# Az Európai Unió C 170/2014

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 170 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 57. évfolyam2014. június 5. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 170

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

57. évfolyam2014. június 5.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | VÉLEMÉNYEK |
| | Európai Gazdasági és Szociális Bizottság |
| | Az EGSZB 494. plenáris ülése (2013. december 10–11.) |
| 2014/C 170/01 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A földközi-tengeri térség gazdasági, társadalmi és területi kohéziójának fejlesztését célzó uniós makroregionális stratégia felé (saját kezdeményezésű vélemény) | 1 |
| 2014/C 170/02 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Statisztikai eszközök az önkéntesség mérésére (saját kezdeményezésű vélemény) | 11 |
| 2014/C 170/03 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A társadalmi hatás mérése (saját kezdeményezésű vélemény) | 18 |
| 2014/C 170/04 | Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Európai minimáljövedelem és szegénységi mutatók (saját kezdeményezésű vélemény) | 23 |
| 2014/C 170/05 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Az európai gépipar (mechanikai, villamos-, elektronikus és fémfeldolgozó ipar) előtt álló kihívások egy változó globális gazdaságban (saját kezdeményezésű vélemény) | 32 |
| 2014/C 170/06 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Az európai hajókarbantartási, -javítási és -átalakítási ágazat: egy ellenálló, világszinten versenyképes és a fenntartható növekedésre irányuló uniós politikák mellett elkötelezett iparág (saját kezdeményezésű vélemény) | 38 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

Az EGSZB 494. plenáris ülése (2013. december 10–11.)

2014/C 170/01

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A földközi-tengeri térség gazdasági, társadalmi és területi kohéziójának fejlesztését célzó uniós makroregionális stratégia felé (saját kezdeményezésű vélemény)

1

2014/C 170/02

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Statisztikai eszközök az önkéntesség mérésére (saját kezdeményezésű vélemény)

11

2014/C 170/03

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A társadalmi hatás mérése (saját kezdeményezésű vélemény)

18

2014/C 170/04

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Európai minimáljövedelem és szegénységi mutatók (saját kezdeményezésű vélemény)

23

2014/C 170/05

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Az európai gépipar (mechanikai, villamos-, elektronikus és fémfeldolgozó ipar) előtt álló kihívások egy változó globális gazdaságban (saját kezdeményezésű vélemény)

32

2014/C 170/06

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Az európai hajókarbantartási, -javítási és -átalakítási ágazat: egy ellenálló, világszinten versenyképes és a fenntartható növekedésre irányuló uniós politikák mellett elkötelezett iparág (saját kezdeményezésű vélemény)

38

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁG |
| | Az EGSZB 494. plenáris ülése (2013. december 10–11.) |
| 2014/C 170/07 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló 2012/2002/EK tanácsi rendelet módosításáról (COM(2013) 522 final – 2013/0248 (COD)) | 45 |
| 2014/C 170/08 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a pénzpiaci alapokról (COM(2013) 615 final – 2013/0306 (COD)) | 50 |
| 2014/C 170/09 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménytervezete – A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek: Árnyékbanki tevékenység – A pénzügyi ágazat új kockázatforrásainak kezelése (COM(2013) 614 final) | 55 |
| 2014/C 170/10 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Innovációs beruházási csomag (COM(2013) 494 final,
  COM(2013) 493 final – 2013/0232 (COD),
  COM(2013) 495 final – 2013/0240 (NLE),
  COM(2013) 496 final – 2013/0241 (NLE),
  COM(2013) 497 final – 2013/0242 (COD),
  COM(2013) 498 final – 2013/0243 (COD),
  COM(2013) 500 final – 2013/0233 (COD),
  COM(2013) 501 final – 2013/0234 (NLE),
  COM(2013) 503 final – 2013/0237 (NLE),
  COM(2013) 505 final – 2013/0244 (NLE),
  COM(2013) 506 final – 2013/0245 (NLE)) | 61 |
| 2014/C 170/11 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Az Európai Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – A kollektív jogorvoslat horizontális európai kerete felé (COM(2013) 401 final) | 68 |
| 2014/C 170/12 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a szervezett utazási formákról, a 2006/2004/EK rendelet és a 2011/83/EU irányelv módosításáról és a 90/314/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (COM(2013) 512 final – 2013/0246 (COD) | 73 |
| 2014/C 170/13 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a kártyaalapú fizetési műveletek bankközi díjairól (COM(2013) 550 final – 2013/0265 (COD)), valamint Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a belső piaci pénzforgalmi szolgáltatásokról és a 2002/65/EK, a 2013/36/EU és a 2009/110/EK irányelv módosításáról, valamint a 2007/64/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (COM(2013) 547 final – 2013/0264 (COD)) | 78 |
| 2014/C 170/14 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat tanácsi rendeletre az Európai Ügyészség létrehozásáról (COM(2013) 534 final) | 85 |
| 2014/C 170/15 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Az európai acélipar cselekvési terve (COM(2013) 407 final) | 91 |
| 2014/C 170/16 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A fejlesztés európai éve (2015) | 98 |
| 2014/C 170/17 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az állategészségügyről (COM (2013) 260 final – 2013/0136 (COD)), Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a növényi szaporítóanyagok előállításáról és forgalomba hozataláról (a növényi szaporítóanyagokra vonatkozó jog) (COM(2013) 262 final – 2013/0137 (COD)), valamint Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a károsítókkal szembeni védelmi intézkedésekről (COM(2013) 267 final – 2013/0141 (COD)) | 104 |
| 2014/C 170/18 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és a tanácsi rendeletre az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1698/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról (COM(2013) 0521 final – 2013/0247 (COD)) | 110 |
| 2014/C 170/19 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a hulladékszállításról szóló 1013/2006/EK rendelet módosításról (COM(2013) 516 final – 2013/0239 (COD)) | 113 |
| 2014/C 170/20 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a 216/2008/EK rendeletnek a repülőterek, a légiforgalmi szolgáltatás és a léginavigációs szolgálatok tekintetében történő módosításáról, valamint Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az egységes európai égbolt végrehajtásáról (átdolgozás) és A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Az egységes európai égbolt megvalósításának felgyorsítása (COM(2013) 408 final – COM(2013) 409 final – 2013/0187 (COD) és COM(2013) 410 final – 2013/0186 (COD)) | 116 |

III   Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁG

Az EGSZB 494. plenáris ülése (2013. december 10–11.)

2014/C 170/07

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló 2012/2002/EK tanácsi rendelet módosításáról (COM(2013) 522 final – 2013/0248 (COD))

(COM(2013) 522 final – 2013/0248 (COD))

45

2014/C 170/08

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a pénzpiaci alapokról (COM(2013) 615 final – 2013/0306 (COD))

(COM(2013) 615 final – 2013/0306 (COD))

50

2014/C 170/09

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménytervezete – A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek: Árnyékbanki tevékenység – A pénzügyi ágazat új kockázatforrásainak kezelése (COM(2013) 614 final)

(COM(2013) 614 final)

55

2014/C 170/10

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Innovációs beruházási csomag (COM(2013) 494 final,
  COM(2013) 493 final – 2013/0232 (COD),
  COM(2013) 495 final – 2013/0240 (NLE),
  COM(2013) 496 final – 2013/0241 (NLE),
  COM(2013) 497 final – 2013/0242 (COD),
  COM(2013) 498 final – 2013/0243 (COD),
  COM(2013) 500 final – 2013/0233 (COD),
  COM(2013) 501 final – 2013/0234 (NLE),
  COM(2013) 503 final – 2013/0237 (NLE),
  COM(2013) 505 final – 2013/0244 (NLE),
  COM(2013) 506 final – 2013/0245 (NLE))

(COM(2013) 494 final,

COM(2013) 493 final – 2013/0232 (COD),

COM(2013) 495 final – 2013/0240 (NLE),

COM(2013) 496 final – 2013/0241 (NLE),

COM(2013) 497 final – 2013/0242 (COD),

COM(2013) 498 final – 2013/0243 (COD),

COM(2013) 500 final – 2013/0233 (COD),

COM(2013) 501 final – 2013/0234 (NLE),

COM(2013) 503 final – 2013/0237 (NLE),

COM(2013) 505 final – 2013/0244 (NLE),

COM(2013) 506 final – 2013/0245 (NLE))

61

2014/C 170/11

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Az Európai Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – A kollektív jogorvoslat horizontális európai kerete felé (COM(2013) 401 final)

(COM(2013) 401 final)

68

2014/C 170/12

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a szervezett utazási formákról, a 2006/2004/EK rendelet és a 2011/83/EU irányelv módosításáról és a 90/314/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (COM(2013) 512 final – 2013/0246 (COD)

(COM(2013) 512 final – 2013/0246 (COD)

73

2014/C 170/13

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a kártyaalapú fizetési műveletek bankközi díjairól (COM(2013) 550 final – 2013/0265 (COD)), valamint Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a belső piaci pénzforgalmi szolgáltatásokról és a 2002/65/EK, a 2013/36/EU és a 2009/110/EK irányelv módosításáról, valamint a 2007/64/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (COM(2013) 547 final – 2013/0264 (COD))

(COM(2013) 550 final – 2013/0265 (COD)),

(COM(2013) 547 final – 2013/0264 (COD))

78

2014/C 170/14

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat tanácsi rendeletre az Európai Ügyészség létrehozásáról (COM(2013) 534 final)

(COM(2013) 534 final)

85

2014/C 170/15

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Az európai acélipar cselekvési terve (COM(2013) 407 final)

(COM(2013) 407 final)

91

2014/C 170/16

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A fejlesztés európai éve (2015)

98

2014/C 170/17

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az állategészségügyről (COM (2013) 260 final – 2013/0136 (COD)), Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a növényi szaporítóanyagok előállításáról és forgalomba hozataláról (a növényi szaporítóanyagokra vonatkozó jog) (COM(2013) 262 final – 2013/0137 (COD)), valamint Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a károsítókkal szembeni védelmi intézkedésekről (COM(2013) 267 final – 2013/0141 (COD))

(COM (2013) 260 final – 2013/0136 (COD)),

(COM(2013) 262 final – 2013/0137 (COD)),

(COM(2013) 267 final – 2013/0141 (COD))

104

2014/C 170/18

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és a tanácsi rendeletre az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1698/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról (COM(2013) 0521 final – 2013/0247 (COD))

(COM(2013) 0521 final – 2013/0247 (COD))

110

2014/C 170/19

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a hulladékszállításról szóló 1013/2006/EK rendelet módosításról (COM(2013) 516 final – 2013/0239 (COD))

(COM(2013) 516 final – 2013/0239 (COD))

113

2014/C 170/20

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a 216/2008/EK rendeletnek a repülőterek, a légiforgalmi szolgáltatás és a léginavigációs szolgálatok tekintetében történő módosításáról, valamint Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az egységes európai égbolt végrehajtásáról (átdolgozás) és A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Az egységes európai égbolt megvalósításának felgyorsítása (COM(2013) 408 final – COM(2013) 409 final – 2013/0187 (COD) és COM(2013) 410 final – 2013/0186 (COD))

(COM(2013) 408 final – COM(2013) 409 final – 2013/0187 (COD) és COM(2013) 410 final – 2013/0186 (COD))

116

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

Az EGSZB 494. plenáris ülése (2013. december 10–11.)

| 5.6.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 170/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 170/1

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A földközi-tengeri térség gazdasági, társadalmi és területi kohéziójának fejlesztését célzó uniós makroregionális stratégia felé (saját kezdeményezésű vélemény)

2014/C 170/01

Előadó: Stefano MALLIA

Társelőadó: Stefano PALMIERI

2013. február 14-én az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság úgy határozott, hogy eljárási szabályzata 29. cikkének (2) bekezdése alapján saját kezdeményezésű véleményt dolgoz ki a következő tárgyban:

A földközi-tengeri térség gazdasági, társadalmi és területi kohéziójának fejlesztését célzó uniós makroregionális stratégia felé.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Gazdasági és monetáris unió, gazdasági és társadalmi kohézió” szekció 2013. november 14-én elfogadta véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság a 2013. december 10–11-én tartott, 494. plenáris ülésén (a december 10-i ülésnapon) 121 szavazattal 2 ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

Szójegyzék

Szójegyzék

| Kifejezés | |
| --- | --- |
| Mediterranean Macro Region (MMR) | földközi-tengeri makrorégió |
| Mediterranean Macro Regional Strategy (MMRS) | a földközi-tengeri térségre vonatkozó makroregionális stratégia |
| Mediterranean Coastal Region (MCR) | földközi-tengeri partvidéki régió |
| Mediterranean Macro Regional Forum (EMMRF) | euromediterrán makroregionális fórum |

Kifejezés

Mediterranean Macro Region (MMR)

földközi-tengeri makrorégió

Mediterranean Macro Regional Strategy (MMRS)

a földközi-tengeri térségre vonatkozó makroregionális stratégia

Mediterranean Coastal Region (MCR)

földközi-tengeri partvidéki régió

Mediterranean Macro Regional Forum (EMMRF)

euromediterrán makroregionális fórum

1.   Következtetések és ajánlások

Következtetések és ajánlások

| 1.1 | Az EGSZB úgy véli, hogy a földközi-tengeri térségnek makroregionális stratégiára van szüksége, amely segíti a régiókat szembenézni azokkal a kihívásokkal, amelyeket egyes régiók vagy országok a szokásos eszközökkel nem tudnak kielégítően megoldani. Egy ilyen stratégia segítené az érintett régiókat abban, hogy a már elindított kezdeményezések és az Európa 2020 stratégia keretében kitűzött célok kedvező eredményeinek hozzáadott értékét növelve orvosolják a földközi-tengeri régiót uraló bizonytalanság okait. A földközi-tengeri térségre vonatkozó makroregionális stratégia sikere az EU egészére nézve is kedvező hatással jár majd. |
| --- | --- |

1.1

Az EGSZB úgy véli, hogy a földközi-tengeri térségnek makroregionális stratégiára van szüksége, amely segíti a régiókat szembenézni azokkal a kihívásokkal, amelyeket egyes régiók vagy országok a szokásos eszközökkel nem tudnak kielégítően megoldani. Egy ilyen stratégia segítené az érintett régiókat abban, hogy a már elindított kezdeményezések és az Európa 2020 stratégia keretében kitűzött célok kedvező eredményeinek hozzáadott értékét növelve orvosolják a földközi-tengeri régiót uraló bizonytalanság okait. A földközi-tengeri térségre vonatkozó makroregionális stratégia sikere az EU egészére nézve is kedvező hatással jár majd.

| 1.2 | Az EU földközi-tengeri partvidéki régiói ideális helyzetben vannak egy olyan együttműködési platform létrehozásához, amely stratégiai fontosságot nyerhet az egymás közötti, valamint a földközi-tengeri térségben található harmadik országokkal konkrét témákban (bevándorlás, tengeri közlekedés, tengerbiztonság, környezetvédelem stb.) fenntartott gazdasági, társadalmi és politikai kapcsolatok megerősítése terén. A földközi-tengeri térség partvidéki régiói emellett egyedülállóan új módokon katalizálhatják a gazdasági növekedés és átalakulás folyamatát. |
| --- | --- |

1.2

Az EU földközi-tengeri partvidéki régiói ideális helyzetben vannak egy olyan együttműködési platform létrehozásához, amely stratégiai fontosságot nyerhet az egymás közötti, valamint a földközi-tengeri térségben található harmadik országokkal konkrét témákban (bevándorlás, tengeri közlekedés, tengerbiztonság, környezetvédelem stb.) fenntartott gazdasági, társadalmi és politikai kapcsolatok megerősítése terén. A földközi-tengeri térség partvidéki régiói emellett egyedülállóan új módokon katalizálhatják a gazdasági növekedés és átalakulás folyamatát.

| 1.3 | A terület hatalmas kiterjedésére való tekintettel az EGSZB azt javasolja továbbá, hogy az EU földközi-tengeri térségre vonatkozó makroregionális stratégiáját osszák három, földrajzi alapon (regionális közelség alapján) meghatározott al-makrorégióra, és a közös kihívások kezelésére irányuló funkcionális megközelítésen alapuló cselekvési tervek révén tegyék működőképessé azt. |
| --- | --- |

1.3

A terület hatalmas kiterjedésére való tekintettel az EGSZB azt javasolja továbbá, hogy az EU földközi-tengeri térségre vonatkozó makroregionális stratégiáját osszák három, földrajzi alapon (regionális közelség alapján) meghatározott al-makrorégióra, és a közös kihívások kezelésére irányuló funkcionális megközelítésen alapuló cselekvési tervek révén tegyék működőképessé azt.

| 1.4 | Az EGSZB a „három igen” elvén (több kiegészítő finanszírozás, nagyobb intézményi koordináció és több új projekt) alapuló uniós földközi-tengeri makroregionális stratégia mellett foglal állást, amely megerősíti a különböző uniós politikák közötti szinergiákat, és koordinálja az EU földközi-tengeri partvidéki régióiban működő érintett felek széles körének erőfeszítéseit. |
| --- | --- |

1.4

Az EGSZB a „három igen” elvén (több kiegészítő finanszírozás, nagyobb intézményi koordináció és több új projekt) alapuló uniós földközi-tengeri makroregionális stratégia mellett foglal állást, amely megerősíti a különböző uniós politikák közötti szinergiákat, és koordinálja az EU földközi-tengeri partvidéki régióiban működő érintett felek széles körének erőfeszítéseit.

| 1.5 | Az EGSZB támogatja egy olyan uniós földközi-tengeri makroregionális stratégia kidolgozását, amely az EU 2020 stratégia valamennyi célkitűzését magában foglalja, különösen a következőképpen meghatározott prioritásokat: intelligens növekedés (az innovációt és az új technológiákat támogató tudásalapú gazdaság elősegítése), fenntartható növekedés (a fenntartható, környezetbarátabb és versenyképesebb gazdaság támogatása), inkluzív növekedés (egy olyan gazdaság elősegítése, amely a társadalmi és területi kohézió támogatása érdekében nagy hangsúlyt helyez a munkahelyteremtésre és a szegénység csökkentésére). |
| --- | --- |

1.5

Az EGSZB támogatja egy olyan uniós földközi-tengeri makroregionális stratégia kidolgozását, amely az EU 2020 stratégia valamennyi célkitűzését magában foglalja, különösen a következőképpen meghatározott prioritásokat: intelligens növekedés (az innovációt és az új technológiákat támogató tudásalapú gazdaság elősegítése), fenntartható növekedés (a fenntartható, környezetbarátabb és versenyképesebb gazdaság támogatása), inkluzív növekedés (egy olyan gazdaság elősegítése, amely a társadalmi és területi kohézió támogatása érdekében nagy hangsúlyt helyez a munkahelyteremtésre és a szegénység csökkentésére).

intelligens növekedés

fenntartható növekedés

inkluzív növekedés

| 1.6 | Az EGSZB öt olyan, változásokat előidéző hajtóerőt nevez meg, amelyek hozzájárulhatnak a 2014–2020-as időszakra szóló európai kohéziós politikai célok sikeres megvalósításához a földközi-tengeri térségben:






  — | a több központú, kiegyensúlyozott és integrált fejlődés támogatása, |
| --- | --- | --- |

1.6

Az EGSZB öt olyan, változásokat előidéző hajtóerőt nevez meg, amelyek hozzájárulhatnak a 2014–2020-as időszakra szóló európai kohéziós politikai célok sikeres megvalósításához a földközi-tengeri térségben:

változásokat előidéző hajtóerőt

—

a több központú, kiegyensúlyozott és integrált fejlődés támogatása,

| — | a területi együttműködés támogatása az EU földközi-tengeri partvidéki régióiban, |
| --- | --- |

—

a területi együttműködés támogatása az EU földközi-tengeri partvidéki régióiban,

| — | a földközi-tengeri partvidéki régiók globális versenyképességének biztosítása az erős helyi gazdaságok révén, |
| --- | --- |

—

a földközi-tengeri partvidéki régiók globális versenyképességének biztosítása az erős helyi gazdaságok révén,

| — | a területi összeköttetés javítása az egyének, a közösségek és a vállalkozások érdekében, |
| --- | --- |

—

a területi összeköttetés javítása az egyének, a közösségek és a vállalkozások érdekében,

| — | az ökológiai, tájképi és kulturális értékek kezelése és összekapcsolása. |
| --- | --- |

—

az ökológiai, tájképi és kulturális értékek kezelése és összekapcsolása.

| 1.7 | Az EGSZB felhívja a figyelmet a „Kék növekedés” stratégia támogatásának fontosságára, amely fokozhatja a versenyképességet a földközi-tengeri térségben, megkönnyítve a környezetbarátabb politikák megvalósítását és az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való áttérést valamennyi ágazatban. Az EGSZB támogatja egy olyan, földközi-tengeri térségre vonatkozó uniós makroregionális stratégiája elvét is, amely figyelembe veszi az európai fogyatékosságügyi stratégiát
   (1) és a nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó stratégiát is.
   (2) E három stratégiának kölcsönösen erősítenie kell egymást a megvalósítás folyamata során. |
| --- | --- |

1.7

Az EGSZB felhívja a figyelmet a „Kék növekedés” stratégia támogatásának fontosságára, amely fokozhatja a versenyképességet a földközi-tengeri térségben, megkönnyítve a környezetbarátabb politikák megvalósítását és az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való áttérést valamennyi ágazatban. Az EGSZB támogatja egy olyan, földközi-tengeri térségre vonatkozó uniós makroregionális stratégiája elvét is, amely figyelembe veszi az európai fogyatékosságügyi stratégiát
   (1) és a nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó stratégiát is.
   (2) E három stratégiának kölcsönösen erősítenie kell egymást a megvalósítás folyamata során.

„Kék növekedés”

európai fogyatékosságügyi stratégiát

1

a nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó stratégiát is.

