden toimintoja, jos se katsoo sen olevan perusteltua. Lisäksi sillä on valtuudet asettaa erityisiä vaatimuksia rahoituslaitosten yksittäisten toimipisteiden toimintojen jatkamiselle. FME voi myös rajoittaa väliaikaisesti toimintoja, joita rahoitusyritys saa harjoittaa, joko kokonaan tai osittain, riippumatta siitä, ovatko ne luvanvaraisia, jos valvontaviranomainen katsoo sen olevan perusteltua. Tämä johtuu luonnollisesti etenkin konttoreiden toiminnoista ja niiden käyttöönottamista talletustileistä muissa Euroopan maissa vuoteen 2008 asti (Icesave, Edge ja Save-and-Save). |
| --- | --- |

—

FME:llä on valtuudet rajoittaa rahoituslaitosten yksittäisten toimipisteiden toimintoja, jos se katsoo sen olevan perusteltua. Lisäksi sillä on valtuudet asettaa erityisiä vaatimuksia rahoituslaitosten yksittäisten toimipisteiden toimintojen jatkamiselle. FME voi myös rajoittaa väliaikaisesti toimintoja, joita rahoitusyritys saa harjoittaa, joko kokonaan tai osittain, riippumatta siitä, ovatko ne luvanvaraisia, jos valvontaviranomainen katsoo sen olevan perusteltua. Tämä johtuu luonnollisesti etenkin konttoreiden toiminnoista ja niiden käyttöönottamista talletustileistä muissa Euroopan maissa vuoteen 2008 asti (Icesave, Edge ja Save-and-Save).

| — | Islannin lainsäädännössä vahvistetut sisäistä tarkastusta koskevat säännökset ovat huomattavasti yksityiskohtaisempia kuin EU:n direktiivien säännökset. |
| --- | --- |

—

Islannin lainsäädännössä vahvistetut sisäistä tarkastusta koskevat säännökset ovat huomattavasti yksityiskohtaisempia kuin EU:n direktiivien säännökset.

| — | Stressitestien suorittamista koskevat säännökset ovat huomattavasti yksityiskohtaisempia kuin EU:n direktiivien säännökset. |
| --- | --- |

—

Stressitestien suorittamista koskevat säännökset ovat huomattavasti yksityiskohtaisempia kuin EU:n direktiivien säännökset.

| — | Rahoitusyritysten on pidettävä erityistä rekisteriä (luottorekisteriä) kaikista osapuolista, joille ne myöntävät luottoa, ja toimitettava FME:lle päivitetty luettelo jokaisen kuukauden lopussa. Lisäksi vastaavanlainen luettelo on toimitettava rahoituslaitoksiin tiiviisti sidossuhteessa olevista osapuolista, niiden johtokunnista ja johtajista sekä keskenään sidossuhteessa olevista asiakkaista, siltä osin kuin näitä osapuolia ei ole esitetty edellä mainitussa luettelossa. Luettelon avulla on helpompi seurata rahoitusyritysten, niiden johtajien ja johdon välisiä sidoksia. |
| --- | --- |

—

Rahoitusyritysten on pidettävä erityistä rekisteriä (luottorekisteriä) kaikista osapuolista, joille ne myöntävät luottoa, ja toimitettava FME:lle päivitetty luettelo jokaisen kuukauden lopussa. Lisäksi vastaavanlainen luettelo on toimitettava rahoituslaitoksiin tiiviisti sidossuhteessa olevista osapuolista, niiden johtokunnista ja johtajista sekä keskenään sidossuhteessa olevista asiakkaista, siltä osin kuin näitä osapuolia ei ole esitetty edellä mainitussa luettelossa. Luettelon avulla on helpompi seurata rahoitusyritysten, niiden johtajien ja johdon välisiä sidoksia.

| — | Jos FME katsoo, että luottorekisteriin merkitylle yksittäiselle osapuolelle, joka ei ole virallisen rahoitusvalvonnan alainen, myönnetyllä luotolla voi olla systeeminen vaikutus, se voi vaatia asianomaiselta osapuolelta tietoja tämän velvoitteista. |
| --- | --- |