2

| 1.8 | Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottságnak az integrált tengerpolitika kontextusában tett, a földközi-tengeri térségre vonatkozó javaslatát. Ambiciózusabb megközelítést szeretne azonban javasolni, amely egy olyan makroregionális stratégiából áll, amely magában foglalja a területi és a tengerpolitikai pillért is, tekintetbe véve a balti-tengeri és a Duna menti régióban szerzett tapasztalatokat, valamint az Európai Parlamentnek az uniós makroregionális stratégiák földközi-tengeri térségben való fejlődéséről szóló jelentését és az Európai Bizottságnak a makroregionális stratégiák hozzáadott értékéről szóló jelentését is. |
| --- | --- |

1.8

Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottságnak az integrált tengerpolitika kontextusában tett, a földközi-tengeri térségre vonatkozó javaslatát. Ambiciózusabb megközelítést szeretne azonban javasolni, amely egy olyan makroregionális stratégiából áll, amely magában foglalja a területi és a tengerpolitikai pillért is, tekintetbe véve a balti-tengeri és a Duna menti régióban szerzett tapasztalatokat, valamint az Európai Parlamentnek az uniós makroregionális stratégiák földközi-tengeri térségben való fejlődéséről szóló jelentését és az Európai Bizottságnak a makroregionális stratégiák hozzáadott értékéről szóló jelentését is.

| 1.9 | Az EGSZB megjegyzi, hogy a földközi-tengeri térségre vonatkozó uniós makroregionális stratégia irányítási struktúrájának egy olyan többszintű megközelítésen kellene alapulnia, amely regionális, országos és európai intézményeket is magában foglal, és nem szabad az említett intézmények további tevékenységének vagy erőfeszítésének tekinteni azt. |
| --- | --- |

1.9

Az EGSZB megjegyzi, hogy a földközi-tengeri térségre vonatkozó uniós makroregionális stratégia irányítási struktúrájának egy olyan többszintű megközelítésen kellene alapulnia, amely regionális, országos és európai intézményeket is magában foglal, és nem szabad az említett intézmények további tevékenységének vagy erőfeszítésének tekinteni azt.

| 1.10 | Az EGSZB úgy véli, hogy a földközi-tengeri térségre vonatkozó uniós makroregionális stratégia végrehajtásának alapelve az integrált megközelítés, amelyet először is kerekasztalok létrehozása révén meg kellene határozni, majd meg kellene erősíteni egy euro-mediterrán makroregionális fórum (EMMRF) létrehozásával, amelynek célja valamennyi intézményi szereplő és a civil társadalom (érdekelt felek) teljes körű bevonásának támogatása, valamint a jelenlegi politikai intézkedések és a funkcionális célok egyesítése egy közös, megosztott politika kidolgozása érdekében. A javasolt fórum felhasználja majd a tengeri kérdések kidolgozásával, nyomon követésével és értékelésével kapcsolatban felhalmozott tapasztalatokat. A fórum olyan makroregionális eszközzé válik majd, amely meghatározza a közös stratégiai cselekvési vonalakat, valamint aktív szerepet vállal a földközi-tengeri térségbeli régiók területi kohézióját célzó kiemelt projektek azonosításában. |
| --- | --- |

1.10

Az EGSZB úgy véli, hogy a földközi-tengeri térségre vonatkozó uniós makroregionális stratégia végrehajtásának alapelve az integrált megközelítés, amelyet először is kerekasztalok létrehozása révén meg kellene határozni, majd meg kellene erősíteni egy euro-mediterrán makroregionális fórum (EMMRF) létrehozásával, amelynek célja valamennyi intézményi szereplő és a civil társadalom (érdekelt felek) teljes körű bevonásának támogatása, valamint a jelenlegi politikai intézkedések és a funkcionális célok egyesítése egy közös, megosztott politika kidolgozása érdekében. A javasolt fórum felhasználja majd a tengeri kérdések kidolgozásával, nyomon követésével és értékelésével kapcsolatban felhalmozott tapasztalatokat. A fórum olyan makroregionális eszközzé válik majd, amely meghatározza a közös stratégiai cselekvési vonalakat, valamint aktív szerepet vállal a földközi-tengeri térségbeli régiók területi kohézióját célzó kiemelt projektek azonosításában.

| 1.11 | A földközi-tengeri térség kohéziójának fejlesztésére irányuló stratégia EGSZB és a Régiók Bizottsága általi támogatását illetően az EGSZB úgy véli, hogy stratégiailag célszerű, hogy ez a két intézmény szervezze és irányítsa a földközi-tengeri térséggel foglalkozó makroregionális fórumot. Ez egy, az Európai Parlament, az Európai Bizottság, az EGSZB és az RB képviselőiből álló vezetői csoport létrehozásával valósítható meg. A vezetői csoport rendszeres támogatást biztosít majd a stratégia kidolgozásának folyamata és a jövőbeli koordináció során. |
| --- | --- |

1.11

A földközi-tengeri térség kohéziójának fejlesztésére irányuló stratégia EGSZB és a Régiók Bizottsága általi támogatását illetően az EGSZB úgy véli, hogy stratégiailag célszerű, hogy ez a két intézmény szervezze és irányítsa a földközi-tengeri térséggel foglalkozó makroregionális fórumot. Ez egy, az Európai Parlament, az Európai Bizottság, az EGSZB és az RB képviselőiből álló vezetői csoport létrehozásával valósítható meg. A vezetői csoport rendszeres támogatást biztosít majd a stratégia kidolgozásának folyamata és a jövőbeli koordináció során.

| 1.12 | Az EGSZB osztja azt a nézetet, miszerint a stratégiát nem csupán egy dokumentumnak kell tekinteni, hanem elsősorban folyamatnak. Ez azt jelenti, hogy a stratégia végrehajtása időt igényel. Az EGSZB reméli, hogy a balti-tengeri és a Duna vidékére vonatkozó makroregionális stratégiák megvalósítása során szerzett kedvező tapasztalatokat felhasználják majd a földközi-tengeri térségben is, hozzájárulva az érintett régiók polgárai számára ésszerű időn belül konkrét előnyöket hozó új földközi-tengeri makroregionális stratégia hatékony és időben történő végrehajtásához. |
| --- | --- |

1.12

Az EGSZB osztja azt a nézetet, miszerint a stratégiát nem csupán egy dokumentumnak kell tekinteni, hanem elsősorban folyamatnak. Ez azt jelenti, hogy a stratégia végrehajtása időt igényel. Az EGSZB reméli, hogy a balti-tengeri és a Duna vidékére vonatkozó makroregionális stratégiák megvalósítása során szerzett kedvező tapasztalatokat felhasználják majd a földközi-tengeri térségben is, hozzájárulva az érintett régiók polgárai számára ésszerű időn belül konkrét előnyöket hozó új földközi-tengeri makroregionális stratégia hatékony és időben történő végrehajtásához.

2.   A földközi-tengeri térségre vonatkozó uniós makroregionális stratégia

A földközi-tengeri térségre vonatkozó uniós makroregionális stratégia

| 2.1 | Fontos egy közös definíció megállapítása arról, hogy miből áll egy makrorégió. A makrorégiót leggyakrabban olyan területként határozzák meg, amely számos olyan különböző ország vagy régió területére terjed ki, amelyek egy vagy több földrajzi, kulturális, gazdasági vagy más jellegű közös tulajdonsággal vagy kihívással rendelkeznek. (3) |
| --- | --- |

2.1

Fontos egy közös definíció megállapítása arról, hogy miből áll egy makrorégió. A makrorégiót leggyakrabban olyan területként határozzák meg, amely számos olyan különböző ország vagy régió területére terjed ki, amelyek egy vagy több földrajzi, kulturális, gazdasági vagy más jellegű közös tulajdonsággal vagy kihívással rendelkeznek. (3)

3

| 2.1.1 | Az Európai Bizottság kidolgozta egy makroregionális stratégia keretét, amely a következő három elemből áll:






  1) | egy azonos földrajzi térségben található tagállamokra és harmadik országokra vonatkozó integrált keret, |
| --- | --- | --- |

2.1.1

Az Európai Bizottság kidolgozta egy makroregionális stratégia keretét, amely a következő három elemből áll:

1)

egy azonos földrajzi térségben található tagállamokra és harmadik országokra vonatkozó integrált keret,

| 2) | közös kihívások kezelése, |
| --- | --- |

2)

közös kihívások kezelése,

| 3) | a megerősített együttműködés előnyei a gazdasági, társadalmi és területi kohézió szempontjából. |
| --- | --- |

3)

a megerősített együttműködés előnyei a gazdasági, társadalmi és területi kohézió szempontjából.

| 2.2 | Mostanáig az EU két makroregionális stratégiát fogadott el, egyet a balti-tengeri régióra vonatkozóan, melyet 2009-ben hagytak jóvá, egyet pedig a Duna régióra, melyet 2011-ben fogadtak el. Az adriai–jón tengeri stratégiának – melyet eredetileg a Régiók Bizottsága javasolt 2011-ben (4) – az elfogadási folyamata jelenleg zajlik, az atlanti partvidékre vonatkozó, a kérdést a tengeri medencék oldaláról megközelítő stratégiát pedig már elfogadták. |
| --- | --- |

2.2

Mostanáig az EU két makroregionális stratégiát fogadott el, egyet a balti-tengeri régióra vonatkozóan, melyet 2009-ben hagytak jóvá, egyet pedig a Duna régióra, melyet 2011-ben fogadtak el. Az adriai–jón tengeri stratégiának – melyet eredetileg a Régiók Bizottsága javasolt 2011-ben (4) – az elfogadási folyamata jelenleg zajlik, az atlanti partvidékre vonatkozó, a kérdést a tengeri medencék oldaláról megközelítő stratégiát pedig már elfogadták.

4

| 2.2.1 | Az uniós makroregionális stratégiákról folytatott vitát az uniós politika különböző fejleményeinek keretében kell szemlélni: a Lisszaboni Szerződéssel a területi kohézió az uniós politika központi célkitűzésévé vált, az Európa 2020 stratégia óta pedig a területi irányítás kulcsfontosságú tényező az EU következő tervezési időszakra (a 2014–2020-as időszakra szóló többéves pénzügyi keret) kitűzött kohéziós politikai céljai elérésének támogatásához. |
| --- | --- |

2.2.1

Az uniós makroregionális stratégiákról folytatott vitát az uniós politika különböző fejleményeinek keretében kell szemlélni: a Lisszaboni Szerződéssel a területi kohézió az uniós politika központi célkitűzésévé vált, az Európa 2020 stratégia óta pedig a területi irányítás kulcsfontosságú tényező az EU következő tervezési időszakra (a 2014–2020-as időszakra szóló többéves pénzügyi keret) kitűzött kohéziós politikai céljai elérésének támogatásához.

| 2.2.2 | 2012-ben az Európai Bizottság közzétett egy közleményt, melyben az adriai- és jón-tengeri térségben felmérte a tengerrel összefüggő tevékenységek szükségleteit és az ilyen tevékenységekben rejlő potenciált, valamint megalapozta egy koherens tengerstratégia és a hozzá kapcsolódó cselekvési terv 2013-ig történő kidolgozását, hozzátéve, hogy amennyiben az uniós tagállamok felkérik a Bizottságot az adriai- és jón-tengeri térségre vonatkozó uniós stratégia előkészítésére, ez a tengerstratégia képezheti egy ilyen, több területet lefedő makroregionális EU-stratégia első elemét. (5) |
| --- | --- |

2.2.2

2012-ben az Európai Bizottság közzétett egy közleményt, melyben az adriai- és jón-tengeri térségben felmérte a tengerrel összefüggő tevékenységek szükségleteit és az ilyen tevékenységekben rejlő potenciált, valamint megalapozta egy koherens tengerstratégia és a hozzá kapcsolódó cselekvési terv 2013-ig történő kidolgozását, hozzátéve, hogy amennyiben az uniós tagállamok felkérik a Bizottságot az adriai- és jón-tengeri térségre vonatkozó uniós stratégia előkészítésére, ez a tengerstratégia képezheti egy ilyen, több területet lefedő makroregionális EU-stratégia első elemét. (5)

egy koherens tengerstratégia és a hozzá kapcsolódó cselekvési terv 2013-ig történő kidolgozását

amennyiben az uniós tagállamok felkérik a Bizottságot az adriai- és jón-tengeri térségre vonatkozó uniós stratégia előkészítésére, ez a tengerstratégia képezheti egy ilyen, több területet lefedő makroregionális EU-stratégia első elemét

5

| 2.3 | Mivel a „makroregionális” megközelítés egyre nagyobb hangsúlyt kap az uniós politikában, az EGSZB úgy véli, hogy maga a „makrorégió” kifejezés is pontosabb meghatározást igényel. Ezenfelül az EGSZB – korábbi véleményeivel összhangban (6) – támogatja ezt a jelentős politikai stratégiát, valamint az Európai Parlamentnek a földközi-tengeri medence makroregionális kilátásairól szóló állásfoglalását. (7) |
| --- | --- |

2.3

Mivel a „makroregionális” megközelítés egyre nagyobb hangsúlyt kap az uniós politikában, az EGSZB úgy véli, hogy maga a „makrorégió” kifejezés is pontosabb meghatározást igényel. Ezenfelül az EGSZB – korábbi véleményeivel összhangban (6) – támogatja ezt a jelentős politikai stratégiát, valamint az Európai Parlamentnek a földközi-tengeri medence makroregionális kilátásairól szóló állásfoglalását. (7)

6

7

| 2.3.1 | A makroregionális stratégiáknak két fő célkitűzése különböztethető meg: az egyik olyan problémákkal foglalkozik, amelyeket régiók vagy országok egyedül nem tudnak megfelelően kezelni (például környezeti kihívások); a másik pedig a részt vevő régiók és országok számára előnyös együttműködéssel foglalkozik. Ez a besorolás tükrözi a nemzetközi ügy és a közös ügy közötti különbségtételt (amelyet az uniós finanszírozás nemzeteket átfogó és szubszidiáris jellegéről szóló vitában alkalmaznak). A földközi-tengeri térség földrajzi, társadalmi-gazdasági és adminisztratív jellegzetességei erőteljesen utalnak arra, hogy a célkitűzések első csoportja a legfontosabb a makroregionális stratégia számára. |
| --- | --- |

2.3.1

A makroregionális stratégiáknak két fő célkitűzése különböztethető meg: az egyik olyan problémákkal foglalkozik, amelyeket régiók vagy országok egyedül nem tudnak megfelelően kezelni (például környezeti kihívások); a másik pedig a részt vevő régiók és országok számára előnyös együttműködéssel foglalkozik. Ez a besorolás tükrözi a nemzetközi ügy és a közös ügy közötti különbségtételt (amelyet az uniós finanszírozás nemzeteket átfogó és szubszidiáris jellegéről szóló vitában alkalmaznak). A földközi-tengeri térség földrajzi, társadalmi-gazdasági és adminisztratív jellegzetességei erőteljesen utalnak arra, hogy a célkitűzések első csoportja a legfontosabb a makroregionális stratégia számára.

| 2.4 | A Földközi-tenger medencéje hasonló környezeti, történelmi és kulturális jellegzetességeken osztozik, ezért pedig egységes makrorégiónak tekinthető. (8) Az EGSZB úgy véli, hogy a Földközi-tenger medencéjében Spanyolország, Franciaország, Horvátország, Olaszország, Málta, Szlovénia, Görögország és Ciprus NUTS3 szinten meghatározott 149 (ebből 7 horvátországi) földközi-tengeri partvidéki régiója között egyetlen makroregionális stratégiát kell megvalósítani. (9) |
| --- | --- |

2.4

A Földközi-tenger medencéje hasonló környezeti, történelmi és kulturális jellegzetességeken osztozik, ezért pedig egységes makrorégiónak tekinthető. (8) Az EGSZB úgy véli, hogy a Földközi-tenger medencéjében Spanyolország, Franciaország, Horvátország, Olaszország, Málta, Szlovénia, Görögország és Ciprus NUTS3 szinten meghatározott 149 (ebből 7 horvátországi) földközi-tengeri partvidéki régiója között egyetlen makroregionális stratégiát kell megvalósítani. (9)

8

9

| 2.5 | 2009-ben az EU földközi-tengeri régióiban élő aktív lakosság 32,4 millió fő volt, megközelítőleg 41%-uk nő. Ezt a népességet általában véve nagyobb mértékben fenyegeti a munkanélküliség veszélye: 2009-ben az EU földközi-tengeri partvidéki régióiban mintegy 12,9%-os volt az átlagos munkanélküliségi ráta (az EU-ban 8,9%). 2007-ben e régiók bruttó hazai terméke (GDP) 1715 milliárd PPS (vásárlóerő-egység) volt, amely az EU GDP-jének 13,9%-a. Az egy főre eső GDP – ezekben a régiókban – átlagosan 23 000 PPS/fő volt, ami alacsonyabb, mint az EU-s érték (egy lakosra jutó 24 000 PPS). (10) |
| --- | --- |

2.5

2009-ben az EU földközi-tengeri régióiban élő aktív lakosság 32,4 millió fő volt, megközelítőleg 41%-uk nő. Ezt a népességet általában véve nagyobb mértékben fenyegeti a munkanélküliség veszélye: 2009-ben az EU földközi-tengeri partvidéki régióiban mintegy 12,9%-os volt az átlagos munkanélküliségi ráta (az EU-ban 8,9%). 2007-ben e régiók bruttó hazai terméke (GDP) 1715 milliárd PPS (vásárlóerő-egység) volt, amely az EU GDP-jének 13,9%-a. Az egy főre eső GDP – ezekben a régiókban – átlagosan 23 000 PPS/fő volt, ami alacsonyabb, mint az EU-s érték (egy lakosra jutó 24 000 PPS). (10)

10

| 2.5.1 | A terület kiterjedését tekintve az EGSZB úgy véli, hogy a földközi-tengeri térségre vonatkozó uniós makroregionális stratégiát legalább három al-makrorégióra kell felosztani. Az Európai Parlament által a makrorégiók fejlődése tárgyában nemrég tartott konzultációk azt mutatták, hogy a vélemények három különböző al-makrorégió megtartása felé tendálnak: (i) egy a földközi-tengeri térség nyugati részén, (ii) egy a földközi-tengeri térség középső részén – az adriai–jón tengeri makrorégiót megvalósítva –, (iii) egy pedig a földközi-tengeri térség keleti részén, egymással összehangolt külön cselekvési tervekkel. |
| --- | --- |

2.5.1

A terület kiterjedését tekintve az EGSZB úgy véli, hogy a földközi-tengeri térségre vonatkozó uniós makroregionális stratégiát legalább három al-makrorégióra kell felosztani. Az Európai Parlament által a makrorégiók fejlődése tárgyában nemrég tartott konzultációk azt mutatták, hogy a vélemények három különböző al-makrorégió megtartása felé tendálnak: (i) egy a földközi-tengeri térség nyugati részén, (ii) egy a földközi-tengeri térség középső részén – az adriai–jón tengeri makrorégiót megvalósítva –, (iii) egy pedig a földközi-tengeri térség keleti részén, egymással összehangolt külön cselekvési tervekkel.

| 2.5.2 | A Földközi-tenger medencéjének középső részét alkotó al-makrorégiót illetően az Európai Parlament álláspontjával és az Eurostat által létrehozott földrajzi felosztással egyetértve az EGSZB úgy véli, hogy elengedhetetlenül fontos Szicília és Málta bevonása az adriai–jón tengeri makrorégióba. Még fontosabb, hogy az al-makrorégiók képzeletbeli határain elhelyezkedő országok és régiók egynél több al-makrorégióban is részt tudjanak venni, a jobb koordináció biztosítása, illetve a pazarló átfedések és a konfliktusok elkerülése érdekében. |
| --- | --- |

2.5.2

A Földközi-tenger medencéjének középső részét alkotó al-makrorégiót illetően az Európai Parlament álláspontjával és az Eurostat által létrehozott földrajzi felosztással egyetértve az EGSZB úgy véli, hogy elengedhetetlenül fontos Szicília és Málta bevonása az adriai–jón tengeri makrorégióba. Még fontosabb, hogy az al-makrorégiók képzeletbeli határain elhelyezkedő országok és régiók egynél több al-makrorégióban is részt tudjanak venni, a jobb koordináció biztosítása, illetve a pazarló átfedések és a konfliktusok elkerülése érdekében.

3.   Melyek az érvényes előfeltételek?

Melyek az érvényes előfeltételek?

| 3.1 | A Földközi-tenger térsége egészének kárára vált, hogy az Európai Unió az évek során különböző kezdeményezéseket és intézkedéseket indított ugyan, de csak szakaszosan foglalkozott a térséggel, időről időre magára hagyva azt. Ezek a kezdeményezések hoztak néhány kedvező eredményt, de nem tudták teljes körűen elérni a kezdetben kitűzött társadalmi, politikai és gazdasági fejlesztési célokat. Ideje kiegészíteni azt, amit az EU külső politikai tevékenységeinek részeként az „Unió a mediterrán térségért” keretében és szomszédsági politikája révén tesz, és integráltabb politikát indítani földközi-tengeri régiói érdekében. |
| --- | --- |

3.1

A Földközi-tenger térsége egészének kárára vált, hogy az Európai Unió az évek során különböző kezdeményezéseket és intézkedéseket indított ugyan, de csak szakaszosan foglalkozott a térséggel, időről időre magára hagyva azt. Ezek a kezdeményezések hoztak néhány kedvező eredményt, de nem tudták teljes körűen elérni a kezdetben kitűzött társadalmi, politikai és gazdasági fejlesztési célokat. Ideje kiegészíteni azt, amit az EU külső politikai tevékenységeinek részeként az „Unió a mediterrán térségért” keretében és szomszédsági politikája révén tesz, és integráltabb politikát indítani földközi-tengeri régiói érdekében.

| 3.1.1 | A régiók egészére és az egyes alrégiókra is vonatkozó egyértelmű, közös stratégiák és az azokat kísérő cselekvési tervek segíthetnének megoldani néhány olyan regionális politikai bizonytalan kérdést, amely a régióban alkalmazott uniós külpolitikával – mint „Az unió a mediterrán térségért” vagy EU szomszédságpolitikája – kapcsolatos hiányosságok miatt merültek fel. Az ilyen egyértelmű stratégiák segíthetnek a jelenlegi uniós külpolitika egyes kedvező eredményeinek és folyamatban lévő projektjeinek integrálásában és megőrzésében is. |
| --- | --- |

3.1.1

A régiók egészére és az egyes alrégiókra is vonatkozó egyértelmű, közös stratégiák és az azokat kísérő cselekvési tervek segíthetnének megoldani néhány olyan regionális politikai bizonytalan kérdést, amely a régióban alkalmazott uniós külpolitikával – mint „Az unió a mediterrán térségért” vagy EU szomszédságpolitikája – kapcsolatos hiányosságok miatt merültek fel. Az ilyen egyértelmű stratégiák segíthetnek a jelenlegi uniós külpolitika egyes kedvező eredményeinek és folyamatban lévő projektjeinek integrálásában és megőrzésében is.

| 3.2 | Az EGSZB egy olyan makroregionális megközelítést támogat, amely megerősíti a különböző uniós politikák közötti szinergiákat, és koordinálja az EU földközi-tengeri partvidéki régióiban tevékenykedő érintettek széles körének erőfeszítéseit. Általánosan fogalmazva egy makroregionális stratégiának törekednie kell a makrorégión belül zajló tevékenységek hozzáadott értékkel való kiegészítésére, az európai, nemzeti és regionális alapok koordinálására a közös célok követése során, a közös eredmények érzésének megteremtésére a részt vevő szereplők körében, valamint a különböző szintű szervezetek és önkormányzatok összehozására a kulcsfontosságú lehetőségek és kihívások kapcsán. Konkrétabban ebben az igen sajátos időszakban, amikor a hatalmas pénzügyi megszorítások erősen befolyásolják a magánszektor képességét arra, hogy újra beindítsák a gazdaság motorját, létfontosságú, hogy a lehető legnagyobb fokú Pareto-hatékonyságot érjük el a rendelkezésre álló források felhasználása során. |
| --- | --- |

3.2

Az EGSZB egy olyan makroregionális megközelítést támogat, amely megerősíti a különböző uniós politikák közötti szinergiákat, és koordinálja az EU földközi-tengeri partvidéki régióiban tevékenykedő érintettek széles körének erőfeszítéseit. Általánosan fogalmazva egy makroregionális stratégiának törekednie kell a makrorégión belül zajló tevékenységek hozzáadott értékkel való kiegészítésére, az európai, nemzeti és regionális alapok koordinálására a közös célok követése során, a közös eredmények érzésének megteremtésére a részt vevő szereplők körében, valamint a különböző szintű szervezetek és önkormányzatok összehozására a kulcsfontosságú lehetőségek és kihívások kapcsán. Konkrétabban ebben az igen sajátos időszakban, amikor a hatalmas pénzügyi megszorítások erősen befolyásolják a magánszektor képességét arra, hogy újra beindítsák a gazdaság motorját, létfontosságú, hogy a lehető legnagyobb fokú Pareto-hatékonyságot érjük el a rendelkezésre álló források felhasználása során.

| 3.3 | A 2008-as globális pénzügyi válság eredményeként kialakult jelenlegi gazdasági helyzetben folyamatos erőfeszítésekre van szükség az olyan új növekedési területek ösztönzése érdekében, amelyek segíthetik az országokat a gazdasági válságokból való kilábalásban és a szükséges munkahelyek létrehozásában. Az EU dél-európai partvidéki régiói jó lehetőségekkel rendelkeznek ahhoz, hogy egyedi jellegzetességeiket kiaknázva a dinamikus növekedés innovatív központjaivá váljanak. |
| --- | --- |

3.3

A 2008-as globális pénzügyi válság eredményeként kialakult jelenlegi gazdasági helyzetben folyamatos erőfeszítésekre van szükség az olyan új növekedési területek ösztönzése érdekében, amelyek segíthetik az országokat a gazdasági válságokból való kilábalásban és a szükséges munkahelyek létrehozásában. Az EU dél-európai partvidéki régiói jó lehetőségekkel rendelkeznek ahhoz, hogy egyedi jellegzetességeiket kiaknázva a dinamikus növekedés innovatív központjaivá váljanak.

| 3.3.1 | Ehhez azonban példa nélküli erőfeszítésekre lesz szükség azon tevékenységek koordinációjához, amelyeket a legfőbb érintett felek végeznek a régióban annak érdekében, hogy szorosabb integrációt érjenek el a kérdéses területek között, a szociális partnerek és a civil társadalom jelentős szerepvállalásával. |
| --- | --- |

3.3.1

Ehhez azonban példa nélküli erőfeszítésekre lesz szükség azon tevékenységek koordinációjához, amelyeket a legfőbb érintett felek végeznek a régióban annak érdekében, hogy szorosabb integrációt érjenek el a kérdéses területek között, a szociális partnerek és a civil társadalom jelentős szerepvállalásával.

| 3.3.2 | Úgy véljük, hogy már jelenleg is számtalan olyan eszköz és intézkedés létezik, amely jelentősen hozzájárulhat egy makroregionális stratégia megvalósításához. Utalunk itt az Európai Regionális Fejlesztési Alapból (ERFA) és az Európai Szociális Alapból (ESZA) finanszírozott projektekre, az úgynevezett strukturális alapokra és a konvergencia-célkitűzés, a regionális versenyképességi és foglalkoztatási célkitűzés, valamint az európai területi együttműködés célkitűzés keretében szétosztott alapokra, illetve a közlekedés és a területi kohézió fejlesztésére irányuló programokra (az Európa 2020 stratégiára elkülönítve), különösen azokra, amelyek konkrét tengerügyi vonatkozásúak, mint az Európai Tengerügyi és Halászati Alap, továbbá az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközre, valamint az Európai Beruházási Bankra (EBB) és a tagállami finanszírozásra. |
| --- | --- |

3.3.2

Úgy véljük, hogy már jelenleg is számtalan olyan eszköz és intézkedés létezik, amely jelentősen hozzájárulhat egy makroregionális stratégia megvalósításához. Utalunk itt az Európai Regionális Fejlesztési Alapból (ERFA) és az Európai Szociális Alapból (ESZA) finanszírozott projektekre, az úgynevezett strukturális alapokra és a konvergencia-célkitűzés, a regionális versenyképességi és foglalkoztatási célkitűzés, valamint az európai területi együttműködés célkitűzés keretében szétosztott alapokra, illetve a közlekedés és a területi kohézió fejlesztésére irányuló programokra (az Európa 2020 stratégiára elkülönítve), különösen azokra, amelyek konkrét tengerügyi vonatkozásúak, mint az Európai Tengerügyi és Halászati Alap, továbbá az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközre, valamint az Európai Beruházási Bankra (EBB) és a tagállami finanszírozásra.

| 3.3.2.1 | Ebben a tekintetben fontos rámutatni, hogy valamennyi uniós tagállam (és konkrétabban a földközi-tengeri térség 163 régiója) jelenleg fogalmazza meg saját partnerségi megállapodásait, amelyek meghatározzák majd, hogy az egyes tagállamok milyen módon használják fel a közös stratégiai kerethez tartozó alapokat. Igaz ugyan, hogy ezekben a megállapodásokban van egy területi együttműködési elem is, az EGSZB azonban úgy véli, hogy nem használják ki a földközi-tengeri térség országai és régiói közötti szorosabb koordináció lehetőségét. |
| --- | --- |

3.3.2.1

Ebben a tekintetben fontos rámutatni, hogy valamennyi uniós tagállam (és konkrétabban a földközi-tengeri térség 163 régiója) jelenleg fogalmazza meg saját partnerségi megállapodásait, amelyek meghatározzák majd, hogy az egyes tagállamok milyen módon használják fel a közös stratégiai kerethez tartozó alapokat. Igaz ugyan, hogy ezekben a megállapodásokban van egy területi együttműködési elem is, az EGSZB azonban úgy véli, hogy nem használják ki a földközi-tengeri térség országai és régiói közötti szorosabb koordináció lehetőségét.

| 3.3.2.2 | Az EGSZB azonban ragaszkodik a makroregionális stratégia megvalósítását segítő átmeneti intézkedésekhez. Az uniós tagállamokkal kötendő partnerségi megállapodások félidei felülvizsgálatának idején már teljes mértékben alkalmazni kell ilyen intézkedéseket. |
| --- | --- |

3.3.2.2

Az EGSZB azonban ragaszkodik a makroregionális stratégia megvalósítását segítő átmeneti intézkedésekhez. Az uniós tagállamokkal kötendő partnerségi megállapodások félidei felülvizsgálatának idején már teljes mértékben alkalmazni kell ilyen intézkedéseket.

| 3.3.3 | Annak biztosítása érdekében, hogy ezek az intézkedések megfelelően orientáltak és optimalizáltak legyenek, többszintű koordinációra van szükség a részt vevő intézmények között a folyamat irányításához, valamint a források teljes mértékben való felhasználásának és az átfedések elkerülésének biztosításához. A régiók közötti koordináció most létfontosságúvá és sürgőssé vált, különösen azért, mert többet kell elérni ugyanolyan (vagy alacsonyabb) szintű finanszírozással. Ezért megfelelő és hatékony eszközöket kell bevezetni a koordináció és a hatékonyság biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

3.3.3

Annak biztosítása érdekében, hogy ezek az intézkedések megfelelően orientáltak és optimalizáltak legyenek, többszintű koordinációra van szükség a részt vevő intézmények között a folyamat irányításához, valamint a források teljes mértékben való felhasználásának és az átfedések elkerülésének biztosításához. A régiók közötti koordináció most létfontosságúvá és sürgőssé vált, különösen azért, mert többet kell elérni ugyanolyan (vagy alacsonyabb) szintű finanszírozással. Ezért megfelelő és hatékony eszközöket kell bevezetni a koordináció és a hatékonyság biztosítása érdekében.

| 3.3.3.1 | Egy versengő globalizált világban a 163 régiónak tudnia kell versenyezni közeli és távoli versenytársakkal, ezért igen fontos az irányítás és az időben meghozott döntések. |
| --- | --- |

3.3.3.1

Egy versengő globalizált világban a 163 régiónak tudnia kell versenyezni közeli és távoli versenytársakkal, ezért igen fontos az irányítás és az időben meghozott döntések.

| 3.3.4 | Azok a távoli és tengeri régiók, amely tagjai az Európai Külső Tengeri Régiók Konferenciájának (CPMR), valamint az RB több alkalommal sürgették az Európai Bizottságot, hogy vezessen be egy területi paktumot, hogy Európa régióinak valamennyi gazdasági csoportja jobban napirendre tudja venni az Európa 2020 stratégiát. (11) |
| --- | --- |

3.3.4

Azok a távoli és tengeri régiók, amely tagjai az Európai Külső Tengeri Régiók Konferenciájának (CPMR), valamint az RB több alkalommal sürgették az Európai Bizottságot, hogy vezessen be egy területi paktumot, hogy Európa régióinak valamennyi gazdasági csoportja jobban napirendre tudja venni az Európa 2020 stratégiát. (11)

11

| 3.4 | Jól látható politikák és decentralizált döntéshozatal kombinációjára van szükség, amely hozzájárulna a források oly módon történő koordinációjának biztosításához, hogy a növekedést és a foglalkoztatást tekintve a lehető legnagyobb hatást ígérő területeken használják fel őket. |
| --- | --- |

3.4

Jól látható politikák és decentralizált döntéshozatal kombinációjára van szükség, amely hozzájárulna a források oly módon történő koordinációjának biztosításához, hogy a növekedést és a foglalkoztatást tekintve a lehető legnagyobb hatást ígérő területeken használják fel őket.

| 3.4.1 | Csak egy jól megtervezett, egyszerű, a lehető legszélesebb konszenzuson nyugvó stratégia képes rávilágítani a mediterrán térség régiói, városai és kikötői előtt álló különféle utakra és megoldásokra. |
| --- | --- |

3.4.1

Csak egy jól megtervezett, egyszerű, a lehető legszélesebb konszenzuson nyugvó stratégia képes rávilágítani a mediterrán térség régiói, városai és kikötői előtt álló különféle utakra és megoldásokra.

| 3.4.2 | Fontos egy, a politika hatékonyságát mérő módszer kialakítása is a földközi-tengeri makrorégión belül, hogy időben lehessen kiigazító intézkedéseket hozni. Egy olyan mutató hiánya, amellyel a politika sikere/kudarca pontosan mérhető, a koordináció hiányával, az erőfeszítések duplázásával és pazarlásával, valamint az elszámoltathatóság hiányával párosulva a múltban megakadályozta, hogy időben kiigazító intézkedésekre kerüljön sor, ez pedig végső soron fokozta a politika kudarcait. |
| --- | --- |

3.4.2

Fontos egy, a politika hatékonyságát mérő módszer kialakítása is a földközi-tengeri makrorégión belül, hogy időben lehessen kiigazító intézkedéseket hozni. Egy olyan mutató hiánya, amellyel a politika sikere/kudarca pontosan mérhető, a koordináció hiányával, az erőfeszítések duplázásával és pazarlásával, valamint az elszámoltathatóság hiányával párosulva a múltban megakadályozta, hogy időben kiigazító intézkedésekre kerüljön sor, ez pedig végső soron fokozta a politika kudarcait.

| 3.4.3 | A stratégiát egy cselekvési tervnek kell kísérnie, amely egyértelműen meghatározza a régiókon átnyúló hatás és a gazdasági növekedés elősegítése szempontjából legalkalmasabb projekteket, valamint a megvalósításuk érdekében mozgósítható finanszírozási forrásokat. Ez alapvető fontosságú, és lehetőleg a 2014–2020-ra szóló többéves pénzügyi keret indításától számított két éven belül be kell fejezni. |
| --- | --- |

3.4.3

A stratégiát egy cselekvési tervnek kell kísérnie, amely egyértelműen meghatározza a régiókon átnyúló hatás és a gazdasági növekedés elősegítése szempontjából legalkalmasabb projekteket, valamint a megvalósításuk érdekében mozgósítható finanszírozási forrásokat. Ez alapvető fontosságú, és lehetőleg a 2014–2020-ra szóló többéves pénzügyi keret indításától számított két éven belül be kell fejezni.

| 3.4.4 | Rendkívül fontos az érdekelt felekre és szereplőkre nehezedő, jelentéstételben és űrlapok kitöltésében megmutatkozó bürokratikus terhek csökkentése. Az NGO-kat, kkv-kat és, különösen a kisebb régiókban, a regionális önkormányzatokat gyakran elriasztja a részvételtől a bürokratikus eljárásoknak való megfelelés hatalmas feladata és a kapacitáshiány. A fékek és ellensúlyok szükségességét elismerve is alapvetően fontos, hogy a projektek kedvezményezettjei idejüket és forrásaikat a társadalom és általában a gazdaság számára tényleges hasznot jelentő eredmények elérésére tudják fordítani. |
| --- | --- |

3.4.4

Rendkívül fontos az érdekelt felekre és szereplőkre nehezedő, jelentéstételben és űrlapok kitöltésében megmutatkozó bürokratikus terhek csökkentése. Az NGO-kat, kkv-kat és, különösen a kisebb régiókban, a regionális önkormányzatokat gyakran elriasztja a részvételtől a bürokratikus eljárásoknak való megfelelés hatalmas feladata és a kapacitáshiány. A fékek és ellensúlyok szükségességét elismerve is alapvetően fontos, hogy a projektek kedvezményezettjei idejüket és forrásaikat a társadalom és általában a gazdaság számára tényleges hasznot jelentő eredmények elérésére tudják fordítani.

| 3.4.5 | Az EGSZB úgy véli, hogy a cselekvési tervek megvalósításának hiánya megakadályozza a régiókat abban, hogy kihasználják a növekedés megteremtésére kínálkozó lehetőségeket. Egy ilyen kudarc igen magas haszonáldozati költséggel jár, különösen most, válság idején. Az EGSZB szilárd meggyőződése, hogy az innovatív együttműködés jelentős hatékonyságnövekedést eredményez, amelyet a gyorsabb növekedésre irányuló forrásfelhasználás révén lehet elérni. A kudarc veszélye a régiók politikai vezetőit és polgárait is fenyegeti. A következő két évben a növekedési kilátások nem túl jók az érintett régiók többsége számára, és tovább súlyosbítja a helyzetet, ha olyan útra lépnek, amely figyelmen kívül hagyja a makroregionális stratégia által biztosított lehetőségeket, és nem használja fel a régiók humán és természeti erőforrásait hatékony és fenntartható módon. (12) |
| --- | --- |

3.4.5

Az EGSZB úgy véli, hogy a cselekvési tervek megvalósításának hiánya megakadályozza a régiókat abban, hogy kihasználják a növekedés megteremtésére kínálkozó lehetőségeket. Egy ilyen kudarc igen magas haszonáldozati költséggel jár, különösen most, válság idején. Az EGSZB szilárd meggyőződése, hogy az innovatív együttműködés jelentős hatékonyságnövekedést eredményez, amelyet a gyorsabb növekedésre irányuló forrásfelhasználás révén lehet elérni. A kudarc veszélye a régiók politikai vezetőit és polgárait is fenyegeti. A következő két évben a növekedési kilátások nem túl jók az érintett régiók többsége számára, és tovább súlyosbítja a helyzetet, ha olyan útra lépnek, amely figyelmen kívül hagyja a makroregionális stratégia által biztosított lehetőségeket, és nem használja fel a régiók humán és természeti erőforrásait hatékony és fenntartható módon. (12)

12

| 3.4.6 | A stratégia kiindulópontját a fő célkitűzések feltérképezésének és a jelenlegi uniós, nemzeti és regionális programok meghatározásának kell jelentenie, valamint azon regionális és helyi önkormányzatok és civil társadalmi szervezetek azonosításának, amelyek meg tudják tenni a szükséges koordinálási erőfeszítéseket. Az uniós makroregionális stratégiák keretében számos olyan uniós finanszírozású projekt van, amely megfelelő koordináció esetén megnövelheti az általa létrehozott többletértéket. A (legalábbis papíron) már létező, valamint a jövőben kétségkívül elinduló hasonló projektek hasznosak lehetnek az uniós makroregionális stratégiák egyes céljainak eléréséhez. |
| --- | --- |

3.4.6

A stratégia kiindulópontját a fő célkitűzések feltérképezésének és a jelenlegi uniós, nemzeti és regionális programok meghatározásának kell jelentenie, valamint azon regionális és helyi önkormányzatok és civil társadalmi szervezetek azonosításának, amelyek meg tudják tenni a szükséges koordinálási erőfeszítéseket. Az uniós makroregionális stratégiák keretében számos olyan uniós finanszírozású projekt van, amely megfelelő koordináció esetén megnövelheti az általa létrehozott többletértéket. A (legalábbis papíron) már létező, valamint a jövőben kétségkívül elinduló hasonló projektek hasznosak lehetnek az uniós makroregionális stratégiák egyes céljainak eléréséhez.

4.   Az elérendő célok

Az elérendő célok

| 4.1 | A fő cél egy olyan, makroregionális stratégiával kísért, többszintű földközi-tengeri makrorégió meghatározásának ösztönzése, amelynek keretében a „három igen elvén” – több kiegészítő finanszírozás, több intézményi koordináció és több új projekt – alapuló specifikus cselekvési tervek révén intézkedéseket valósítanak meg. |
| --- | --- |

4.1

A fő cél egy olyan, makroregionális stratégiával kísért, többszintű földközi-tengeri makrorégió meghatározásának ösztönzése, amelynek keretében a „három igen elvén” – több kiegészítő finanszírozás, több intézményi koordináció és több új projekt – alapuló specifikus cselekvési tervek révén intézkedéseket valósítanak meg.

| 4.2 | A földközi-tengeri régióknak közös kötelezettséget kell vállalniuk a stratégiával való együttműködésre valamennyi cselekvési szinten, így lehet hasznosítani az Európa 2020 stratégia céljait, ezáltal elősegítve az uniós politikák és alapok közötti integrációt (területi együttműködés). A makroregionális stratégiát azért kell megvalósítani, hogy segítse a régiókat és területeket szembenézni olyan kihívásokkal, amelyeket kizárólag tagállami eszközökkel nem lehet megoldani. |
| --- | --- |

4.2

A földközi-tengeri régióknak közös kötelezettséget kell vállalniuk a stratégiával való együttműködésre valamennyi cselekvési szinten, így lehet hasznosítani az Európa 2020 stratégia céljait, ezáltal elősegítve az uniós politikák és alapok közötti integrációt (területi együttműködés). A makroregionális stratégiát azért kell megvalósítani, hogy segítse a régiókat és területeket szembenézni olyan kihívásokkal, amelyeket kizárólag tagállami eszközökkel nem lehet megoldani.

| 4.3 | Az EGSZB úgy véli, hogy a földközi-tengeri térségre vonatkozó makroregionális stratégia kidolgozásának három, a növekedéssel kapcsolatos pilléren kell alapulnia:






  — | Intelligens növekedés (különös hangsúlyt helyezve a kék növekedésre)

  Az innovációt és az új technológiákat támogató tudásalapú gazdaság elősegítése, |
| --- | --- | --- |

4.3

Az EGSZB úgy véli, hogy a földközi-tengeri térségre vonatkozó makroregionális stratégia kidolgozásának három, a növekedéssel kapcsolatos pilléren kell alapulnia:

—

Intelligens növekedés (különös hangsúlyt helyezve a kék növekedésre)

Az innovációt és az új technológiákat támogató tudásalapú gazdaság elősegítése,

Az innovációt és az új technológiákat támogató tudásalapú gazdaság elősegítése,

| — | Fenntartható növekedés

  Fenntartható, környezetbarátabb és versenyképesebb gazdaság elősegítése, |
| --- | --- |

—

Fenntartható növekedés

Fenntartható, környezetbarátabb és versenyképesebb gazdaság elősegítése,

Fenntartható, környezetbarátabb és versenyképesebb gazdaság elősegítése,

| — | Inkluzív növekedés

  Egy olyan gazdaság elősegítése, amely a társadalmi és területi kohézió támogatása érdekekében nagy hangsúlyt helyez a munkahelyteremtésre és a szegénység csökkentésére. |
| --- | --- |

—

Inkluzív növekedés

Egy olyan gazdaság elősegítése, amely a társadalmi és területi kohézió támogatása érdekekében nagy hangsúlyt helyez a munkahelyteremtésre és a szegénység csökkentésére.

Egy olyan gazdaság elősegítése, amely a társadalmi és területi kohézió támogatása érdekekében nagy hangsúlyt helyez a munkahelyteremtésre és a szegénység csökkentésére.

| 4.3.1 | Az intelligens növekedést a kék növekedés koncepcióját figyelembe véve támogatják majd. 2012. szeptember 13-án az Európai Bizottság közleményt tett közzé a kék növekedésről, amelyben öt olyan „értékláncot” térképezett fel, amelyek serkenthetik a kék gazdaság hosszú távú növekedését és munkahelyteremtő képességét. Ezek a következők: kék energia; akvakultúra; tengeri, tengerparti és hajóturizmus; tengeri ásványkincsek és kék biotechnológia. (13) |
| --- | --- |

4.3.1

Az intelligens növekedést a kék növekedés koncepcióját figyelembe véve támogatják majd. 2012. szeptember 13-án az Európai Bizottság közleményt tett közzé a kék növekedésről, amelyben öt olyan „értékláncot” térképezett fel, amelyek serkenthetik a kék gazdaság hosszú távú növekedését és munkahelyteremtő képességét. Ezek a következők: kék energia; akvakultúra; tengeri, tengerparti és hajóturizmus; tengeri ásványkincsek és kék biotechnológia. (13)

intelligens növekedést

kék növekedés

13

| 4.3.1.1 | A kék növekedés azokat a döntéseket tükrözi, amelyeket a tengeri régiók hoztak meg versenyképességük és gazdasági növekedésük fokozása érdekében földrajzi helyzetüket és jellegzetességeiket, vagyis a tengeri és tengerészeti tevékenységeket, felhasználva – röviden: arra összpontosítva, amiben a legjobbak. |
| --- | --- |

4.3.1.1

A kék növekedés azokat a döntéseket tükrözi, amelyeket a tengeri régiók hoztak meg versenyképességük és gazdasági növekedésük fokozása érdekében földrajzi helyzetüket és jellegzetességeiket, vagyis a tengeri és tengerészeti tevékenységeket, felhasználva – röviden: arra összpontosítva, amiben a legjobbak.

kék növekedés

| 4.3.1.2 | Az intelligens növekedés kettős kihívást jelent a földközi-tengeri makrorégió tengerparti régiói számára:






  — | elegendő gazdasági tevékenység létrehozása, ami végső soron segíteni fogja Európát a jelenlegi gazdasági és társadalmi válságokból való kilábalásban, |
| --- | --- | --- |

4.3.1.2

Az intelligens növekedés kettős kihívást jelent a földközi-tengeri makrorégió tengerparti régiói számára:

intelligens növekedés

—

elegendő gazdasági tevékenység létrehozása, ami végső soron segíteni fogja Európát a jelenlegi gazdasági és társadalmi válságokból való kilábalásban,

| — | a kulcsfontosságú infrastruktúrába – különösen kikötőkbe, repülőterekbe, vasútba, közlekedési csomópontokba és más létesítményekbe – szükséges beruházások, melyek biztosítják, hogy ha megkezdődött a fellendülés, az EU földközi-tengeri makrorégiója teljes mértékben részt tudjon venni benne. |
| --- | --- |

—

a kulcsfontosságú infrastruktúrába – különösen kikötőkbe, repülőterekbe, vasútba, közlekedési csomópontokba és más létesítményekbe – szükséges beruházások, melyek biztosítják, hogy ha megkezdődött a fellendülés, az EU földközi-tengeri makrorégiója teljes mértékben részt tudjon venni benne.

| 4.3.1.3 | A földközi-tengeri térség erőforrásainak fenntartható felhasználása lehetőséget teremt a prosperitás megvalósítására és munkahelyteremtésre. A fejlett környezeti rendszerek és technológiák területén folyó kutatást fokozni kellene a hanyatlóban lévő hagyományos földközi-tengeri tevékenységek támogatása érdekében, új lehetőségeket teremtve ezáltal. |
| --- | --- |

4.3.1.3

A földközi-tengeri térség erőforrásainak fenntartható felhasználása lehetőséget teremt a prosperitás megvalósítására és munkahelyteremtésre. A fejlett környezeti rendszerek és technológiák területén folyó kutatást fokozni kellene a hanyatlóban lévő hagyományos földközi-tengeri tevékenységek támogatása érdekében, új lehetőségeket teremtve ezáltal.

| 4.3.1.4 | Ezekhez a kihívásokhoz a szociális partnerekkel együtt a tudományos, technológiai és gazdasági közösségek bevonása szükséges. Figyelembe kell venni az olyan területeken megvalósuló támogató intézkedéseket, mint az infrastruktúra, az ipar, az oktatás, a K+F-beruházási politikák, az egyetemek közötti együttműködés és a klaszterek létrehozása. |
| --- | --- |

4.3.1.4

Ezekhez a kihívásokhoz a szociális partnerekkel együtt a tudományos, technológiai és gazdasági közösségek bevonása szükséges. Figyelembe kell venni az olyan területeken megvalósuló támogató intézkedéseket, mint az infrastruktúra, az ipar, az oktatás, a K+F-beruházási politikák, az egyetemek közötti együttműködés és a klaszterek létrehozása.

| 4.3.1.5 | A hajózás rendkívül erőteljes ágazat, és hozzájárul a fejlesztési stratégiákhoz. A vízi idegenforgalom gazdasági tevékenységet és foglalkoztatást teremt, és az euromediterrán identitás kialakulásához is hozzájárul. |
| --- | --- |

4.3.1.5

A hajózás rendkívül erőteljes ágazat, és hozzájárul a fejlesztési stratégiákhoz. A vízi idegenforgalom gazdasági tevékenységet és foglalkoztatást teremt, és az euromediterrán identitás kialakulásához is hozzájárul.

| 4.3.2 | A fenntartható növekedés fő vonatkozásai és az érintett ágazatok számos módon összekapcsolódnak egymással. A fenntarthatóság megvalósítása és a környezetbarátabb intézkedések végrehajtása, valamint minden ágazatban az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való átállás hozzájárulnak az éghajlatváltozással kapcsolatos célkitűzések eléréséhez és az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodáshoz. Az erőforrásokat hatékonyan kell felhasználni, a szinergiákat meg kell erősíteni, az erőfeszítések szükségtelen duplázását fel kell ismerni és le kell építeni. A kulcsfontosságú infrastruktúrákat, közöttük a szárazföldi és tengeri szállítás, az energiaátvitel és az IT-hálózatok infrastruktúráját folyamatosan fejleszteni kell, hogy ne alakuljanak ki szűk keresztmetszetek. |
| --- | --- |

4.3.2

A fenntartható növekedés fő vonatkozásai és az érintett ágazatok számos módon összekapcsolódnak egymással. A fenntarthatóság megvalósítása és a környezetbarátabb intézkedések végrehajtása, valamint minden ágazatban az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való átállás hozzájárulnak az éghajlatváltozással kapcsolatos célkitűzések eléréséhez és az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodáshoz. Az erőforrásokat hatékonyan kell felhasználni, a szinergiákat meg kell erősíteni, az erőfeszítések szükségtelen duplázását fel kell ismerni és le kell építeni. A kulcsfontosságú infrastruktúrákat, közöttük a szárazföldi és tengeri szállítás, az energiaátvitel és az IT-hálózatok infrastruktúráját folyamatosan fejleszteni kell, hogy ne alakuljanak ki szűk keresztmetszetek.

fenntartható növekedés

| 4.3.2.1 | A parti és tengeri fenntarthatóság összekapcsolódik egymással, és mindkettő igen érzékeny az emberi tevékenység okozta terhelésre, ideértve az esetleg a Földközi-tengerbe jutó szárazföldi szennyezést és a hajók szén-dioxid-kibocsátását is. (14) A parti területek integrált kezelését nem szabad pusztán a part menti gazdasági tevékenységre és szennyezésre korlátozni. Minden ösztönzőt biztosítani kell ahhoz, hogy a tengerészeti ágazatot és a Földközi-tengeren közlekedő hajókat ösztönözzük a „zöld” technológiák legmodernebb formáira való áttérésre. |
| --- | --- |

4.3.2.1

A parti és tengeri fenntarthatóság összekapcsolódik egymással, és mindkettő igen érzékeny az emberi tevékenység okozta terhelésre, ideértve az esetleg a Földközi-tengerbe jutó szárazföldi szennyezést és a hajók szén-dioxid-kibocsátását is. (14) A parti területek integrált kezelését nem szabad pusztán a part menti gazdasági tevékenységre és szennyezésre korlátozni. Minden ösztönzőt biztosítani kell ahhoz, hogy a tengerészeti ágazatot és a Földközi-tengeren közlekedő hajókat ösztönözzük a „zöld” technológiák legmodernebb formáira való áttérésre.