—

Jos FME katsoo, että luottorekisteriin merkitylle yksittäiselle osapuolelle, joka ei ole virallisen rahoitusvalvonnan alainen, myönnetyllä luotolla voi olla systeeminen vaikutus, se voi vaatia asianomaiselta osapuolelta tietoja tämän velvoitteista.

| — | Jos luottorekisteriin merkitty osapuoli, johon ei sovelleta virallista valvontaa, kieltäytyy antamasta tietoa FME:lle, valvontaviranomainen voi määrätä, että valvottujen laitosten on pidätyttävä tarjoamasta kyseiselle osapuolelle lisäpalveluja. Tämä koskee myös tilanteita, joissa asianomaisen osapuolen antamat tiedot eivät ole riittäviä. Luottorekisteriä koskevat säännökset ja valvojille myönnetyt laajat valtuudet, jotka koskevat osapuolia, joihin ei sovelleta virallista valvontaa, eivät sisälly EU:n/ETA:n sääntöihin. |
| --- | --- |

—

Jos luottorekisteriin merkitty osapuoli, johon ei sovelleta virallista valvontaa, kieltäytyy antamasta tietoa FME:lle, valvontaviranomainen voi määrätä, että valvottujen laitosten on pidätyttävä tarjoamasta kyseiselle osapuolelle lisäpalveluja. Tämä koskee myös tilanteita, joissa asianomaisen osapuolen antamat tiedot eivät ole riittäviä. Luottorekisteriä koskevat säännökset ja valvojille myönnetyt laajat valtuudet, jotka koskevat osapuolia, joihin ei sovelleta virallista valvontaa, eivät sisälly EU:n/ETA:n sääntöihin.

| — | Lähipiirin lainaustoimintaa ja vakuuksia koskevat säännökset ovat merkittävästi yksityiskohtaisempia ja rajoittavampia kuin EU:n/ETA:n säännöt. |
| --- | --- |

—

Lähipiirin lainaustoimintaa ja vakuuksia koskevat säännökset ovat merkittävästi yksityiskohtaisempia ja rajoittavampia kuin EU:n/ETA:n säännöt.

| — | FME:n on evättävä määräosuuden omistajalta oikeus käyttää äänioikeutta, jos on epävarmaa, kuka on tosiasiallinen edunsaaja. |
| --- | --- |

—

FME:n on evättävä määräosuuden omistajalta oikeus käyttää äänioikeutta, jos on epävarmaa, kuka on tosiasiallinen edunsaaja.

| — | Enimmäisaika, jonka ulkoiset tarkastajat voivat työskennellä samalle rahoitusyritykselle, on lyhyempi kuin EU:n/ETA:n säännöissä. |
| --- | --- |

—

Enimmäisaika, jonka ulkoiset tarkastajat voivat työskennellä samalle rahoitusyritykselle, on lyhyempi kuin EU:n/ETA:n säännöissä.

| — | Rahoitusyritysten johtajien pätevyyttä koskevat säännökset ovat merkittävästi yksityiskohtaisempia kuin EU:n direktiiveissä. |
| --- | --- |

—

Rahoitusyritysten johtajien pätevyyttä koskevat säännökset ovat merkittävästi yksityiskohtaisempia kuin EU:n direktiiveissä.

| — | Bonusjärjestelmiä ja purkamissopimuksia koskevia järjestelyjä varten on vahvistettu säännöt. |
| --- | --- |

—

Bonusjärjestelmiä ja purkamissopimuksia koskevia järjestelyjä varten on vahvistettu säännöt.

| — | EU:n direktiiveissä on vahvistettu hiljattain palkkiokäytäntöjä koskevat muodolliset säännöt, mutta EU:ssa ei ole vielä hyväksytty purkamissopimuksia koskevia sääntöjä. |
| --- | --- |

—

EU:n direktiiveissä on vahvistettu hiljattain palkkiokäytäntöjä koskevat muodolliset säännöt, mutta EU:ssa ei ole vielä hyväksytty purkamissopimuksia koskevia sääntöjä.

Talousasian ministeri esitti 23 päivänä maaliskuuta 2012 raportin Islannin rahoitusjärjestelmän tulevasta rakenteesta. Ministeri on myös nimennyt asiantuntijaryhmän valmistelemaan lainsäädäntökehystä, jota sovelletaan kaikkiin rahoitustoimintoihin Islannissa.

---