14

| 4.3.2.2 | Az Európai Unió és nyolc tagállama részesei a Földközi-tenger szennyezés elleni védelméről szóló szóló, 1975-ös Barcelonai Egyezménynek és az ahhoz tartozó, az UNEP keretében elfogadott jegyzőkönyveknek. Egy 2012 végén elfogadott tanácsi jogszabály révén az EU a földközi tengeri partvidéknek a part menti tevékenységekből eredő szennyezéstől való védelme érdekében csatlakozott ennek az egyezménynek a part menti területekre vonatkozó jegyzőkönyvéhez. Az EU földközi-tengeri partvidéki régiói sokat nyernek ezzel az egyezménnyel, és jelentős figyelmet kellene fordítaniuk rá a „kék növekedés” elérésére irányuló célkitűzésük keretében is. |
| --- | --- |

4.3.2.2

Az Európai Unió és nyolc tagállama részesei a Földközi-tenger szennyezés elleni védelméről szóló szóló, 1975-ös Barcelonai Egyezménynek és az ahhoz tartozó, az UNEP keretében elfogadott jegyzőkönyveknek. Egy 2012 végén elfogadott tanácsi jogszabály révén az EU a földközi tengeri partvidéknek a part menti tevékenységekből eredő szennyezéstől való védelme érdekében csatlakozott ennek az egyezménynek a part menti területekre vonatkozó jegyzőkönyvéhez. Az EU földközi-tengeri partvidéki régiói sokat nyernek ezzel az egyezménnyel, és jelentős figyelmet kellene fordítaniuk rá a „kék növekedés” elérésére irányuló célkitűzésük keretében is.

| 4.3.2.3 | A Földközi-tenger megújuló energiaforrásaiban rejlő potenciál óriási, tiszta és egyelőre kiaknázatlan energiaforrást jelent. Az Európa 2020 stratégia céljaival összhangban az uniós makroregionális stratégiába be kell építeni az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodásra és a megelőzésre irányuló intézkedéseket. |
| --- | --- |

4.3.2.3

A Földközi-tenger megújuló energiaforrásaiban rejlő potenciál óriási, tiszta és egyelőre kiaknázatlan energiaforrást jelent. Az Európa 2020 stratégia céljaival összhangban az uniós makroregionális stratégiába be kell építeni az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodásra és a megelőzésre irányuló intézkedéseket.

| 4.3.2.4 | Az uniós makroregionális stratégiában a fenntartható közlekedéssel kapcsolatos fellépések is szükségesek a szén-dioxid-kibocsátás csökkentése érdekében. A közúti szállítás forgalmát át kell irányítani a tengerre, (15) másrészt a tengeri szállítás terén folytatni kell a tisztább üzemanyag használatára való átállást. A folyamatnak ki kell terjednie a tengerbiztonságra, valamint a katasztrófahelyzetek megelőzésére és megoldására irányuló együttműködésre. |
| --- | --- |

4.3.2.4

Az uniós makroregionális stratégiában a fenntartható közlekedéssel kapcsolatos fellépések is szükségesek a szén-dioxid-kibocsátás csökkentése érdekében. A közúti szállítás forgalmát át kell irányítani a tengerre, (15) másrészt a tengeri szállítás terén folytatni kell a tisztább üzemanyag használatára való átállást. A folyamatnak ki kell terjednie a tengerbiztonságra, valamint a katasztrófahelyzetek megelőzésére és megoldására irányuló együttműködésre.

15

| 4.3.3 | Az uniós makroregionális stratégiának erős társadalmi vetülettel is kell rendelkeznie ahhoz, hogy az EU földközi-tengeri partvidéki régióiban támogassa az inkluzív növekedést. A gazdasági fejlődésnek és az új munkahelyek teremtésének elő kell segítenie, hogy a régiókban élő lakosság életminősége javuljon. A regionális önkormányzatoknak ösztönözniük kell a szociális párbeszédet, valamint a szociális partnerek és a civil társadalom részvételét. A területi kohézió integrált megközelítésén alapulóan figyelmet kell fordítani a városok és nagyvárosi térségek, vidéki területek, tengerparti kisvárosok és szigetek „befogadási” helyzetére. Az infrastruktúra, technológiák és szolgáltatások fogyatékkal élők számára való hozzáférhetőségét az inkluzív növekedés alapvető előfeltételeként össze kell kapcsolni a fenntartható fejlődéssel. |
| --- | --- |

4.3.3

Az uniós makroregionális stratégiának erős társadalmi vetülettel is kell rendelkeznie ahhoz, hogy az EU földközi-tengeri partvidéki régióiban támogassa az inkluzív növekedést. A gazdasági fejlődésnek és az új munkahelyek teremtésének elő kell segítenie, hogy a régiókban élő lakosság életminősége javuljon. A regionális önkormányzatoknak ösztönözniük kell a szociális párbeszédet, valamint a szociális partnerek és a civil társadalom részvételét. A területi kohézió integrált megközelítésén alapulóan figyelmet kell fordítani a városok és nagyvárosi térségek, vidéki területek, tengerparti kisvárosok és szigetek „befogadási” helyzetére. Az infrastruktúra, technológiák és szolgáltatások fogyatékkal élők számára való hozzáférhetőségét az inkluzív növekedés alapvető előfeltételeként össze kell kapcsolni a fenntartható fejlődéssel.

inkluzív növekedést

| 4.3.3.1 | Fejleszteni kell az információs technológiákat, különösen a peremterületeken az összeköttetések javítása révén, hogy egy több területet átfogó megközelítéssel támogatni lehessen a földközi-tengeri régiók általános területi és társadalmi kohézióját. Elő kell segíteni az ikt fejlesztését. |
| --- | --- |

4.3.3.1

Fejleszteni kell az információs technológiákat, különösen a peremterületeken az összeköttetések javítása révén, hogy egy több területet átfogó megközelítéssel támogatni lehessen a földközi-tengeri régiók általános területi és társadalmi kohézióját. Elő kell segíteni az ikt fejlesztését.

| 4.3.3.2 | Fontos kihangsúlyozni azt is, hogy továbbra is fejleszteni kell a repülőtereket és légiforgalmi szolgáltatásokat a földközi-tengeri makrorégióban a regionális gazdasági integráció erősítése érdekében. A légi szolgáltatások és a légiközlekedési infrastruktúrák terén még mindig sok a kihasználatlan lehetőség, így e téren több beruházásra van szükség. |
| --- | --- |

4.3.3.2

Fontos kihangsúlyozni azt is, hogy továbbra is fejleszteni kell a repülőtereket és légiforgalmi szolgáltatásokat a földközi-tengeri makrorégióban a regionális gazdasági integráció erősítése érdekében. A légi szolgáltatások és a légiközlekedési infrastruktúrák terén még mindig sok a kihasználatlan lehetőség, így e téren több beruházásra van szükség.

| 4.3.3.3 | Az oktatási és képzési intézmények kulcsszereppel rendelkeznek az inkluzív növekedés támogatásában a földközi-tengeri térségben. Az EU egész földközi-tengeri makrorégiójára kiterjedő közös oktatási célkitűzéseket kell meghatározni. |
| --- | --- |

4.3.3.3

Az oktatási és képzési intézmények kulcsszereppel rendelkeznek az inkluzív növekedés támogatásában a földközi-tengeri térségben. Az EU egész földközi-tengeri makrorégiójára kiterjedő közös oktatási célkitűzéseket kell meghatározni.

inkluzív növekedés

| 4.3.3.4 | Az EGSZB úgy véli, hogy meg kell erősíteni a szociális és civil partnerek, valamint az oktatási/képzési intézmények közötti párbeszédet. Kiemelten fontosnak kell tekinteni a tengerrel és a hajózással kapcsolatos képzést, valamint az egyetemek és szakképzési intézmények közötti együttműködés javítását. |
| --- | --- |

4.3.3.4

Az EGSZB úgy véli, hogy meg kell erősíteni a szociális és civil partnerek, valamint az oktatási/képzési intézmények közötti párbeszédet. Kiemelten fontosnak kell tekinteni a tengerrel és a hajózással kapcsolatos képzést, valamint az egyetemek és szakképzési intézmények közötti együttműködés javítását.

| 4.3.3.5 | Az EU földközi-tengeri partvidéki régióinak munkanélküli lakosait is meg kell hallgatni egy olyan jövőbeli stratégia kidolgozása során, amely lehetőségeket szeretne nyújtani számukra a munkaerőpiacra való visszatéréshez. Létfontosságú az is, hogy tényleges, kézzelfogható erőfeszítésekre kerüljön sor az olyan „kirekesztett” társadalmi csoportok vezetőinek bevonása érdekében, mint a bevándorlói közösségek, a fogyatékkal élők és a nőszervezetek. Az EGSZB teljes mértékben támogatja a faji vagy etnikai származáson, fogyatékosságon, koron, nemi hovatartozáson és szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetés megelőzésére irányuló uniós intézkedéseket. |
| --- | --- |

4.3.3.5

Az EU földközi-tengeri partvidéki régióinak munkanélküli lakosait is meg kell hallgatni egy olyan jövőbeli stratégia kidolgozása során, amely lehetőségeket szeretne nyújtani számukra a munkaerőpiacra való visszatéréshez. Létfontosságú az is, hogy tényleges, kézzelfogható erőfeszítésekre kerüljön sor az olyan „kirekesztett” társadalmi csoportok vezetőinek bevonása érdekében, mint a bevándorlói közösségek, a fogyatékkal élők és a nőszervezetek. Az EGSZB teljes mértékben támogatja a faji vagy etnikai származáson, fogyatékosságon, koron, nemi hovatartozáson és szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetés megelőzésére irányuló uniós intézkedéseket.

| 4.3.3.6 | A népesség elöregedésének európai kilátásait figyelembe véve egy olyan speciális intézkedést is be kell építeni, amely támogatja az egészséges és aktív idősödést az EU földközi-tengeri partvidéki régióiban. A földközi-tengeri régiókban szükséges egy megvalósítható, hosszú távú terv bevezetése is az ellenőrzött bevándorlásra és az idénymunkásokra vonatkozóan, amely az idősödő népesség által hagyott munkaerőhiány betöltésére és az eltartottak növekvő arányának kezelésére irányul. Az EGSZB támogatja, hogy az EU nagyobb erőfeszítéseket tegyen annak érdekében, hogy segítse a földközi-tengeri régiókat a migráció jelentette kihívás kezelésében és a bevándorlók társadalomba való integrációjában. |
| --- | --- |

4.3.3.6

A népesség elöregedésének európai kilátásait figyelembe véve egy olyan speciális intézkedést is be kell építeni, amely támogatja az egészséges és aktív idősödést az EU földközi-tengeri partvidéki régióiban. A földközi-tengeri régiókban szükséges egy megvalósítható, hosszú távú terv bevezetése is az ellenőrzött bevándorlásra és az idénymunkásokra vonatkozóan, amely az idősödő népesség által hagyott munkaerőhiány betöltésére és az eltartottak növekvő arányának kezelésére irányul. Az EGSZB támogatja, hogy az EU nagyobb erőfeszítéseket tegyen annak érdekében, hogy segítse a földközi-tengeri régiókat a migráció jelentette kihívás kezelésében és a bevándorlók társadalomba való integrációjában.

| 4.3.3.7 | Az EGSZB úgy véli, hogy létfontosságú az EU földközi-tengeri térségre vonatkozó makroregionális stratégiájának kidolgozása az olyan európai prioritások figyelembevételével, melyek célja a társadalmi befogadás és a jólét növelése, a fogyatékkal élők jogainak teljes körű figyelembevétele, valamint a nemek közötti egyenlőség elősegítése a földközi-tengeri térségben. Ezért kulcsfontosságú a fogyatékkal élők egyéni autonómiájának, méltóságának és szabadságának biztosítása és a nők szerepének érvényre juttatása a térség munkaerőpiacán, a társadalomban és a döntéshozó pozíciókban. |
| --- | --- |

4.3.3.7

Az EGSZB úgy véli, hogy létfontosságú az EU földközi-tengeri térségre vonatkozó makroregionális stratégiájának kidolgozása az olyan európai prioritások figyelembevételével, melyek célja a társadalmi befogadás és a jólét növelése, a fogyatékkal élők jogainak teljes körű figyelembevétele, valamint a nemek közötti egyenlőség elősegítése a földközi-tengeri térségben. Ezért kulcsfontosságú a fogyatékkal élők egyéni autonómiájának, méltóságának és szabadságának biztosítása és a nők szerepének érvényre juttatása a térség munkaerőpiacán, a társadalomban és a döntéshozó pozíciókban.

5.   Milyen hasznok várhatók?

Milyen hasznok várhatók?

| 5.1 | A földközi-tengeri makroregionális stratégia megvalósítása számos lehetőséget kínál, elsősorban a kohéziós politikára vonatkozó referenciakeret biztosításával és az ágazatok közötti együttműködés ösztönzésével a szolgáltatási munkák egy közös területén. E keret révén a beruházások jobban kiegészíthetik egymást, emellett a keret befolyásolhatja az európai makrorégióra vonatkozó egyes regionális fejlesztési tervek prioritásait, áttekintést és tényleges szinergiákat biztosítva egy integrált megközelítésben. |
| --- | --- |

5.1

A földközi-tengeri makroregionális stratégia megvalósítása számos lehetőséget kínál, elsősorban a kohéziós politikára vonatkozó referenciakeret biztosításával és az ágazatok közötti együttműködés ösztönzésével a szolgáltatási munkák egy közös területén. E keret révén a beruházások jobban kiegészíthetik egymást, emellett a keret befolyásolhatja az európai makrorégióra vonatkozó egyes regionális fejlesztési tervek prioritásait, áttekintést és tényleges szinergiákat biztosítva egy integrált megközelítésben.

| 5.2 | Egy uniós makroregionális stratégia nagyobb részvételt és jobb együttműködést biztosítana az EU különböző intervenciós mechanizmusai között, a kohéziós politika számára elkülönített előirányzatokon túlmenően, a régiók és tagállamok erőforrásait a többszintű kormányzás révén egyesítve. Ez egy valamennyi helyi érdekelt fél számára kölcsönösen előnyös stratégiát jelent. |
| --- | --- |

5.2

Egy uniós makroregionális stratégia nagyobb részvételt és jobb együttműködést biztosítana az EU különböző intervenciós mechanizmusai között, a kohéziós politika számára elkülönített előirányzatokon túlmenően, a régiók és tagállamok erőforrásait a többszintű kormányzás révén egyesítve. Ez egy valamennyi helyi érdekelt fél számára kölcsönösen előnyös stratégiát jelent.

| 5.3 | A földközi-tengeri makroregionális stratégia hasznai nagyrészt széles körűen átfogó és többszintű integratív megközelítéséből erednek, amely képes az uniós politikák és programok, valamint az egymást kiegészítő finanszírozások közötti szinergiák elősegítésére. |
| --- | --- |

5.3

A földközi-tengeri makroregionális stratégia hasznai nagyrészt széles körűen átfogó és többszintű integratív megközelítéséből erednek, amely képes az uniós politikák és programok, valamint az egymást kiegészítő finanszírozások közötti szinergiák elősegítésére.

| 5.4 | A földközi-tengeri makroregionális stratégia végrehajtása támogatni fogja stratégiai tevékenységek megvalósítását a partvidéki és szigeti területeken, valamint növeli az együttműködést a földközi-tengeri közigazgatások, régiók, városok, kikötők és – ahol szükséges – tagállami hatóságok között. |
| --- | --- |

5.4

A földközi-tengeri makroregionális stratégia végrehajtása támogatni fogja stratégiai tevékenységek megvalósítását a partvidéki és szigeti területeken, valamint növeli az együttműködést a földközi-tengeri közigazgatások, régiók, városok, kikötők és – ahol szükséges – tagállami hatóságok között.

| 5.5 | Az integrált tengerpolitikához és a kék növekedéshez kötődő tevékenységek tovább folytatódnak, kiemelve a tengerészeti ágazathoz látszólag nem kötődő tevékenységek szinergiáit és egymástól való függését. |
| --- | --- |

5.5

Az integrált tengerpolitikához és a kék növekedéshez kötődő tevékenységek tovább folytatódnak, kiemelve a tengerészeti ágazathoz látszólag nem kötődő tevékenységek szinergiáit és egymástól való függését.

kék növekedéshez

| 5.6 | A javasolt intézkedések a korábban meghatározott három növekedési pillérre irányulnak majd. A javasolt intézkedéseket úgy kell kiválasztani, hogy azok eleget tegyenek a következő kritériumoknak:






  — | hatást kell gyakorolniuk a makrorégióra, és ésszerű időn belül konkrét hasznot kell hozniuk az uniós földközi-tengeri makrorégió polgárai számára, |
| --- | --- | --- |

5.6

A javasolt intézkedések a korábban meghatározott három növekedési pillérre irányulnak majd. A javasolt intézkedéseket úgy kell kiválasztani, hogy azok eleget tegyenek a következő kritériumoknak:

—

hatást kell gyakorolniuk a makrorégióra, és ésszerű időn belül konkrét hasznot kell hozniuk az uniós földközi-tengeri makrorégió polgárai számára,

| — | összhangban kell lenniük a fenntartható fejlődés elvével, tehát a gazdasági növekedés megvalósítására kell irányulniuk a hátrányos környezeti hatások lehető legkisebbre mérséklése mellett, |
| --- | --- |

—

összhangban kell lenniük a fenntartható fejlődés elvével, tehát a gazdasági növekedés megvalósítására kell irányulniuk a hátrányos környezeti hatások lehető legkisebbre mérséklése mellett,

| — | rövid vagy középtávon (maximum 7 év) végrehajthatók, |
| --- | --- |

—

rövid vagy középtávon (maximum 7 év) végrehajthatók,

| — | feltételezhetően vonzzák az (uniós és kormányzati) közfinanszírozást kiegészítő magánszektorbeli finanszírozást. |
| --- | --- |

—

feltételezhetően vonzzák az (uniós és kormányzati) közfinanszírozást kiegészítő magánszektorbeli finanszírozást.

6.   
  A változások hajtóerői

A változások hajtóerői

6.1   Az EGSZB úgy véli, hogy a földközi-tengeri térségben a társadalmi és gazdasági fejlődés előtt álló kihívások közös erőfeszítéseket tesznek szükségessé a területi lehetőségek kezeléséhez és kihasználásához. Az EGSZB öt, a változásokat előidéző hajtóerőt nevez meg, amelyek hozzájárulhatnak a 2014–2020-as időszakra szóló európai kohéziós politikai célok sikeres megvalósításához az EU földközi-tengeri partvidéki régióiban.

a változásokat előidéző hajtóerőt

6.1.1   A több központú, kiegyensúlyozott és integrált fejlődés támogatása

A több központú, kiegyensúlyozott és integrált fejlődés támogatása

A kiegyensúlyozott területi fejlődés stratégiai jelentőségű a társadalmi és gazdasági kohézió támogatásához az EU földközi-tengeri partvidéki régióiban. A régióknak együtt kell működniük innovatív hálózatok létrehozásában a gazdasági teljesítmény területi polarizáltságának és a regionális egyenlőtlenségeknek a csökkentéséhez, a gazdaság prosperitását pedig a földközi-tengeri térség fenntartható fejlődése irányába kell terelniük.

6.1.2   A területi együttműködés támogatása az EU földközi-tengeri partvidéki régióiban

A területi együttműködés támogatása az EU földközi-tengeri partvidéki régióiban

A területi együttműködés fontos tényező a földközi-tengeri térség versenyképességének erősítésében, ugyanakkor pedig a gazdasági, társadalmi és ökológiai szétforgácsoltság minimálisra csökkentésében is. Fontos a koordináció megerősítése a határokon átnyúló és transznacionális programokat kezelő hatóságok között, beépítve azokat a prioritásokat, amelyeket a tagállami, regionális és helyi szintű stratégiák határoznak meg az Európa 2020 stratégiával és a 2014–2020-ra szóló kohéziós politikával összhangban lévő beavatkozások támogatása céljából.

6.1.3   A földközi-tengeri partvidéki régiók globális versenyképességének biztosítása az erős helyi gazdaságok révén

A földközi-tengeri partvidéki régiók globális versenyképességének biztosítása az erős helyi gazdaságok révén

Az EU földközi-tengeri partvidéki régióinak globális versenyképességét és kohézióját azzal lehet elérni, ha az embereket tanulásra és tudásuk aktualizálására biztatjuk, a piacvezérelt innovációt olyan új termékek/szolgáltatások létrehozásának szolgálatába állítva, amelyek növekedést és munkahelyeket teremtenek, ugyanakkor segítve a helyi közösségeket a társadalmi kihívásokkal való szembenézésben. Az információs és kommunikációs technológiák használatának erősítése és egy gyors/ultragyors interneten és interoperábilis alkalmazásokon alapuló egységes digitális piac létrehozása stratégiai fontosságú az erős helyi gazdaságok kialakításához.

6.1.4   A területi összeköttetés javítása az egyének, a közösségek és a vállalkozások érdekében

A területi összeköttetés javítása az egyének, a közösségek és a vállalkozások érdekében

A megfizethető hozzáférés az olyan általános érdekű szolgáltatásokhoz, mint az információ, tudás és mobilitás, valamint a hatékony intermodális közlekedési megoldások és környezetbarát termelési rendszerek létfontosságú prioritást jelentenek a földközi-tengeri térség kohézióját illetően. A Földközi-tenger partján fekvő uniós régiók fő központjai és az interkontinentális közlekedési csomópontok közötti kapcsolatok erősítése a tengeri gyorsforgalmi útvonalak kiépítése és a transzeurópai hálózatok (TEN-T) megerősítése révén, valamint a földközi-tengeri szigetekéhez hasonló területi akadályok áthidalása érdekében másodlagos hálózatok regionális és helyi szintű kiépítése stratégiai jelentőségű a Földközi-tenger medencéje versenyképességének és kohéziójának erősítéséhez.

6.1.5   A régiók ökológiai, tájképi és kulturális értékeinek kezelése és összekapcsolása

A régiók ökológiai, tájképi és kulturális értékeinek kezelése és összekapcsolása

A kulturális és természeti örökség védelme és fejlesztése az EU földközi-tengeri partvidéki régiói fejlesztésének alapvető feltétele. Fontos támogatni a védett területek teljes körű integrációját a helyi közösségekkel és gazdaságokkal. A mediterrán tájak értékét minőségi szempontból fejleszteni kell, a természeti és kulturális erőforrásokban gazdag területek értékét pedig el kell ismerni ahhoz, hogy előnyeiket a legjobban fel lehessen használni. Ezért fontos e földközi-tengeri közösségek regionális és helyi identitásának kialakítása, ugyanakkor tudatosságuk és felelősségük megerősítése környezetük, tájaik, kultúráik és más egyedülálló értékeik iránt.

Kelt Brüsszelben, 2013. december 10-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Henri MALOSSE

---

(1)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Európai fogyatékosságügyi stratégia 2010–2020: megújított elkötelezettség az akadálymentes Európa megvalósítása iránt, COM(2010) 636 final.

1

Európai fogyatékosságügyi stratégia 2010–2020: megújított elkötelezettség az akadálymentes Európa megvalósítása iránt

(2)  A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: A nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó stratégia 2010–2015, COM(2010) 491 final.

2

A nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó stratégia 2010–2015

(3)  Macro-regional strategies in the EU [Makroregionális stratégiák az EU-ban], Pawel Samecki biztos által Stockholmban ismertetett vitairat (2009. szeptember 16.): http://ec.europa.eu/regional_policy/archive/cooperation/baltic/pdf/macroregional_strategies_2009.pdf.

3

Macro-regional strategies in the EU

(4)  A Régiók Bizottsága „Területi együttműködés a földközi-tengeri térségben az adriai- és a jón-tengeri makrorégión keresztül” című saját kezdeményezésű véleménye, HL C 9., 2012.1.11., 8. o.

4

Területi együttműködés a földközi-tengeri térségben az adriai- és a jón-tengeri makrorégión keresztül

(5)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Adriai- és jón-tengeri stratégia, COM(2012) 713 final, Brüsszel, 2012. november 30.

5

Adriai- és jón-tengeri stratégia

(6)  Az EGSZB „Egy földközi-tengeri makroregionális stratégia kidolgozása” című feltáró véleménye a ciprusi elnökség felkérésére, HL C 44., 2013.2.15., 1. o.; az EGSZB véleménye az Atlanti-óceán térségére vonatkozó tengerstratégia kidolgozásáról,
  HL C 229., 2012.7.31., 24. o.

6

„Egy földközi-tengeri makroregionális stratégia kidolgozása”

az Atlanti-óceán térségére vonatkozó tengerstratégia kidolgozásáról,

(7)  Indítvány az Európai Parlament állásfoglalására az Unió makroregionális stratégiáinak alakulásáról: jelenlegi gyakorlatok és jövőbeli kilátások, különösen a földközi-tengeri térségben – 2011/2179(INI), 2012. június 27.

7

az Unió makroregionális stratégiáinak alakulásáról: jelenlegi gyakorlatok és jövőbeli kilátások, különösen a földközi-tengeri térségben

(8)  „A Földközi-tenger területe a nyugaton a Gibraltári-szoros, keleten a Márvány-tenger által határolt valamennyi tengert magában foglalja, a Márvány-tenger kivételével. A Földközi-tengert 142 uniós partvidéki régió határolja (NUTS3).” EUROSTAT, 2011, Statistics in focus, The Mediterranean and Black Sea basins [A Földközi-tenger és a Fekete-tenger medencéje].

8

The Mediterranean and Black Sea basins [A Földközi-tenger és a Fekete-tenger medencéje]

(9)  Uniós part menti régió az a NUTS3 szinten meghatározott statisztikai régió, amely megfelel a következő kritériumok egyikének:

9

| — | tengeri határral rendelkező régió (372 régió felel meg ennek a követelménynek), |
| --- | --- |

—

tengeri határral rendelkező régió (372 régió felel meg ennek a követelménynek),

| — | olyan régió, amely lakosságának több mint fele a tengertől számított 50 km-es távolságon belül él (73 régió felel meg ennek a követelménynek), |
| --- | --- |

—

olyan régió, amely lakosságának több mint fele a tengertől számított 50 km-es távolságon belül él (73 régió felel meg ennek a követelménynek),

| — | Hamburg német régió, amely nem felel meg a definíció kritériumainak, erős tengeri befolyására tekintettel szintén felkerült az EU part menti régióinak listájára. |
| --- | --- |

—

Hamburg német régió, amely nem felel meg a definíció kritériumainak, erős tengeri befolyására tekintettel szintén felkerült az EU part menti régióinak listájára.

Forrás: EUROSTAT, 2011, uo.

(10)  Horvátország csatlakozásával a 7 horvát földközi-tengeri partvidéki régióban 527 700 fő tartozik az aktív népességhez (44,7%-uk nő), a munkanélküliségi ráta 17,8%, az átlagos GDP pedig 20 785 PPS (Eurostat, 2013). A többi országról ld.: Eurostat, 2011, uo.

10

(11)  2009. november 27., Marseille, a CPMR „Európa kivezetése a válságból: a régiók előzetes javaslatai az uniós költségvetés és politikák jövője tárgyában” című szemináriuma. Első állásfoglalásában (CdR 199/2010) a Régiók Bizottsága az Európai Parlament „A helyi és regionális önkormányzatok Európa 2020 stratégiára vonatkozó területi paktuma” létrehozására irányuló javaslatának erős támogatását ajánlja.

11

Európa kivezetése a válságból: a régiók előzetes javaslatai az uniós költségvetés és politikák jövője tárgyában

(12)  Scenarios for the Mediterranean [Forgatókönyvek a mediterrán térségre] – Világgazdasági Fórum, 2011.

12

Scenarios for the Mediterranean [Forgatókönyvek a mediterrán térségre]

(13)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Kék növekedés: A fenntartható tengergazdálkodási és tengergazdasági növekedés lehetőségei, COM(2012) 494 final, Brüsszel, 2012. szeptember 13.

13

Kék növekedés: A fenntartható tengergazdálkodási és tengergazdasági növekedés lehetőségei

(14)  COM(2013) 480 final – 2013/0224 (COD).

14

(15)  Ugyanott.

15

---

| 5.6.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 170/11 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 170/11

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Statisztikai eszközök az önkéntesség mérésére (saját kezdeményezésű vélemény)

2014/C 170/02

Előadó: Krzysztof PATER

2013. február 14-én az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság úgy határozott, hogy eljárási szabályzata 29. cikkének (2) bekezdése alapján saját kezdeményezésű véleményt dolgoz ki a következő tárgyban:

Statisztikai eszközök az önkéntesség mérésére

(saját kezdeményezésű vélemény).

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Gazdasági és monetáris unió, gazdasági és társadalmi kohézió” szekció 2013. november 14-én elfogadta véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság a 2013. december 10–11-én tartott, 494. plenáris ülésén (a 2013. december 10-i ülésnapon) 109 szavazattal 1 ellenében, 5 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

Következtetések és ajánlások

| 1.1 | Figyelembe véve, hogy az önkéntesség |
| --- | --- |

1.1

Figyelembe véve, hogy az önkéntesség

| 1.1.1 | az inkluzív növekedés fontos hajtóereje, amely építi a társadalmi és emberi tőkét, és elmélyíti a nemzedékek közötti szolidaritást, miközben jelentős gazdasági értéket képvisel; |
| --- | --- |

1.1.1

az inkluzív növekedés fontos hajtóereje, amely építi a társadalmi és emberi tőkét, és elmélyíti a nemzedékek közötti szolidaritást, miközben jelentős gazdasági értéket képvisel;

| 1.1.2 | számos szociális politika meghatározó tényezője és a közpolitika hatásainak mutatója, melyet rendszeresen mérni és ellenőrizni kell, hogy megfelelő információkkal láthassa el a döntéshozókat; |
| --- | --- |

1.1.2

számos szociális politika meghatározó tényezője és a közpolitika hatásainak mutatója, melyet rendszeresen mérni és ellenőrizni kell, hogy megfelelő információkkal láthassa el a döntéshozókat;

| 1.1.3 | több kutatás tárgya, melyről jelenleg nem készülnek kellően részletes mérések. Ennek hátterében a következetlen és túlságosan szűkre szabott felmérések állnak, melyek figyelmen kívül hagynak olyan kérdéseket, mint a közvetlenül, mindennemű szervezeti struktúrán kívül nyújtott önkéntes segítség, és nincsenek tekintettel az önkéntes munka gazdasági értékére; |
| --- | --- |

1.1.3

több kutatás tárgya, melyről jelenleg nem készülnek kellően részletes mérések. Ennek hátterében a következetlen és túlságosan szűkre szabott felmérések állnak, melyek figyelmen kívül hagynak olyan kérdéseket, mint a közvetlenül, mindennemű szervezeti struktúrán kívül nyújtott önkéntes segítség, és nincsenek tekintettel az önkéntes munka gazdasági értékére;

| 1.2 | az EGSZB az alábbiakat kéri az Európai Bizottságtól: |
| --- | --- |

1.2

az EGSZB az alábbiakat kéri az Európai Bizottságtól:

| 1.2.1 | biztosítsa annak a metodológiai munkának és kísérleti kutatásnak a megkezdéséhez szükséges körülményeket, amelyek célja, hogy meghatározzák az önkéntes munkával kapcsolatos, az uniós tagállamok nemzeti statisztikai hivatalai által végzendő kutatás alapjául szolgáló elveket. Ezekben a munkákban érdemes felhasználni a Nemzetközi Munkaügyi Szervezetnek az önkéntes munka felméréséről szóló kézikönyvét és azoknak az országoknak a tapasztalatait, amelyek már végeztek kutatásokat a kézikönyvben ajánlott megoldások alkalmazásával; |
| --- | --- |

1.2.1

biztosítsa annak a metodológiai munkának és kísérleti kutatásnak a megkezdéséhez szükséges körülményeket, amelyek célja, hogy meghatározzák az önkéntes munkával kapcsolatos, az uniós tagállamok nemzeti statisztikai hivatalai által végzendő kutatás alapjául szolgáló elveket. Ezekben a munkákban érdemes felhasználni a Nemzetközi Munkaügyi Szervezetnek az önkéntes munka felméréséről szóló kézikönyvét és azoknak az országoknak a tapasztalatait, amelyek már végeztek kutatásokat a kézikönyvben ajánlott megoldások alkalmazásával;

| 1.2.2 | néhány éven belül dolgozza ki az önkéntes munka kutatásának egységes metodológiáját, és gondoskodjon ennek elfogadásáról egy megfelelő európai bizottsági rendeletben a tagállamok által irányítandó rendszeres kutatásra való tekintettel; |
| --- | --- |

1.2.2

néhány éven belül dolgozza ki az önkéntes munka kutatásának egységes metodológiáját, és gondoskodjon ennek elfogadásáról egy megfelelő európai bizottsági rendeletben a tagállamok által irányítandó rendszeres kutatásra való tekintettel;

| 1.2.3 | intézkedésekkel ösztönözze a tagállami nemzeti statisztikai hivatalokat arra, hogy már a rendelet hatálybalépése előtt vegyenek részt az önkéntes munka kutatásában; |
| --- | --- |

1.2.3

intézkedésekkel ösztönözze a tagállami nemzeti statisztikai hivatalokat arra, hogy már a rendelet hatálybalépése előtt vegyenek részt az önkéntes munka kutatásában;

| 1.2.4 | gyűjtsön és bocsásson rendelkezésre átfogó információkat, melyek tükrözik az önkéntességről tagállami vagy uniós szinten végzett kutatások eredményeit; |
| --- | --- |

1.2.4

gyűjtsön és bocsásson rendelkezésre átfogó információkat, melyek tükrözik az önkéntességről tagállami vagy uniós szinten végzett kutatások eredményeit;

| 1.2.5 | uniós és tagállami szinten kötelező erejű jogi eszközöket vezessen be, melyek lehetővé teszik, hogy a nonprofit ágazat az önkéntes munkának a – jelen véleménnyel összhangban kidolgozott statisztikai eszközök segítségével összeállított, megbízható statisztikai adatok alapján megállapított – gazdasági értékével társfinanszírozzon állami támogatásokat; |
| --- | --- |

1.2.5

uniós és tagállami szinten kötelező erejű jogi eszközöket vezessen be, melyek lehetővé teszik, hogy a nonprofit ágazat az önkéntes munkának a – jelen véleménnyel összhangban kidolgozott statisztikai eszközök segítségével összeállított, megbízható statisztikai adatok alapján megállapított – gazdasági értékével társfinanszírozzon állami támogatásokat;

| 1.3 | ezen túlmenően az EGSZB él az alkalommal, hogy emlékeztessen arra, mennyire fontos az önkéntes tevékenység támogatása, illetve az ilyen tevékenységeknek kedvező környezet kialakítása. Az önkéntesség európai évének (2011) keretében konkrét javaslatokat dolgoztak ki az önkéntesbarát környezetre, melyek kitérnek a közjóhoz számottevően hozzájáruló önkéntes tevékenység tartós támogatására; (1) |
| --- | --- |

1.3

ezen túlmenően az EGSZB él az alkalommal, hogy emlékeztessen arra, mennyire fontos az önkéntes tevékenység támogatása, illetve az ilyen tevékenységeknek kedvező környezet kialakítása. Az önkéntesség európai évének (2011) keretében konkrét javaslatokat dolgoztak ki az önkéntesbarát környezetre, melyek kitérnek a közjóhoz számottevően hozzájáruló önkéntes tevékenység tartós támogatására; (1)

1

2.   Háttér

Háttér

| 2.1 | Az (uniós intézményekben) általánosan használt definíció szerint az „önkéntesség” fogalma minden olyan formális vagy nem formális önkéntes tevékenységre vonatkozik, melyet az adott személy önszántából, egyéni választása és motivációja alapján, a pénzügyi haszonszerzés szándéka nélkül végez. |
| --- | --- |

2.1

Az (uniós intézményekben) általánosan használt definíció szerint az „önkéntesség” fogalma minden olyan formális vagy nem formális önkéntes tevékenységre vonatkozik, melyet az adott személy önszántából, egyéni választása és motivációja alapján, a pénzügyi haszonszerzés szándéka nélkül végez.

| 2.2 | A Nemzetközi Munkaügyi Szervezetnek az önkéntes munka felméréséről szóló, a formális és informális önkéntesség különféle kulturális és jogi rendszerekben való mérésének konceptuális kereteként alkalmazott kézikönyvében az önkéntes munka definíciója összhangban van az önkéntesség fenti meghatározásával, de pontosabb. Itt ugyanis az önkéntes munka a nem kötelezően és nem fizetség ellenében végzett munkát jelenti, vagyis arra az időre utal, melyet az egyén fizetetlenül szán olyan tevékenységekre, melyeket valamilyen szervezeten keresztül vagy közvetlenül a saját háztartásához nem tartozó személyek érdekében végez. (2) Fontos, hogy a nemzetközi összehasonlító kutatásokban ezt – az önkéntesség jellegzetességeit pontosan jelölő – definíciót alkalmazzuk. Az önkéntes munkának ugyanis az egyes országokban használatos definíciókban szereplő összes fontos jellemzőjét figyelembe kell vennünk, mert csak így lehet egységesen, a helyi körülményektől függetlenül meghatározni a kutatási területet. |
| --- | --- |

2.2

A Nemzetközi Munkaügyi Szervezetnek az önkéntes munka felméréséről szóló, a formális és informális önkéntesség különféle kulturális és jogi rendszerekben való mérésének konceptuális kereteként alkalmazott kézikönyvében az önkéntes munka definíciója összhangban van az önkéntesség fenti meghatározásával, de pontosabb. Itt ugyanis az önkéntes munka a nem kötelezően és nem fizetség ellenében végzett munkát jelenti, vagyis arra az időre utal, melyet az egyén fizetetlenül szán olyan tevékenységekre, melyeket valamilyen szervezeten keresztül vagy közvetlenül a saját háztartásához nem tartozó személyek érdekében végez. (2) Fontos, hogy a nemzetközi összehasonlító kutatásokban ezt – az önkéntesség jellegzetességeit pontosan jelölő – definíciót alkalmazzuk. Az önkéntes munkának ugyanis az egyes országokban használatos definíciókban szereplő összes fontos jellemzőjét figyelembe kell vennünk, mert csak így lehet egységesen, a helyi körülményektől függetlenül meghatározni a kutatási területet.

2

| 2.3 | Az utóbbi években, különösen az önkéntesség európai évével (2011) összefüggésben számos, az Európai Bizottság, az Európai Parlament, a Tanács, az EGSZB és az RB által kidolgozott dokumentum rámutatott, hogy az önkéntesség összekapcsolódik az EU alapvető értékeivel, így a polgári szerepvállalással és a rászorulók tekintetében vállalt szolidaritással. Több ízben elhangzott már, hogy az önkéntesség nagymértékben hozzájárul a társadalmi jólétnek ahhoz a részéhez, amelyet nem mér a GDP, és jelentősen befolyásolja az emberek életminőségét. Rendszerszinten szemlélve az önkéntesség segít a társadalmi tőke létrehozásában, illetve a bizalom és az együttműködés kiépítésében és megerősítésében, miközben ápolja a széles körben elfogadott normákat és értékeket. Az informális önkéntesség az emberi tőkébe történő beruházás egyik fontos formája például a gyermekek és fiatalok informális gondozása és oktatása révén, a formális önkéntesség pedig kulcsszerepet játszik többek között a transzverzális készségek fejlesztésében és az új szaktudás megszerzésében. Az európai társadalmak elöregedése szempontjából alapvetően fontos az idősek számára vagy éppen idősek által biztosított önkéntes gondozói munka is. Mindezek a jellegzetességek, melyek rámutatnak az önkéntesség szerepére a társadalmi kohézió megerősítésében és a foglalkoztatás elősegítésében, arra engednek következtetni, hogy az önkéntesség az Európa fejlesztését célzó Európa 2020 stratégia három pillérének egyikét képező inkluzív növekedés fontos elemének tekintendő. |
| --- | --- |

2.3

Az utóbbi években, különösen az önkéntesség európai évével (2011) összefüggésben számos, az Európai Bizottság, az Európai Parlament, a Tanács, az EGSZB és az RB által kidolgozott dokumentum rámutatott, hogy az önkéntesség összekapcsolódik az EU alapvető értékeivel, így a polgári szerepvállalással és a rászorulók tekintetében vállalt szolidaritással. Több ízben elhangzott már, hogy az önkéntesség nagymértékben hozzájárul a társadalmi jólétnek ahhoz a részéhez, amelyet nem mér a GDP, és jelentősen befolyásolja az emberek életminőségét. Rendszerszinten szemlélve az önkéntesség segít a társadalmi tőke létrehozásában, illetve a bizalom és az együttműködés kiépítésében és megerősítésében, miközben ápolja a széles körben elfogadott normákat és értékeket. Az informális önkéntesség az emberi tőkébe történő beruházás egyik fontos formája például a gyermekek és fiatalok informális gondozása és oktatása révén, a formális önkéntesség pedig kulcsszerepet játszik többek között a transzverzális készségek fejlesztésében és az új szaktudás megszerzésében. Az európai társadalmak elöregedése szempontjából alapvetően fontos az idősek számára vagy éppen idősek által biztosított önkéntes gondozói munka is. Mindezek a jellegzetességek, melyek rámutatnak az önkéntesség szerepére a társadalmi kohézió megerősítésében és a foglalkoztatás elősegítésében, arra engednek következtetni, hogy az önkéntesség az Európa fejlesztését célzó Európa 2020 stratégia három pillérének egyikét képező inkluzív növekedés fontos elemének tekintendő.

| 2.4 | A fent említett vita kulcselemei közé tartoztak azok az ajánlások is, amelyek kiemelték, mennyire fontos az önkéntesség társadalmi és gazdasági jelentőségét ábrázoló, összehasonlítható adatok gyűjtése. Ezzel összefüggésben utaltak az ILO-kézikönyvben javasolt metodológiára mint alkalmas modellre a szóban forgó terület statisztikai felméréséhez. (3) |
| --- | --- |

2.4

A fent említett vita kulcselemei közé tartoztak azok az ajánlások is, amelyek kiemelték, mennyire fontos az önkéntesség társadalmi és gazdasági jelentőségét ábrázoló, összehasonlítható adatok gyűjtése. Ezzel összefüggésben utaltak az ILO-kézikönyvben javasolt metodológiára mint alkalmas modellre a szóban forgó terület statisztikai felméréséhez. (3)

3

| 2.5 | Ezek az ajánlások egyértelmű összefüggésben állnak azzal a – változatlanul aktuális – megállapítással, hogy az önkéntességről nem áll rendelkezésre elegendő adat. |
| --- | --- |

2.5

Ezek az ajánlások egyértelmű összefüggésben állnak azzal a – változatlanul aktuális – megállapítással, hogy az önkéntességről nem áll rendelkezésre elegendő adat.

| 2.6 | Különböző tagállamokban végeztek már néhány kutatást az önkéntesség tárgyában, melyek az önkéntesség számos fontos szempontjára kitértek (nemcsak az önkéntes munkában való részvétel arányára és az ilyen munkát végzők demográfiai profiljára, hanem például arra is, hogy mi készteti őket az önkéntességre). Ezeket a kutatásokat többek között azért nehéz az egész EU-t átfogó elemzésekhez felhasználni, mert nem következetesek az önkéntesség meghatározásának körét és módját illetően, de más metodológiai eltérések is felfedezhetők (például a kutatás által lefedett időszak hossza, a vizsgált népesség tekintetében használt életkori kategóriák következetlenségei, a kutatási módszerek különbségei, az eredmények pontossága), ráadásul a kutatásokat más-más időpontban végezték. Az ICF GHK cég által az Európai Bizottság megbízásából készített jelentésből kiderül, hogy a különbségek akár a 30-40 százalékpontot is elérhetik. (4) |
| --- | --- |

2.6

Különböző tagállamokban végeztek már néhány kutatást az önkéntesség tárgyában, melyek az önkéntesség számos fontos szempontjára kitértek (nemcsak az önkéntes munkában való részvétel arányára és az ilyen munkát végzők demográfiai profiljára, hanem például arra is, hogy mi készteti őket az önkéntességre). Ezeket a kutatásokat többek között azért nehéz az egész EU-t átfogó elemzésekhez felhasználni, mert nem következetesek az önkéntesség meghatározásának körét és módját illetően, de más metodológiai eltérések is felfedezhetők (például a kutatás által lefedett időszak hossza, a vizsgált népesség tekintetében használt életkori kategóriák következetlenségei, a kutatási módszerek különbségei, az eredmények pontossága), ráadásul a kutatásokat más-más időpontban végezték. Az ICF GHK cég által az Európai Bizottság megbízásából készített jelentésből kiderül, hogy a különbségek akár a 30-40 százalékpontot is elérhetik. (4)

4

| 2.7 | Az önkéntességre vonatkozó, rendszeresen gyűjtött és nemzetközileg összehasonlítható adatok meglehetősen korlátozottak, és általában a (különféle módokon meghatározott) önkéntes munkában szervezeti keretek között vállalt részvétel (formális önkéntesség) elterjedtségére, illetve az ilyen tevékenységekben részt vevők demográfiai profiljára irányulnak. Egyes kutatások más kérdésekkel, például az önkéntes munkában való részvétel gyakoriságával is foglalkoznak. (5) Vannak olyan tanulmányok is, melyek nem korlátozódnak egy általános kérdésre az – így vagy úgy meghatározott – önkéntességgel kapcsolatban, hanem jegyzékbe szedik azt a néhány vagy tizenvalahány szervezeti vagy tevékenységi típust, amelyeknek az emberek a szabadidejüket szentelik. (6) Az összehasonlítások alapján legritkábban az önkéntesek által ledolgozott órák számát vizsgálják. (7) |
| --- | --- |

2.7

Az önkéntességre vonatkozó, rendszeresen gyűjtött és nemzetközileg összehasonlítható adatok meglehetősen korlátozottak, és általában a (különféle módokon meghatározott) önkéntes munkában szervezeti keretek között vállalt részvétel (formális önkéntesség) elterjedtségére, illetve az ilyen tevékenységekben részt vevők demográfiai profiljára irányulnak. Egyes kutatások más kérdésekkel, például az önkéntes munkában való részvétel gyakoriságával is foglalkoznak. (5) Vannak olyan tanulmányok is, melyek nem korlátozódnak egy általános kérdésre az – így vagy úgy meghatározott – önkéntességgel kapcsolatban, hanem jegyzékbe szedik azt a néhány vagy tizenvalahány szervezeti vagy tevékenységi típust, amelyeknek az emberek a szabadidejüket szentelik. (6) Az összehasonlítások alapján legritkábban az önkéntesek által ledolgozott órák számát vizsgálják. (7)

5

6

7

| 2.8 | Az egyes nemzetközi felmérések eredményei között és az országos és nemzetközi eredmények között is jelentős különbségek vannak, mégis megállapítható, hogy az önkéntesség – még ha csak a formális önkéntességet vesszük is figyelembe – széles körben elterjedt. Az EU-ban a 15 évnél idősebb önkéntesek száma a becslések szerint 92–150 millió között mozog, ami azt jelenti, hogy EU-szerte a felnőtt népesség 22–36%-a vállal önkéntes, fizetetlen munkát különféle típusú szervezetekben. (8) Az uniós intézmények az önkéntességgel kapcsolatos álláspontjaikat viszonylag szerény becslésekre alapozzák, melyek szerint az önkéntesek száma nem haladja meg a 100 milliót. (9) |
| --- | --- |

2.8

Az egyes nemzetközi felmérések eredményei között és az országos és nemzetközi eredmények között is jelentős különbségek vannak, mégis megállapítható, hogy az önkéntesség – még ha csak a formális önkéntességet vesszük is figyelembe – széles körben elterjedt. Az EU-ban a 15 évnél idősebb önkéntesek száma a becslések szerint 92–150 millió között mozog, ami azt jelenti, hogy EU-szerte a felnőtt népesség 22–36%-a vállal önkéntes, fizetetlen munkát különféle típusú szervezetekben. (8) Az uniós intézmények az önkéntességgel kapcsolatos álláspontjaikat viszonylag szerény becslésekre alapozzák, melyek szerint az önkéntesek száma nem haladja meg a 100 milliót. (9)

8

9

| 2.9 | Az önkéntességről jelenleg rendelkezésre álló adatok alapján nem lehet elvégezni az Európai Bizottság, az Európai Parlament, a Tanács és az EGSZB dokumentumaiban kért elemzéseket. Egyelőre nincs lehetőség arra, hogy megbízhatóan nyomon kövessük az önkéntesség gazdasági jelentőségét, vagy hozzájárulását az uniós szintű politikákhoz. Nem lehet megállapítani, hogy az emberek összességében mennyi időt szánnak önkéntes munkára és ennek mi a pénzbeli értéke, így az sem becsülhető meg, hogy az általános gazdasági mutatók, például a nemzeti foglalkoztatottság (az adott nemzetgazdaságban dolgozó emberek száma) vagy a GDP szempontjából mekkora részt képvisel az önkéntesség. Jelenleg kizárólag a Johns Hopkins egyetem (mint koordinátor) nonprofit ágazatra irányuló nemzetközi összehasonlító projektjének köszönhetően állnak rendelkezésre adatok, de ezek a nonprofit szervezetekben végzett formális önkéntes munkára korlátozódnak, és meglehetősen következetlen értékelési módszereken alapulnak. Arra mutatnak rá, hogy a nonprofit szervezetekben végzett önkéntes munka az arányokat tekintve hogyan viszonyul a GDP-hez és a gazdaságilag aktív népesség munkaerő-potenciáljához – mindössze három uniós országban: a Cseh Köztársaságban (a GDP 0,2%-a, a gazdaságilag aktív népesség 0,5%-a), Franciaországban (1,4% és 3,2%) és Belgiumban (0,7%, a másik arányszámról nincs adat). (10) |
| --- | --- |

2.9

Az önkéntességről jelenleg rendelkezésre álló adatok alapján nem lehet elvégezni az Európai Bizottság, az Európai Parlament, a Tanács és az EGSZB dokumentumaiban kért elemzéseket. Egyelőre nincs lehetőség arra, hogy megbízhatóan nyomon kövessük az önkéntesség gazdasági jelentőségét, vagy hozzájárulását az uniós szintű politikákhoz. Nem lehet megállapítani, hogy az emberek összességében mennyi időt szánnak önkéntes munkára és ennek mi a pénzbeli értéke, így az sem becsülhető meg, hogy az általános gazdasági mutatók, például a nemzeti foglalkoztatottság (az adott nemzetgazdaságban dolgozó emberek száma) vagy a GDP szempontjából mekkora részt képvisel az önkéntesség. Jelenleg kizárólag a Johns Hopkins egyetem (mint koordinátor) nonprofit ágazatra irányuló nemzetközi összehasonlító projektjének köszönhetően állnak rendelkezésre adatok, de ezek a nonprofit szervezetekben végzett formális önkéntes munkára korlátozódnak, és meglehetősen következetlen értékelési módszereken alapulnak. Arra mutatnak rá, hogy a nonprofit szervezetekben végzett önkéntes munka az arányokat tekintve hogyan viszonyul a GDP-hez és a gazdaságilag aktív népesség munkaerő-potenciáljához – mindössze három uniós országban: a Cseh Köztársaságban (a GDP 0,2%-a, a gazdaságilag aktív népesség 0,5%-a), Franciaországban (1,4% és 3,2%) és Belgiumban (0,7%, a másik arányszámról nincs adat). (10)

10

| 2.10 | Az ILO-kézikönyvben szereplő metodológiai irányelvek alapján három EU-tagállam (Lengyelország, Magyarország és Olaszország) országos statisztikai hivatala már vizsgálta az önkéntes munka elterjedtségét és értékét, miközben néhány más országban ezek a felmérések még csak az előkészítés szakaszában vannak. (11) Jelenleg már hozzáférhetőek a 2011-es lengyelországi adatok. Megállapítható, hogy a formális és informális önkéntesség összességében az (önkéntes munkát is magában foglaló) kibővített nemzeti gazdaságban dolgozók munkájának 9,6%-ával és a tágan értelmezett GDP 2,8%-ával egyenértékű. Lengyelországban, ahol különösen erősek a kiterjedt családi kapcsolatok, az önkéntes munka főként informális önkéntességet jelentett – aránya az önkéntes munkát is magában foglaló nemzeti gazdaságban dolgozóknak 8%-át jelentette, a tágan értelmezett GDP-nek pedig 2,2%-át tette ki. A formális önkéntesség az előbb említett kategóriák 1,6%-át és 0,6%-át jelentette. (12) |
| --- | --- |

2.10

Az ILO-kézikönyvben szereplő metodológiai irányelvek alapján három EU-tagállam (Lengyelország, Magyarország és Olaszország) országos statisztikai hivatala már vizsgálta az önkéntes munka elterjedtségét és értékét, miközben néhány más országban ezek a felmérések még csak az előkészítés szakaszában vannak. (11) Jelenleg már hozzáférhetőek a 2011-es lengyelországi adatok. Megállapítható, hogy a formális és informális önkéntesség összességében az (önkéntes munkát is magában foglaló) kibővített nemzeti gazdaságban dolgozók munkájának 9,6%-ával és a tágan értelmezett GDP 2,8%-ával egyenértékű. Lengyelországban, ahol különösen erősek a kiterjedt családi kapcsolatok, az önkéntes munka főként informális önkéntességet jelentett – aránya az önkéntes munkát is magában foglaló nemzeti gazdaságban dolgozóknak 8%-át jelentette, a tágan értelmezett GDP-nek pedig 2,2%-át tette ki. A formális önkéntesség az előbb említett kategóriák 1,6%-át és 0,6%-át jelentette. (12)

11

12

3.   Az ILO-kézikönyv, mint az önkéntesség kutatásának átfogó és általános megközelítése

Az ILO-kézikönyv, mint az önkéntesség kutatásának átfogó és általános megközelítése

| 3.1 | Ahogy az előbbiekben már említésre került, az önkéntes munka méréséről szóló, az ILO égisze alatt kiadott kézikönyvet az önkéntességről szóló majdnem valamennyi uniós dokumentumban megemlítik, mint az erre a területre vonatkozó statisztikai kutatások lefolytatására alkalmas modellt. A fent említett kézikönyvben szereplő metodológiai megoldásokat a Munkaügyi Statisztikusok Nemzetközi Konferenciája az önkéntes munkára vonatkozó felmérések megfelelő alapjaként ajánlotta, amelyeket a hivatalos munkaügyi statisztikákhoz javasolt kötni. (13) A kézikönyvben javasolt megoldásokat a harmadik szektorba tartozó érdekelt felek is pártolták, többek között számos NGO is támogatja az önkéntességre vonatkozó kutatásoknak ezt a modelljét. (14) |
| --- | --- |

3.1

Ahogy az előbbiekben már említésre került, az önkéntes munka méréséről szóló, az ILO égisze alatt kiadott kézikönyvet az önkéntességről szóló majdnem valamennyi uniós dokumentumban megemlítik, mint az erre a területre vonatkozó statisztikai kutatások lefolytatására alkalmas modellt. A fent említett kézikönyvben szereplő metodológiai megoldásokat a Munkaügyi Statisztikusok Nemzetközi Konferenciája az önkéntes munkára vonatkozó felmérések megfelelő alapjaként ajánlotta, amelyeket a hivatalos munkaügyi statisztikákhoz javasolt kötni. (13) A kézikönyvben javasolt megoldásokat a harmadik szektorba tartozó érdekelt felek is pártolták, többek között számos NGO is támogatja az önkéntességre vonatkozó kutatásoknak ezt a modelljét. (14)

13

14

| 3.2 | Az ILO-kézikönyvben javasolt metodológiai eljárás megoldást nyújt a harmadik szektorbeli önkéntességre vonatkozó adatok hiányára vagy összeegyeztethetetlenségére. Ezt a problémát a nonprofit szektor összehasonlító projektje is nevesíti, később pedig a nemzeti számlák és a nonprofit szektor szatellit számláira vonatkozó pontos statisztikák megállapításának útjában álló jelentős korlátozó tényezőként emeli ki. (15) |
| --- | --- |

3.2

Az ILO-kézikönyvben javasolt metodológiai eljárás megoldást nyújt a harmadik szektorbeli önkéntességre vonatkozó adatok hiányára vagy összeegyeztethetetlenségére. Ezt a problémát a nonprofit szektor összehasonlító projektje is nevesíti, később pedig a nemzeti számlák és a nonprofit szektor szatellit számláira vonatkozó pontos statisztikák megállapításának útjában álló jelentős korlátozó tényezőként emeli ki. (15)

15

| 3.3 | A metodológiai megközelítés a kézikönyvben „önkéntes munkaként” említett jelenség operatív meghatározását veszi alapul. Ez nem a vizsgált országokban végzett kutatásban egységesen használt konkrét fogalmon vagy fogalmakon alapszik, hanem inkább egy leíró meghatározás, amely három alapvető jellemzőt emel ki. Az önkéntes munka olyan tevékenységeket jelent, amelyek:






  a) | termelő munkára vonatkoznak, |
| --- | --- | --- |

3.3

A metodológiai megközelítés a kézikönyvben „önkéntes munkaként” említett jelenség operatív meghatározását veszi alapul. Ez nem a vizsgált országokban végzett kutatásban egységesen használt konkrét fogalmon vagy fogalmakon alapszik, hanem inkább egy leíró meghatározás, amely három alapvető jellemzőt emel ki. Az önkéntes munka olyan tevékenységeket jelent, amelyek:

a)

termelő munkára vonatkoznak,

| b) | díjazás nélküliek, |
| --- | --- |

b)

díjazás nélküliek,

| c) | nem kötelezőek és |
| --- | --- |

c)

nem kötelezőek és

| d) | nem a saját háztartás hasznát szolgálják. |
| --- | --- |

d)

nem a saját háztartás hasznát szolgálják.

Az ILO-kézikönyv számos pótlólagos magyarázatot tartalmaz, amelyek a kritérium értelmezésére vonatkozó bármely potenciális kétség megoldásában segítenek. (16)

16

| 3.4 | A kutatás kézikönyvben ismertetett átfogó célja lehetővé teszi a számos érdekelt fél által igényelt információk biztosítását. Az önkéntes munka kézikönyvbeli alapmeghatározása magában foglalja a kutatás széles körét, ideértve a formális (az ILO által közvetett önkéntes munkának nevezett) és az informális (az ILO által közvetlen önkéntes munkának nevezett) önkéntes munkát. Ezen túlmenően a figyelem nem egy ágazatra összpontosul, hanem magában foglalja a harmadik szektorbeli és a közintézményekbeli önkéntes munkát is, és pl. az adatok terület és intézményi ágazat szerinti elkülönítését is szükségesnek tartja. Az összegyűjtött adatok pontosan meghatározottak és a felhasználók szempontjából rugalmasak. |
| --- | --- |

3.4

A kutatás kézikönyvben ismertetett átfogó célja lehetővé teszi a számos érdekelt fél által igényelt információk biztosítását. Az önkéntes munka kézikönyvbeli alapmeghatározása magában foglalja a kutatás széles körét, ideértve a formális (az ILO által közvetett önkéntes munkának nevezett) és az informális (az ILO által közvetlen önkéntes munkának nevezett) önkéntes munkát. Ezen túlmenően a figyelem nem egy ágazatra összpontosul, hanem magában foglalja a harmadik szektorbeli és a közintézményekbeli önkéntes munkát is, és pl. az adatok terület és intézményi ágazat szerinti elkülönítését is szükségesnek tartja. Az összegyűjtött adatok pontosan meghatározottak és a felhasználók szempontjából rugalmasak.

| 3.5 | Az ILO-kézikönyvben javasolt kutatási modell egy sor általános elven alapul, amelyek annak a felmérésnek a típusától függetlenül, amely a kutatás alapját jelenti, a következetességet biztosítják:






  a) | a lehető legszélesebb körű lakossági lefedettség, hogy a lakosság valamennyi releváns összetevőjét vizsgálni lehessen; |
| --- | --- | --- |

3.5

Az ILO-kézikönyvben javasolt kutatási modell egy sor általános elven alapul, amelyek annak a felmérésnek a típusától függetlenül, amely a kutatás alapját jelenti, a következetességet biztosítják:

a)

a lehető legszélesebb körű lakossági lefedettség, hogy a lakosság valamennyi releváns összetevőjét vizsgálni lehessen;

| b) | az „önkéntes munkának” a kézikönyvben alkalmazott meghatározása, és az ennek leírására használt terminológia; |
| --- | --- |

b)

az „önkéntes munkának” a kézikönyvben alkalmazott meghatározása, és az ennek leírására használt terminológia;

| c) | az önkéntesség minden formájának lefedése (pl. a szervezetek részére vagy ezeken keresztül végzett önkéntes munka, az egyének számára végzett háztartáson kívüli önkéntes munka vagy a közösségi munka); |
| --- | --- |

c)

az önkéntesség minden formájának lefedése (pl. a szervezetek részére vagy ezeken keresztül végzett önkéntes munka, az egyének számára végzett háztartáson kívüli önkéntes munka vagy a közösségi munka);

| d) | az ajánlott vizsgálati modulban szereplő változók lefedettségének biztosítása: az önkéntességre fordított idő mennyisége (ténylegesen ledolgozott órák), a munka típusa (foglalkozás), a területek, amelyeken önkéntes munkát végeznek (ipari vagy intézményi ágazat); |
| --- | --- |

d)

az ajánlott vizsgálati modulban szereplő változók lefedettségének biztosítása: az önkéntességre fordított idő mennyisége (ténylegesen ledolgozott órák), a munka típusa (foglalkozás), a területek, amelyeken önkéntes munkát végeznek (ipari vagy intézményi ágazat);

| e) | az önkéntes tevékenységek szabványosított foglalkozási (ISCO) és ipari (a nonprofit ágazat tevékenységeire irányított NACE standard osztályozás vagy ICNPO osztályozás) kódokra való lefordításának képessége, hogy lehetővé váljon a munkaerő-piac további elemzése, ideértve az önkéntes munka gazdasági értékének kijelölését. (17) |
| --- | --- |

e)

az önkéntes tevékenységek szabványosított foglalkozási (ISCO) és ipari (a nonprofit ágazat tevékenységeire irányított NACE standard osztályozás vagy ICNPO osztályozás) kódokra való lefordításának képessége, hogy lehetővé váljon a munkaerő-piac további elemzése, ideértve az önkéntes munka gazdasági értékének kijelölését. (17)

17

| 3.6 | A javasolt metodológiának köszönhetően lehetővé válik a kutatási erőfeszítéseknek az elsősorban a szabványos gazdasági egységekbeli önkéntes munka mértékének és értékének méréséhez szükséges adatok összegyűjtésére vonatkozó összpontosítása, lehetővé téve a nemzeti foglalkoztatottsággal vagy a GDP-vel való összehasonlítást. Az összegyűjtött adatokat fel lehet használni a különböző típusú önkéntes munka mértékének és értékének meghatározására intézményi és gazdasági szektoronként, aktivitási típusonként, régiónként, urbanizációs szintenként stb. |
| --- | --- |

3.6

A javasolt metodológiának köszönhetően lehetővé válik a kutatási erőfeszítéseknek az elsősorban a szabványos gazdasági egységekbeli önkéntes munka mértékének és értékének méréséhez szükséges adatok összegyűjtésére vonatkozó összpontosítása, lehetővé téve a nemzeti foglalkoztatottsággal vagy a GDP-vel való összehasonlítást. Az összegyűjtött adatokat fel lehet használni a különböző típusú önkéntes munka mértékének és értékének meghatározására intézményi és gazdasági szektoronként, aktivitási típusonként, régiónként, urbanizációs szintenként stb.

| 3.7 | Az önkéntes munkára vonatkozó modul felhasználásával összegyűjtött adatok alapján számos szociális jellegű elemzést is el lehet végezni. Lehetséges az önkéntes munka kiterjedtségének és intenzitásának, valamint formáinak (személyek vagy szervezetek számára – a formális struktúrák esetében lehetséges a tevékenység területének vagy a szektornak a megadása) az elemzése. Ez az elemzés figyelembe veheti az önkéntesek számos jellemzőjét: demográfiai jellemzők (pl. kor, nem, családi állapot), lakhely (pl. régió, település nagysága) szakmai, képzettségi és anyagi státus. Az önkéntes munkára vonatkozó modul további kérdésekkel való kiegészítésével lehetségessé válik az önkéntesek motivációinak, az önkéntességtől való elzárkózásnak stb. elemzése is. |
| --- | --- |

3.7

Az önkéntes munkára vonatkozó modul felhasználásával összegyűjtött adatok alapján számos szociális jellegű elemzést is el lehet végezni. Lehetséges az önkéntes munka kiterjedtségének és intenzitásának, valamint formáinak (személyek vagy szervezetek számára – a formális struktúrák esetében lehetséges a tevékenység területének vagy a szektornak a megadása) az elemzése. Ez az elemzés figyelembe veheti az önkéntesek számos jellemzőjét: demográfiai jellemzők (pl. kor, nem, családi állapot), lakhely (pl. régió, település nagysága) szakmai, képzettségi és anyagi státus. Az önkéntes munkára vonatkozó modul további kérdésekkel való kiegészítésével lehetségessé válik az önkéntesek motivációinak, az önkéntességtől való elzárkózásnak stb. elemzése is.

| 3.8 | Mivel a válaszadók általában csak a közelmúltra vonatkozóan képesek részletes és megbízható adatokat szolgáltatni, az útmutatóban 4 hetes hivatkozási időkeretet alkalmaznak az önkéntes munkára vonatkozó kérdéseknél. Ennek hátterében az áll, hogy az önkéntességre fordított órák számát a lehető legpontosabban kell megadni. A 4 hetes időszak ugyanakkor jelentősen rövidebb, mint az önkéntességgel foglalkozó legtöbb kutatásnál alkalmazott tipikus 12 hónapos időkeret. A rövidebb referenciaidőszak az önkéntes munka kiterjedtségének (az önkéntesek száma) alacsonyabb számaiban tükröződik, és annak kockázatával jár, hogy az évszakos fluktuációk által elferdített eredmények születnek. Ezért az összehasonlíthatóság érdekében a négy hetes időszakhoz való ragaszkodás ajánlott, miközben eljárásokat kell találni a szezonalitás kiegyensúlyozására és a megfelelő mintanagyság biztosítására, hogy a különböző csoportokat jellemző óraszám további becsléséhez elegendő önkéntes álljon rendelkezésre a felmérés keretében. |
| --- | --- |

3.8

Mivel a válaszadók általában csak a közelmúltra vonatkozóan képesek részletes és megbízható adatokat szolgáltatni, az útmutatóban 4 hetes hivatkozási időkeretet alkalmaznak az önkéntes munkára vonatkozó kérdéseknél. Ennek hátterében az áll, hogy az önkéntességre fordított órák számát a lehető legpontosabban kell megadni. A 4 hetes időszak ugyanakkor jelentősen rövidebb, mint az önkéntességgel foglalkozó legtöbb kutatásnál alkalmazott tipikus 12 hónapos időkeret. A rövidebb referenciaidőszak az önkéntes munka kiterjedtségének (az önkéntesek száma) alacsonyabb számaiban tükröződik, és annak kockázatával jár, hogy az évszakos fluktuációk által elferdített eredmények születnek. Ezért az összehasonlíthatóság érdekében a négy hetes időszakhoz való ragaszkodás ajánlott, miközben eljárásokat kell találni a szezonalitás kiegyensúlyozására és a megfelelő mintanagyság biztosítására, hogy a különböző csoportokat jellemző óraszám további becsléséhez elegendő önkéntes álljon rendelkezésre a felmérés keretében.

| 3.9 | A kézikönyv önkéntes munkára vonatkozóan ajánlott kutatási módszere a munkaerő-felmérés vagy más háztartási vizsgálati modul. A munkaerő-felmérés platformként való használata egy sor előnnyel jár:






  (a) | a nagy reprezentatív minta és az általános metodológia (munkaerő-felmérés) alkalmazásával végzett kutatás révén nyert eredmények teljes összehasonlíthatósága és megbízhatósága, |
| --- | --- | --- |

3.9

A kézikönyv önkéntes munkára vonatkozóan ajánlott kutatási módszere a munkaerő-felmérés vagy más háztartási vizsgálati modul. A munkaerő-felmérés platformként való használata egy sor előnnyel jár:

(a)

a nagy reprezentatív minta és az általános metodológia (munkaerő-felmérés) alkalmazásával végzett kutatás révén nyert eredmények teljes összehasonlíthatósága és megbízhatósága,

| (b) | a hivatalos statisztikai rendszer és a válaszadók terheinek minimalizálása, |
| --- | --- |

(b)

a hivatalos statisztikai rendszer és a válaszadók terheinek minimalizálása,

| (c) | az önkéntes munkára vonatkozó adatok elemzésének lehetősége, összefüggésben a munkaerő-felmérés keretében a demográfiai, társadalmi és szakmai helyzetre vonatkozóan nyert adatokkal, |
| --- | --- |

(c)

az önkéntes munkára vonatkozó adatok elemzésének lehetősége, összefüggésben a munkaerő-felmérés keretében a demográfiai, társadalmi és szakmai helyzetre vonatkozóan nyert adatokkal,

| (d) | a válaszadók elérésének alacsony költsége, |
| --- | --- |

(d)

a válaszadók elérésének alacsony költsége,

| (e) | lehetőség olyan kérdezőbiztosok alkalmazására, akiknek tapasztalatuk van a munka különböző formáinak a kódolásában a hivatalos statisztikákban alkalmazott osztályozások – és különösképpen a foglalkozások osztályozásának (ISCO) – segítségével, |
| --- | --- |

(e)

lehetőség olyan kérdezőbiztosok alkalmazására, akiknek tapasztalatuk van a munka különböző formáinak a kódolásában a hivatalos statisztikákban alkalmazott osztályozások – és különösképpen a foglalkozások osztályozásának (ISCO) – segítségével,

| (f) | a kutatás megfelelő kognitív háttere (a díjazás nélküli munkára vonatkozó kérdések természetesen kiegészítik a fizetett munkára vonatkozó kérdéseket). |
| --- | --- |

(f)

a kutatás megfelelő kognitív háttere (a díjazás nélküli munkára vonatkozó kérdések természetesen kiegészítik a fizetett munkára vonatkozó kérdéseket).

| 3.10 | Az önkéntességre vonatkozó, a munkaerő-felmérési modult használó kutatás bizonyos korlátozásokkal és problémákkal jár, amelyeket a helyi körülményeknek megfelelően és egy átfogó megközelítés alapján oldanak meg:






  (a) | a közvetlen interjúkat helyettesítő telefonos módszer használata a vizsgálat lefolytatásához, ami egyre általánosabb a munkaerő-felmérésnél, fokozza a kérdezésre szánt idő miatti nyomást, és ennek eredményeként alacsonyabb önkéntességi rátához vezethet, különösen azokban az országokban, ahol az önkéntesség alig ismert és nem szerves része a közbeszédnek. Az interjúk alkalmával ezért időt kell szánni a pótlólagos magyarázatokra vagy a példákra. (18) |
| --- | --- | --- |

3.10

Az önkéntességre vonatkozó, a munkaerő-felmérési modult használó kutatás bizonyos korlátozásokkal és problémákkal jár, amelyeket a helyi körülményeknek megfelelően és egy átfogó megközelítés alapján oldanak meg:

(a)

a közvetlen interjúkat helyettesítő telefonos módszer használata a vizsgálat lefolytatásához, ami egyre általánosabb a munkaerő-felmérésnél, fokozza a kérdezésre szánt idő miatti nyomást, és ennek eredményeként alacsonyabb önkéntességi rátához vezethet, különösen azokban az országokban, ahol az önkéntesség alig ismert és nem szerves része a közbeszédnek. Az interjúk alkalmával ezért időt kell szánni a pótlólagos magyarázatokra vagy a példákra. (18)

18

| (b) | a fenti probléma megoldható az önkéntes munka széles körű felmérésekben történő mérésére szolgáló modul kérdéseinek beépítésével, amely mérések alkalmával a kérdező és a válaszadó közvetlen kapcsolatban állnak (szemtől-szemben metódus). (19) |
| --- | --- |

(b)

a fenti probléma megoldható az önkéntes munka széles körű felmérésekben történő mérésére szolgáló modul kérdéseinek beépítésével, amely mérések alkalmával a kérdező és a válaszadó közvetlen kapcsolatban állnak (szemtől-szemben metódus). (19)

szemtől-szemben metódus

19

| (c) | az ILO-kézikönyv szerzői általános megoldásokat ajánlanak a kutatási modul önkéntes munkára vonatkozó alkalmazását érintő, fent említett problémák némelyikére. Így például tekintettel arra, hogy egy megbízott válaszadótól származó információ gyengébb minőségű, ajánlott, hogy az interjúkat csak a felmérés által érintett személyekkel végezzék el, ahelyett, hogy valaki önkéntes munkájára vonatkozó információkat annak feleségétől vagy háztartásának más tagjától szereznék be és használnák fel. Az összetett általános osztályozások, pl. a NACE alkalmazásának nehézségei esetében a szerzők biztosítják az egyszerűbb osztályozások, pl. az ICNPO használatának lehetőségét. (20) |
| --- | --- |

(c)

az ILO-kézikönyv szerzői általános megoldásokat ajánlanak a kutatási modul önkéntes munkára vonatkozó alkalmazását érintő, fent említett problémák némelyikére. Így például tekintettel arra, hogy egy megbízott válaszadótól származó információ gyengébb minőségű, ajánlott, hogy az interjúkat csak a felmérés által érintett személyekkel végezzék el, ahelyett, hogy valaki önkéntes munkájára vonatkozó információkat annak feleségétől vagy háztartásának más tagjától szereznék be és használnák fel. Az összetett általános osztályozások, pl. a NACE alkalmazásának nehézségei esetében a szerzők biztosítják az egyszerűbb osztályozások, pl. az ICNPO használatának lehetőségét. (20)

20

| 3.11 | Az önkéntes munka méréséről szóló kézikönyv átfogó iránymutatásokat tartalmaz a kutatás megszervezésére és lefolytatására, valamint ajánlásokat az eredmények felvázolására és ismertetésére vonatkozóan. Az önkéntes munka értékének megállapításakor a kézikönyv a teljes pótlási költség megközelítést ajánlja, vagyis a díjazás megállapításakor a nemzetgazdaságban az erre a tevékenységtípusra (a megfelelő szakmában) fizetett átlagbérnek és annak a gazdasági és intézményi ágazatnak a figyelembe vételét, amelyhez az a szervezet tartozik, amely számára az önkéntes dolgozik. |
| --- | --- |

3.11

Az önkéntes munka méréséről szóló kézikönyv átfogó iránymutatásokat tartalmaz a kutatás megszervezésére és lefolytatására, valamint ajánlásokat az eredmények felvázolására és ismertetésére vonatkozóan. Az önkéntes munka értékének megállapításakor a kézikönyv a teljes pótlási költség megközelítést ajánlja, vagyis a díjazás megállapításakor a nemzetgazdaságban az erre a tevékenységtípusra (a megfelelő szakmában) fizetett átlagbérnek és annak a gazdasági és intézményi ágazatnak a figyelembe vételét, amelyhez az a szervezet tartozik, amely számára az önkéntes dolgozik.

| 3.12 | A javasolt megoldások átfogó megközelítésétől és ezek megalapozottságától függetlenül az ILO-kézikönyv sok kérdés vonatkozásában igen rugalmas, ezekkel a kérdésekkel a helyi sajátosságokat figyelembe véve az egyes országoknak kell foglalkozniuk. Ez vonatkozik például a megfogalmazásnak a helyi körülményekhez történő igazítására és az önkéntes munka értéke kiszámításának többé-kevésbé részletezett módjára (további példák a 3.10 pontban találhatók). Másrészt viszont az adatok nemzetközi összehasonlíthatóságának biztosítása érdekében az önkéntes munka meghatározásainak kulcsfontosságú elemeit kell használni. |
| --- | --- |

3.12

A javasolt megoldások átfogó megközelítésétől és ezek megalapozottságától függetlenül az ILO-kézikönyv sok kérdés vonatkozásában igen rugalmas, ezekkel a kérdésekkel a helyi sajátosságokat figyelembe véve az egyes országoknak kell foglalkozniuk. Ez vonatkozik például a megfogalmazásnak a helyi körülményekhez történő igazítására és az önkéntes munka értéke kiszámításának többé-kevésbé részletezett módjára (további példák a 3.10 pontban találhatók). Másrészt viszont az adatok nemzetközi összehasonlíthatóságának biztosítása érdekében az önkéntes munka meghatározásainak kulcsfontosságú elemeit kell használni.

| 3.13 | A kézikönyv rugalmasságának hátterében az áll, hogy általánossá kívánják tenni és széles körű, a globális szintű kulturális és társadalmi különbségektől független alkalmazását kívánják biztosítani. Az EU-ban viszonylag kicsik ezek a különbségek, ami lehetővé teszi az egységesebb metodológia kidolgozását, következésképpen pedig több összehasonlítható adat megszerzését. |
| --- | --- |

3.13

A kézikönyv rugalmasságának hátterében az áll, hogy általánossá kívánják tenni és széles körű, a globális szintű kulturális és társadalmi különbségektől független alkalmazását kívánják biztosítani. Az EU-ban viszonylag kicsik ezek a különbségek, ami lehetővé teszi az egységesebb metodológia kidolgozását, következésképpen pedig több összehasonlítható adat megszerzését.

4.   Mi a teendő?

Mi a teendő?

| 4.1 | Tekintettel az önkéntességre vonatkozó adatok iránti jelentős keresletre, ami az önkéntességnek az inkluzív növekedést serkentő és a társadalmi kohéziót, a társadalmi és humán tőkét, az informális oktatást, a munkaerő-piacba való integrálódást és a nemzedékek közötti szolidaritást erősítő kulcsfontosságú szerepéből adódik, uniós szinten jelentkezik az igény arra, hogy biztosítsák az önkéntesség tagállamokbeli rendszeres és összehasonlító kutatását elősegítő feltételeket. Az EGSZB tudomásul veszi, hogy az uniós intézmények és a tagállamok valamennyi új intézkedésének megfelelő pénzügyi stabilitással kell rendelkeznie, és ezért kijelenti, hogy meg fogja vizsgálni az összes lehetséges támogatási és finanszírozási eszközt az önkéntesség felmérését célzó kutatásokhoz, beleértve a 4.2. pontban ismertetett javaslatot is. |
| --- | --- |

4.1

Tekintettel az önkéntességre vonatkozó adatok iránti jelentős keresletre, ami az önkéntességnek az inkluzív növekedést serkentő és a társadalmi kohéziót, a társadalmi és humán tőkét, az informális oktatást, a munkaerő-piacba való integrálódást és a nemzedékek közötti szolidaritást erősítő kulcsfontosságú szerepéből adódik, uniós szinten jelentkezik az igény arra, hogy biztosítsák az önkéntesség tagállamokbeli rendszeres és összehasonlító kutatását elősegítő feltételeket. Az EGSZB tudomásul veszi, hogy az uniós intézmények és a tagállamok valamennyi új intézkedésének megfelelő pénzügyi stabilitással kell rendelkeznie, és ezért kijelenti, hogy meg fogja vizsgálni az összes lehetséges támogatási és finanszírozási eszközt az önkéntesség felmérését célzó kutatásokhoz, beleértve a 4.2. pontban ismertetett javaslatot is.

| 4.2 | Az uniós dokumentumokban szereplő ajánlások nyomán, amelyek az önkéntesség kutatásának az ILO-kézikönyv alapján történő kifejlesztésére szólítják fel a tagállamokat, az EGSZB arra sürgeti az Európai Bizottságot, hogy a következő néhány évben dolgozza ki az önkéntesség kutatásának szabványosított metodológiáját, és a megfelelő szabályozás révén biztosítsa elfogadását annak érdekében, hogy a tagállamok rendszeres kutatásokat végezzenek. |
| --- | --- |

4.2

Az uniós dokumentumokban szereplő ajánlások nyomán, amelyek az önkéntesség kutatásának az ILO-kézikönyv alapján történő kifejlesztésére szólítják fel a tagállamokat, az EGSZB arra sürgeti az Európai Bizottságot, hogy a következő néhány évben dolgozza ki az önkéntesség kutatásának szabványosított metodológiáját, és a megfelelő szabályozás révén biztosítsa elfogadását annak érdekében, hogy a tagállamok rendszeres kutatásokat végezzenek.

| 4.3 | A szabályozás elfogadása előtt az Európai Bizottságnak lépéseket kell tennie a metodológiai munka és a kísérleti kutatások támogatására, tekintettel a nemzeti statisztikai hivatalok önkéntességre vonatkozó kutatásai koherens elveinek kidolgozására, felhasználva az ILO-kézikönyv fő elveit és azon országok tapasztalatait, amelyek az ebben leírt megoldások alkalmazásával már végeztek kutatásokat. E szabályozás részletes kidolgozásakor törekedni kell a költségek és az adminisztratív terhek minimalizálására. Ennek érdekében hasznos lesz az önkéntes munkára vonatkozó vizsgálat összekötése a tagállamok nemzeti statisztikai hivatalainak már folyamatban lévő azonos kutatásainak egyikével. |
| --- | --- |

4.3

A szabályozás elfogadása előtt az Európai Bizottságnak lépéseket kell tennie a metodológiai munka és a kísérleti kutatások támogatására, tekintettel a nemzeti statisztikai hivatalok önkéntességre vonatkozó kutatásai koherens elveinek kidolgozására, felhasználva az ILO-kézikönyv fő elveit és azon országok tapasztalatait, amelyek az ebben leírt megoldások alkalmazásával már végeztek kutatásokat. E szabályozás részletes kidolgozásakor törekedni kell a költségek és az adminisztratív terhek minimalizálására. Ennek érdekében hasznos lesz az önkéntes munkára vonatkozó vizsgálat összekötése a tagállamok nemzeti statisztikai hivatalainak már folyamatban lévő azonos kutatásainak egyikével.

| 4.4 | Tekintettel a formális és informális önkéntesség kiterjedtségére vonatkozó adatok iránti jelentős igényre, valamint a jólét általános szintjére és az egyes országokbeli és a teljes Unióbeli közélet válogatott területeire gyakorolt hatására, meg kell teremteni a feltételeket annak biztosítására, hogy az Európa Bizottság összegyűjti és hozzáférhetővé teszi a tagállamokban és az uniós szinten végzett kutatásokból származó megfelelően harmonizált adatokat. Az önkéntesség hatásaira vonatkozó kutatásra lehet példa az Adult Education Survey (európai felmérés a felnőttképzésről), amelynek keretén belül össze lehet gyűjteni és elemezni lehet az önkéntes munka azon hatására vonatkozó adatokat, amelyeket a kívánt foglalkoztatás megszerzéséhez szükséges képességek elsajátítására gyakorol. |
| --- | --- |

4.4

Tekintettel a formális és informális önkéntesség kiterjedtségére vonatkozó adatok iránti jelentős igényre, valamint a jólét általános szintjére és az egyes országokbeli és a teljes Unióbeli közélet válogatott területeire gyakorolt hatására, meg kell teremteni a feltételeket annak biztosítására, hogy az Európa Bizottság összegyűjti és hozzáférhetővé teszi a tagállamokban és az uniós szinten végzett kutatásokból származó megfelelően harmonizált adatokat. Az önkéntesség hatásaira vonatkozó kutatásra lehet példa az Adult Education Survey (európai felmérés a felnőttképzésről), amelynek keretén belül össze lehet gyűjteni és elemezni lehet az önkéntes munka azon hatására vonatkozó adatokat, amelyeket a kívánt foglalkoztatás megszerzéséhez szükséges képességek elsajátítására gyakorol.

| 4.5 | Az önkéntes munka gazdasági értékét a hatóságoknak érzékelniük és értékelniük kell. Az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak be kell vezetniük az önkéntes munka gazdasági értékét – mint az állami forrásokból finanszírozott projektek társfinanszírozásának egyik eszközét – is tekintetbe vevő rendelkezéseket. Az önkéntes munka gazdasági értékére vonatkozó, a teljes Európai Unióban egységesen alkalmazott metodológiával végzett kutatásokból származó tapasztalatok és adatok igen hasznosak lesznek majd a gyakorlati megoldások kidolgozásában. |
| --- | --- |

4.5

Az önkéntes munka gazdasági értékét a hatóságoknak érzékelniük és értékelniük kell. Az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak be kell vezetniük az önkéntes munka gazdasági értékét – mint az állami forrásokból finanszírozott projektek társfinanszírozásának egyik eszközét – is tekintetbe vevő rendelkezéseket. Az önkéntes munka gazdasági értékére vonatkozó, a teljes Európai Unióban egységesen alkalmazott metodológiával végzett kutatásokból származó tapasztalatok és adatok igen hasznosak lesznek majd a gyakorlati megoldások kidolgozásában.

Kelt Brüsszelben, 2013. december 10-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Henri MALOSSE

---

(1)  HL C 181., 2012.6.21., 150. o..

1

(2)  Manual on the Measurement of Volunteer Work [Az önkéntes munka felméréséről szóló kézikönyv], Nemzetközi Munkaügyi Szervezet, Genf, 2011.

2

(3)  1) A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Közlemény az önkéntesség szerepéről az EU szakpolitikáiban: határokon átnyúló tevékenységek elismerése és ösztönzése az EU-ban (COM(2011) 568 final); (2) Az önkéntes tevékenységeknek a szociálpolitikában betöltött szerepéről szóló tanácsi következtetések, az Európai Unió Tanácsa, 2011; (3) HL C 181., 2012.6.21., 150. o.

3

(4)  Volunteering in the European Union [Önkéntesség az Európai Unióban], az ICF GHK jelentése, 2010.

4

Volunteering in the European Union

(5)  Például az európai társadalmi felmérés (ESS 2002–2010) keretében kétévenként gyűjtöttek adatokat arról, hogy mennyien vállalnak szerepet – politikai pártok vagy más szervezetek és egyesületek munkájában – abból a késztetésből, hogy jót tegyenek vagy megelőzzük azt, hogy valami rossz történjen. A 2006-os és 2012-es felmérésben azonban arról is megkérdezték az embereket, hogy az elmúlt 12 hónapban milyen gyakran vettek részt társadalmi vagy karitatív szervezetekkel kapcsolatos munkában.

5

(6)  Az európai értékkutatás (European Values Study, EVS) és az Eurobarométer felmérés keretében végzett néhány kutatás, a Kommunikációs Főigazgatóság koordinációja mellett (Eurobarométer 66.3/2006, 73.4/2010, 75.2/2011).

6

(7)  Európai életminőség-felmérés (EQLS 2003, 2007), Eurobarométer 60.3 (2003/2004). A szervezetek, más háztartásnak nyújtott informális segítség vagy egyesületek, csoportok és közösségek ülésein való részvétel keretében végzett fizetetlen munkára szánt időről (az évszakok váltakozásához kapcsolható különbségeket is figyelembe véve) az időmérleg-felmérés (Time Use Survey) keretében gyűjtötték a leginkább átfogó adatokat.

7

(8)  A fenti becslések forrása: Volunteering in the European Union [Önkéntesség az Európai Unióban], az ICF GHK jelentése, 2010.

8

(9)  A 100 millió önkéntesre vonatkozó adat a következő dokumentumban szerepel: Jelentés az önkéntességnek a gazdasági és társadalmi kohézióban betöltött szerepéről, Európai Parlament, Regionális Fejlesztési Bizottság, 2008. (2007/2149 (INI) – A6-0070/2008.)

9

Jelentés az önkéntességnek a gazdasági és társadalmi kohézióban betöltött szerepéről

(10)  Ezek az adatok nonprofit szervezetekről szóló tanulmányokon alapulnak, felmérve, hogy a nonprofit ágazatban összesen hány órát dolgoznak önkéntesen, és ez hány teljes munkaidős állásnak felel meg, amit aztán össze lehet hasonlítani a szakmailag aktív emberek számával az adott országban. Az önkéntes munka értékét végül úgy állapíthatjuk meg, hogy e „megfeleltetett” állások számát megszorozzuk a nonprofit ágazatra jellemző átlagkeresettel. Előfordulhat, hogy ez a módszer alacsonyabbra becsüli az önkéntes munka értékét, mint az ILO-kézikönyvben ismertetett módszer, mivel a szervezetek gyakran nem jegyzik fel az önkéntes munkával töltött órák számát, és általában nem veszik figyelembe a csak ritka alkalmakkor végzett önkéntes munkát. Ráadásul az összegyűjtött adatok csak a nonprofit ágazatra vonatkoznak, míg az ILO metodológiájával a formális önkéntesség egészét felmérhetjük az összes intézményes ágazat tekintetében. A pont szövegében említett eredmények forrása: Salamon, L. M., Sokolowski, S. W., Haddock, M. A., Tice, H.S: The State of Global Civil Society and Volunteering [Helyzetkép a globális civil társadalomról és önkéntességről]. Latest findings from the implementation of the UN Nonprofit Handbook [Az ENSZ nonprofit kézikönyvének végrehajtása – legfrissebb eredmények], Center for Civil Society Studies – Johns Hopkins University, 2013.

10

(11)  A portugál statisztikai hivatal már megvalósította a munkaerő-felmérés ILO-kézikönyvnek megfelelő egyik kísérleti modulját, Írország és Spanyolország statisztikai hivatalai pedig már jelezték, hogy hasonló vizsgálatokat kívánnak majd kezdeni.

11

(12)  Nałęcz, S., Goś-Wójcicka, K., (szerk.) Volunteering through organizations and other forms of volunteer work outside own household (A szervezeteken keresztül megvalósuló önkéntesség és az önkéntes munka háztartáson kívüli egyéb formái) – 2011. Lengyel Központi Statisztikai Hivatal, Varsó, 2012.

12

(13)  A Munkaügyi Statisztikusok 19. Konferenciájának 2013. október 11-i határozatának megfelelően a munka statisztikai meghatározása a munka egyik formájaként az önkéntes munkát is magában foglalja, következésképpen pedig ajánlott a rendszeres statisztikai megfigyelése.

13

(14)  Így például az EYV 2011 Alliance, a European Volunteer Centre (CEV), a Johns Hopkins Center for Civil Society Studies (CCSS) és az Associazione Promozione e Solidarietà (SPES).

14

(15)  Handbook on non-profit institutions in the System of National Accounts (Kézikönyv a nonprofit intézményekről a nemzeti számlák rendszerében), az ENSZ statisztikai részlege, New York, 2003.

15

(16)  A kézikönyv hivatalos fordítása francia, spanyol, olasz és montenegrói nyelven hozzáférhető és letölthető a következő helyről:www.ilo.org és www.evmp.eu.

16

(17)  Az önkéntes munka mérési kézikönyvében megjelölt rendelkezések rövidített és módosított változata (10. o.). ISCO – International Standard Classification of Occupations (a foglalkozások nemzetközi osztályozási rendszere), NACE – Statistical Classification of Economic Activities in the EU (a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása az EU-ban); ICNPO – International Classification of Nonprofit Organizations (nonprofit szervezetek nemzetközi osztályozása).

17

(18)  Nałęcz, S., Sharing the Experience of Volunteer Work Measurement (Az önkéntes munka mérésére vonatkozó tapasztalatok megosztása). Az ILO metodológiának a lengyel Központi Statisztikai Hivatal általi elsőként történő bevezetéséből levonható tanulságok, http://evmp.eu/wp-content/uploads/Lessons-Podgorica-GUSISP.pdf.

18

Sharing the Experience of Volunteer Work Measurement (Az önkéntes munka mérésére vonatkozó tapasztalatok megosztása). Az ILO metodológiának a lengyel Központi Statisztikai Hivatal általi elsőként történő bevezetéséből levonható tanulságok,

(19)  Cappadozzi, T., Sharing the Italian experience on the project of measurement of unpaid volunteer work (A díjazás nélküli önkéntes munka mérésére vonatkozó projekttel kapcsolatos olasz tapasztalat megosztása). http://evmp.eu/wp-content/uploads/Cappadozzi_Presentation_EVMP-Conference_Madrid_3.28.2012.pdf.

19

Sharing the Italian experience on the project of measurement of unpaid volunteer work (A díjazás nélküli önkéntes munka mérésére vonatkozó projekttel kapcsolatos olasz tapasztalat megosztása).

(20)  Mindhárom országban, ahol eddig az ILO-kézikönyvvel összhangban mérték az önkéntes munkát, egyszerűsített osztályozásokat alkalmaztak.

20

---

| 5.6.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 170/18 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 170/18

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A társadalmi hatás mérése (saját kezdeményezésű vélemény)

2014/C 170/03

Előadó: Ariane RODERT

2013. szeptember 19-én az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság úgy határozott, hogy eljárási szabályzata 29. cikkének (2) bekezdése alapján saját kezdeményezésű véleményt dolgoz ki a következő tárgyban:

A társadalmi hatás mérése

(saját kezdeményezésű vélemény).

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció 2013. november 13-án elfogadta véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság a 2013. december 10–11-én tartott 494. plenáris ülésén (a december 10-i ülésnapon) 146 szavazattal 5 ellenében, 3 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

Következtetések és ajánlások

| 1.1 | Az EGSZB üdvözli, hogy vita indul a szociális vállalkozások társadalmi hatásának méréséről, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy több időt kell szánni ennek az átfogó témakörnek a tanulmányozására. Első lépésként az Európai Bizottságnak adatgyűjtést kellene kezdeményeznie ahhoz, hogy összehasonlítható módon elemezni lehessen a társadalmi hatás mérését a tagállamokban, illetve Európa szociális dimenziójának tükrében is meg kellene vizsgálni a kérdést. |
| --- | --- |

1.1

Az EGSZB üdvözli, hogy vita indul a szociális vállalkozások társadalmi hatásának méréséről, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy több időt kell szánni ennek az átfogó témakörnek a tanulmányozására. Első lépésként az Európai Bizottságnak adatgyűjtést kellene kezdeményeznie ahhoz, hogy összehasonlítható módon elemezni lehessen a társadalmi hatás mérését a tagállamokban, illetve Európa szociális dimenziójának tükrében is meg kellene vizsgálni a kérdést.

| 1.2 | Az EGSZB szerint egy nem megfelelő vagy elhamarkodott megközelítéssel alááshatjuk az uniós intézményeknek azt a célkitűzését, hogy támogassák a szociális vállalkozások ágazatának fejlődését és növekedését. Számos tagállamban nem foglalkoznak eleget ezzel az ágazattal, ezért az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy kezelje kiemelten a témával kapcsolatos figyelemfelkeltést és a „társadalomtudatos vállalkozás” kezdeményezés menetrendjének teljes körű végrehajtását. |
| --- | --- |

1.2

Az EGSZB szerint egy nem megfelelő vagy elhamarkodott megközelítéssel alááshatjuk az uniós intézményeknek azt a célkitűzését, hogy támogassák a szociális vállalkozások ágazatának fejlődését és növekedését. Számos tagállamban nem foglalkoznak eleget ezzel az ágazattal, ezért az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy kezelje kiemelten a témával kapcsolatos figyelemfelkeltést és a „társadalomtudatos vállalkozás” kezdeményezés menetrendjének teljes körű végrehajtását.

| 1.3 | A társadalmi hatás mérésének keretében azt mérik, hogy egy szociális vállalkozás milyen társadalmi eredményeket és hatást generál speciális tevékenységei révén. Tehát nem magáról a vállalatról van szó, bár a szociális gazdasági vállalkozások struktúrái már önmagukban is hozzájárulnak társadalmi értékek létrehozásához. Állandóan alakuló folyamatról és egyben a vállalati tevékenység szerves részéről és fontos stratégiai tervezési eszközről beszélhetünk. |
| --- | --- |

1.3

A társadalmi hatás mérésének keretében azt mérik, hogy egy szociális vállalkozás milyen társadalmi eredményeket és hatást generál speciális tevékenységei révén. Tehát nem magáról a vállalatról van szó, bár a szociális gazdasági vállalkozások struktúrái már önmagukban is hozzájárulnak társadalmi értékek létrehozásához. Állandóan alakuló folyamatról és egyben a vállalati tevékenység szerves részéről és fontos stratégiai tervezési eszközről beszélhetünk.

| 1.4 | Nehéz lenne egyetlen módszer mellett letenni a voksunkat, ezért az EGSZB azt ajánlja az Európai Bizottságnak, hogy egy új módszer kidolgozása helyett inkább a leginkább alkalmazott elvek tudatosítására helyezze a hangsúlyt. Az bennük a közös, hogy olyan alulról fölfelé irányuló kezdeményezésekről van szó, amelyek a valós igényekre és a tényleges tevékenységekre épülő társadalmi változást ragadják meg. |
| --- | --- |

1.4

Nehéz lenne egyetlen módszer mellett letenni a voksunkat, ezért az EGSZB azt ajánlja az Európai Bizottságnak, hogy egy új módszer kidolgozása helyett inkább a leginkább alkalmazott elvek tudatosítására helyezze a hangsúlyt. Az bennük a közös, hogy olyan alulról fölfelé irányuló kezdeményezésekről van szó, amelyek a valós igényekre és a tényleges tevékenységekre épülő társadalmi változást ragadják meg.

| 1.5 | Valamennyi mérési módszert a szociális vállalatok által kiváltott fő hatásokból kiindulva kell kifejleszteni, és ezeknek a módszereknek támogatniuk kell a vállalati tevékenységeket, arányosnak kell lenniük és nem szabad elfojtaniuk a társadalmi innovációt. A módszernek egyensúlyra kell törekednie a minőségi és a mennyiségi adatok között, felismerve, hogy a siker mérésének szempontjából magának a „történetnek” van döntő jelentősége. Azt is meg kell jegyezni, hogy további vizsgálatokra van szükség azzal kapcsolatban, hogy nehézségeket okoz a mikroszinten végzett társadalmihatás-mérés eredményeinek makroszintre (a helyiről az uniósra) történő átültetése és ottani értelmezése. |
| --- | --- |

1.5

Valamennyi mérési módszert a szociális vállalatok által kiváltott fő hatásokból kiindulva kell kifejleszteni, és ezeknek a módszereknek támogatniuk kell a vállalati tevékenységeket, arányosnak kell lenniük és nem szabad elfojtaniuk a társadalmi innovációt. A módszernek egyensúlyra kell törekednie a minőségi és a mennyiségi adatok között, felismerve, hogy a siker mérésének szempontjából magának a „történetnek” van döntő jelentősége. Azt is meg kell jegyezni, hogy további vizsgálatokra van szükség azzal kapcsolatban, hogy nehézségeket okoz a mikroszinten végzett társadalmihatás-mérés eredményeinek makroszintre (a helyiről az uniósra) történő átültetése és ottani értelmezése.

| 1.6 | Mivel konkrétan az ESZVA- (1) és a TVIP-rendeletek (2) kapcsán módszerekre van szükség a társadalmi hatás méréséhez, az EGSZB azt ajánlja, hogy teszteljék, kövessék szorosan nyomon és ha szükséges, vizsgálják felül a fenti rendeletekhez kifejlesztett módszereket. Mindezzel azt kell garantálni, hogy ezek a módszerek ne akadályozzák a szociális vállalkozásokat abban, hogy a fenti eszközök révén finanszírozáshoz jussanak. Ennek révén az Európai Bizottság inkább arról tudna közös iránymutatásokat és vezérelveket kidolgozni, hogy mit kell mérni és kevésbé arról, hogy hogyan. |
| --- | --- |

1.6

Mivel konkrétan az ESZVA- (1) és a TVIP-rendeletek (2) kapcsán módszerekre van szükség a társadalmi hatás méréséhez, az EGSZB azt ajánlja, hogy teszteljék, kövessék szorosan nyomon és ha szükséges, vizsgálják felül a fenti rendeletekhez kifejlesztett módszereket. Mindezzel azt kell garantálni, hogy ezek a módszerek ne akadályozzák a szociális vállalkozásokat abban, hogy a fenti eszközök révén finanszírozáshoz jussanak. Ennek révén az Európai Bizottság inkább arról tudna közös iránymutatásokat és vezérelveket kidolgozni, hogy mit kell mérni és kevésbé arról, hogy hogyan.

1

2

| 1.7 | Az EGSZB továbbra is vizsgálni fogja ezt a kérdést és szorosan nyomon követi majd a módszer kidolgozásával kapcsolatos európai bizottsági munkát, hogy garantálni lehessen, hogy a módszer ne akadályozza a szociális vállalkozások fejlődését Európában. Ezen felül egy szélesebb körű vitában a jövőben is elhivatottan foglalkozik majd azzal, hogy a társadalmi hatás a későbbiekben miként vehető figyelembe más területek vonatkozásában. |
| --- | --- |

1.7

Az EGSZB továbbra is vizsgálni fogja ezt a kérdést és szorosan nyomon követi majd a módszer kidolgozásával kapcsolatos európai bizottsági munkát, hogy garantálni lehessen, hogy a módszer ne akadályozza a szociális vállalkozások fejlődését Európában. Ezen felül egy szélesebb körű vitában a jövőben is elhivatottan foglalkozik majd azzal, hogy a társadalmi hatás a későbbiekben miként vehető figyelembe más területek vonatkozásában.

2.   Bevezetés

Bevezetés

| 2.1 | Az Európai Bizottság „A második egységes piaci intézkedéscsomag – Együtt egy újfajta növekedésért” című közleménye (3) hangsúlyozza, hogy ki kell dolgozni módszereket azoknak a szociális és gazdasági előnyöknek a mérésére, amelyeket szociális vállalkozások generálnak az ESZVA felhasználása és a TVIP alkalmazása során. |
| --- | --- |

2.1

Az Európai Bizottság „A második egységes piaci intézkedéscsomag – Együtt egy újfajta növekedésért” című közleménye (3) hangsúlyozza, hogy ki kell dolgozni módszereket azoknak a szociális és gazdasági előnyöknek a mérésére, amelyeket szociális vállalkozások generálnak az ESZVA felhasználása és a TVIP alkalmazása során.

3

| 2.2 | Erre válaszul az Európai Bizottság szociális vállalkozásokkal foglalkozó szakértői konzultatív csoportján (GECES) belül megbíztak egy alcsoportot (4) azzal, hogy dolgozzon ki iránymutatásokat az Európai Bizottság számára arról, hogy a szociális vállalkozások hogyan tudják mérni társadalmi hatásukat. |
| --- | --- |

2.2

Erre válaszul az Európai Bizottság szociális vállalkozásokkal foglalkozó szakértői konzultatív csoportján (GECES) belül megbíztak egy alcsoportot (4) azzal, hogy dolgozzon ki iránymutatásokat az Európai Bizottság számára arról, hogy a szociális vállalkozások hogyan tudják mérni társadalmi hatásukat.

4

| 2.3 | A vélemény leírja, hogy a szociális vállalkozásoknak milyen kilátásaik vannak egy, a társadalmi hatás mérésére szolgáló uniós módszer kifejlesztése kapcsán, különösen az ESZVA és a TVIP vonatkozásában. Mivel azonban fontos kérdésről van szó, az EGSZB hangsúlyozza, hogy ideális esetben a társadalmi hatás mérését később figyelembe kell venni más területek vonatkozásában is. |
| --- | --- |

2.3

A vélemény leírja, hogy a szociális vállalkozásoknak milyen kilátásaik vannak egy, a társadalmi hatás mérésére szolgáló uniós módszer kifejlesztése kapcsán, különösen az ESZVA és a TVIP vonatkozásában. Mivel azonban fontos kérdésről van szó, az EGSZB hangsúlyozza, hogy ideális esetben a társadalmi hatás mérését később figyelembe kell venni más területek vonatkozásában is.

| 2.4 | A szociális vállalkozások szerepét több friss uniós kezdeményezés is kiemeli. Az EGSZB pedig komoly munkát végez a kérdéssel kapcsolatban, (5) érintve az ESZVA-val és a szociális vállalkozásokkal kapcsolatos kihívásokat is. (6) Döntő jelentősége van az Európai Bizottság által elindított „társadalomtudatos vállalkozás” kezdeményezésnek (SBI),) (7) amelynek célja, hogy segítse a szociális vállalkozói tevékenység fejlesztését és a szociális vállalkozások növekedését. |
| --- | --- |

2.4

A szociális vállalkozások szerepét több friss uniós kezdeményezés is kiemeli. Az EGSZB pedig komoly munkát végez a kérdéssel kapcsolatban, (5) érintve az ESZVA-val és a szociális vállalkozásokkal kapcsolatos kihívásokat is. (6) Döntő jelentősége van az Európai Bizottság által elindított „társadalomtudatos vállalkozás” kezdeményezésnek (SBI),) (7) amelynek célja, hogy segítse a szociális vállalkozói tevékenység fejlesztését és a szociális vállalkozások növekedését.

5

6

7

| 2.5 | Szociális vállalkozásokat valamilyen társadalmi célra hoznak létre, és ezek a szociális gazdaság terén működnek. A modell megőrzése érdekében az EGSZB hangsúlyozza, hogy a szociális vállalkozások SBI-leírását kellene alapul venni minden későbbi szabályozáshoz, szabványhoz vagy programhoz, mivel ez a meghatározás olyan tágabb értelemben kezeli a szociális vállalkozásokat, amely jól illik az egyes tagállamok különböző modelljeihez. |
| --- | --- |

2.5

Szociális vállalkozásokat valamilyen társadalmi célra hoznak létre, és ezek a szociális gazdaság terén működnek. A modell megőrzése érdekében az EGSZB hangsúlyozza, hogy a szociális vállalkozások SBI-leírását kellene alapul venni minden későbbi szabályozáshoz, szabványhoz vagy programhoz, mivel ez a meghatározás olyan tágabb értelemben kezeli a szociális vállalkozásokat, amely jól illik az egyes tagállamok különböző modelljeihez.

| 2.6 | Fontos megemlíteni, hogy a véleménynek nem az a célja, hogy általánosságban a vállalatok társadalmi hatásának mérése mellett érveljen. A kérdést nem szabad összekeverni a vállalatok társadalmi felelősségvállalásával kapcsolatos kezdeményezésekkel vagy azzal a minden munkaadót érintő kötelezettséggel sem, hogy méltó munkakörülményeket biztosítsanak és betartsák a hatályos kollektív szerződéseket. Azt sem szabad elfelejteni, hogy a szociális szempontok érvényesülésének és az infrastruktúrának a hatékonysága továbbra is tagállami hatáskörbe tartozik. |
| --- | --- |

2.6

Fontos megemlíteni, hogy a véleménynek nem az a célja, hogy általánosságban a vállalatok társadalmi hatásának mérése mellett érveljen. A kérdést nem szabad összekeverni a vállalatok társadalmi felelősségvállalásával kapcsolatos kezdeményezésekkel vagy azzal a minden munkaadót érintő kötelezettséggel sem, hogy méltó munkakörülményeket biztosítsanak és betartsák a hatályos kollektív szerződéseket. Azt sem szabad elfelejteni, hogy a szociális szempontok érvényesülésének és az infrastruktúrának a hatékonysága továbbra is tagállami hatáskörbe tartozik.

| 2.7 | Bár ez a vélemény nem maguknak a szociális vállalkozásoknak, hanem tevékenységüknek a társadalmi hatásával foglalkozik, le kell szögezni, hogy az ilyen cégek struktúrája és működési modelljei már önmagukban is fontosak a társadalmi hatás létrejöttében, mivel társadalmi költségeket internalizálnak és pozitív externáliákat generálnak. |
| --- | --- |

2.7

Bár ez a vélemény nem maguknak a szociális vállalkozásoknak, hanem tevékenységüknek a társadalmi hatásával foglalkozik, le kell szögezni, hogy az ilyen cégek struktúrája és működési modelljei már önmagukban is fontosak a társadalmi hatás létrejöttében, mivel társadalmi költségeket internalizálnak és pozitív externáliákat generálnak.

3.   Társadalmi hatás a társadalom kontextusában

Társadalmi hatás a társadalom kontextusában

| 3.1 | Jó ideje a gazdasági eredmények jelentik a legfőbb mutatókat szervezetek és országok fejlettségének mérésére, függetlenül attól, hogy a gazdasági vagy a társadalmi haladás jelenti-e a fő motivációt. A fenntartható világhoz olyan holisztikusabb szemléletmódot kell előtérbe helyezni, amely kiemelten figyelembe veszi a társadalmi, környezeti és gazdasági következményeket. |
| --- | --- |

3.1

Jó ideje a gazdasági eredmények jelentik a legfőbb mutatókat szervezetek és országok fejlettségének mérésére, függetlenül attól, hogy a gazdasági vagy a társadalmi haladás jelenti-e a fő motivációt. A fenntartható világhoz olyan holisztikusabb szemléletmódot kell előtérbe helyezni, amely kiemelten figyelembe veszi a társadalmi, környezeti és gazdasági következményeket.

| 3.2 | Az elmúlt években egyre inkább tudatosul ez az emberekben. 2008-ban az EGSZB elfogadott egy saját kezdeményezésű véleményt A GDP-n túl – a fenntartható fejlődés mércéi címmel, (8) amely hangsúlyozta, hogy a társadalmi kihívások megválaszolásához új módszerekre van szükség a fenntarthatóság és a jólét mérésében. A felvetésre reagálva az Európai Bizottság 2009-ben kiadta A GDP-n innen és túl – A haladás mérése változó világunkban című jelentését, (9) amely arra hívta fel a figyelmet, hogy a társadalmi fejlődés nyomon követéséhez és méréséhez új eszközök kellenek. Más szereplők is tettek lépéseket új eszközök bevezetésére – például az OECD a jobb élet indexével (Better life index).
   (10) |
| --- | --- |

3.2

Az elmúlt években egyre inkább tudatosul ez az emberekben. 2008-ban az EGSZB elfogadott egy saját kezdeményezésű véleményt A GDP-n túl – a fenntartható fejlődés mércéi címmel, (8) amely hangsúlyozta, hogy a társadalmi kihívások megválaszolásához új módszerekre van szükség a fenntarthatóság és a jólét mérésében. A felvetésre reagálva az Európai Bizottság 2009-ben kiadta A GDP-n innen és túl – A haladás mérése változó világunkban című jelentését, (9) amely arra hívta fel a figyelmet, hogy a társadalmi fejlődés nyomon követéséhez és méréséhez új eszközök kellenek. Más szereplők is tettek lépéseket új eszközök bevezetésére – például az OECD a jobb élet indexével (Better life index).
   (10)

A GDP-n túl – a fenntartható fejlődés mércéi

8

A GDP-n innen és túl – A haladás mérése változó világunkban

9

jobb élet indexével (Better life index).

10

| 3.3 | Európa számára – a válság és a változó jóléti modellek közepette – most minden eddiginél fontosabb a valódi értékteremtés szem előtt tartása. Ezt hangsúlyozták nemrégiben az EMU társadalmi dimenzióját ösztönző kezdeményezések is, (11) azt javasolva, hogy a gazdasági jelentéseket társadalmi mutatókkal és intézkedésekkel egészítsék ki. Ez az érvelés azóta számos uniós dokumentumban megjelenik, leszögezve, hogy a társadalmi többletérték, változás és hatás mérése és nyomon követése előfeltétele az irányelvek, programok és intézkedések hatékony megvalósításának. |
| --- | --- |

3.3

Európa számára – a válság és a változó jóléti modellek közepette – most minden eddiginél fontosabb a valódi értékteremtés szem előtt tartása. Ezt hangsúlyozták nemrégiben az EMU társadalmi dimenzióját ösztönző kezdeményezések is, (11) azt javasolva, hogy a gazdasági jelentéseket társadalmi mutatókkal és intézkedésekkel egészítsék ki. Ez az érvelés azóta számos uniós dokumentumban megjelenik, leszögezve, hogy a társadalmi többletérték, változás és hatás mérése és nyomon követése előfeltétele az irányelvek, programok és intézkedések hatékony megvalósításának.

11

| 3.4 | A társadalmi hatás mérése fontos témának számít, és rendkívül nagy szerepe van abban, hogy újraépítsük Európában a társadalmi dimenziót. Az EGSZB ezért megkérdőjelezi az Európai Bizottság ezzel kapcsolatos nagyon elhamarkodott megközelítésmódját, és azt kéri, hogy szánjanak több időt a kérdésre, hogy alaposan és tágabb kontextusban meg lehessen vitatni a témát, így garantálva a legmegfelelőbb módszertani megoldások megtalálását. Ennek kapcsán megjegyzendő, hogy mivel a legfőbb cél a szociális vállalkozások támogatása feladatuk teljesítésében, az Európai Bizottságnak óvatosan kell eljárnia az eszközök kifejlesztésében, amelyek akár éppen ellentétes hatást válthatnak ki. |
| --- | --- |

3.4

A társadalmi hatás mérése fontos témának számít, és rendkívül nagy szerepe van abban, hogy újraépítsük Európában a társadalmi dimenziót. Az EGSZB ezért megkérdőjelezi az Európai Bizottság ezzel kapcsolatos nagyon elhamarkodott megközelítésmódját, és azt kéri, hogy szánjanak több időt a kérdésre, hogy alaposan és tágabb kontextusban meg lehessen vitatni a témát, így garantálva a legmegfelelőbb módszertani megoldások megtalálását. Ennek kapcsán megjegyzendő, hogy mivel a legfőbb cél a szociális vállalkozások támogatása feladatuk teljesítésében, az Európai Bizottságnak óvatosan kell eljárnia az eszközök kifejlesztésében, amelyek akár éppen ellentétes hatást válthatnak ki.

| 3.5 | Ez annál is inkább fontos, mivel számos tagállamban nincsenek benne a köztudatban a szociális vállalkozások és a szociális gazdaság, illetve nem igazán ismerik el őket. Az ágazat fejlődésének szempontjából káros lehet az, ha a társadalmi hatás szempontjából kezdünk neki a vitának ahelyett, hogy megerősítenénk a szociális vállalkozások fejlődésének kedvező környezetet. Az EGSZB ezért arra kéri az Európai Bizottságot, hogy mielőtt elindítana egy, a társadalmi hatás mérésével kapcsolatos kezdeményezést, kezelje kiemelten a „társadalomtudatos vállalkozás” kezdeményezés teljes körű megvalósítását, hogy minden tagállamban tisztességes és átlátható feltételeket lehessen biztosítani a szociális vállalkozások számára. |
| --- | --- |

3.5

Ez annál is inkább fontos, mivel számos tagállamban nincsenek benne a köztudatban a szociális vállalkozások és a szociális gazdaság, illetve nem igazán ismerik el őket. Az ágazat fejlődésének szempontjából káros lehet az, ha a társadalmi hatás szempontjából kezdünk neki a vitának ahelyett, hogy megerősítenénk a szociális vállalkozások fejlődésének kedvező környezetet. Az EGSZB ezért arra kéri az Európai Bizottságot, hogy mielőtt elindítana egy, a társadalmi hatás mérésével kapcsolatos kezdeményezést, kezelje kiemelten a „társadalomtudatos vállalkozás” kezdeményezés teljes körű megvalósítását, hogy minden tagállamban tisztességes és átlátható feltételeket lehessen biztosítani a szociális vállalkozások számára.

4.   A társadalmi hatás leírása

A társadalmi hatás leírása

| 4.1 | A társadalmi hatás mérése a társadalom minden szegmenset számára előnyökkel jár. A szociális vállalkozások legfőbb célja, hogy kedvező társadalmi hatást érjenek el, ez pedig gyakran a vállalati tevékenység állandó és szerves része. Fontos, hogy különválasszuk egymástól a társadalmi eredményeket és az üzleti eredményeket. A társadalmi hatást kell mérni, nem pedig a szervezetet. |
| --- | --- |

4.1

A társadalmi hatás mérése a társadalom minden szegmenset számára előnyökkel jár. A szociális vállalkozások legfőbb célja, hogy kedvező társadalmi hatást érjenek el, ez pedig gyakran a vállalati tevékenység állandó és szerves része. Fontos, hogy különválasszuk egymástól a társadalmi eredményeket és az üzleti eredményeket. A társadalmi hatást kell mérni, nem pedig a szervezetet.

| 4.2 | Az érdekeltek hasonlóan írják le a társadalmi hatást, de vannak különbségek is. Az EGSZB szerint nagyon fontos az egységes értelmezés, és azt javasolja, hogy a társadalmi hatást a szociális vállalkozások speciális tevékenységeinek társadalmi eredményeként és hatásaként definiálják. |
| --- | --- |

4.2

Az érdekeltek hasonlóan írják le a társadalmi hatást, de vannak különbségek is. Az EGSZB szerint nagyon fontos az egységes értelmezés, és azt javasolja, hogy a társadalmi hatást a szociális vállalkozások speciális tevékenységeinek társadalmi eredményeként és hatásaként definiálják.

| 4.3 | Azt is érdemes megjegyezni, hogy a hatás mérése nem csupán az elérni szándékozott, hanem az összes (azaz az elérni kívánt és a nem kívánt) eredmény és azok hatásának mérését jelenti. |
| --- | --- |

4.3

Azt is érdemes megjegyezni, hogy a hatás mérése nem csupán az elérni szándékozott, hanem az összes (azaz az elérni kívánt és a nem kívánt) eredmény és azok hatásának mérését jelenti.

| 4.4 | A társadalmi hatás értékelése sokszor problematikus, mivel néha nehezen bizonyítható, hogy közvetlen összefüggés van a tevékenység és az eredmény között. A kedvező hatások gyakorta minőségiek és néha csak hosszabb távon jelentkeznek egyértelműen. Amennyiben egy tevékenységet számokban próbálunk meghatározni, az azzal a komoly veszéllyel jár, hogy az így nyert információ nem azt fogja mérni, amit eredetileg akartunk, illetve nem a helyes módon. Ezért nem szabad a szociális vállalkozásokat arra kényszeríteni, hogy a mérést egynek tekintsék a számszerűsítéssel, csak olyan tevékenységekre összpontosítva, amelyek könnyen mérhetők, számszerűsíthetők vagy amelyeket kívülállók is könnyen elismernek. |
| --- | --- |

4.4

A társadalmi hatás értékelése sokszor problematikus, mivel néha nehezen bizonyítható, hogy közvetlen összefüggés van a tevékenység és az eredmény között. A kedvező hatások gyakorta minőségiek és néha csak hosszabb távon jelentkeznek egyértelműen. Amennyiben egy tevékenységet számokban próbálunk meghatározni, az azzal a komoly veszéllyel jár, hogy az így nyert információ nem azt fogja mérni, amit eredetileg akartunk, illetve nem a helyes módon. Ezért nem szabad a szociális vállalkozásokat arra kényszeríteni, hogy a mérést egynek tekintsék a számszerűsítéssel, csak olyan tevékenységekre összpontosítva, amelyek könnyen mérhetők, számszerűsíthetők vagy amelyeket kívülállók is könnyen elismernek.

| 4.5 | A számszerűsítésre inkább úgy kellene tekinteni, mint egy mérési lehetőségre, az olyan kvalitatív megközelítések mellett, mint a narratív módszerek. Ez az alternatív vagy kiegészítő jelleggel alkalmazott módszer, amellyel a kedvezményezettek szempontjából is információkban gazdag eseteket lehet összegyűjteni, elengedhetetlen a szociális vállalkozások tevékenységéből adódó „hozzáadott érték” értékeléséhez. Arra is utalni kell, hogy az értékteremtés mérésének nem kell feltétlenül valamilyen konkrét, számszerű eredményt hoznia, hanem lehet számadatok és szöveges részek kombinációja is. |
| --- | --- |

4.5

A számszerűsítésre inkább úgy kellene tekinteni, mint egy mérési lehetőségre, az olyan kvalitatív megközelítések mellett, mint a narratív módszerek. Ez az alternatív vagy kiegészítő jelleggel alkalmazott módszer, amellyel a kedvezményezettek szempontjából is információkban gazdag eseteket lehet összegyűjteni, elengedhetetlen a szociális vállalkozások tevékenységéből adódó „hozzáadott érték” értékeléséhez. Arra is utalni kell, hogy az értékteremtés mérésének nem kell feltétlenül valamilyen konkrét, számszerű eredményt hoznia, hanem lehet számadatok és szöveges részek kombinációja is.

egy

| 4.6 | Ennek az összetett témának a további vizsgálatához az EGSZB azt ajánlja, hogy az Európai Bizottság kezdeményezzen adatgyűjtést a már létező módszerekről, amit aztán kiindulópontként lehet használni tagállamok közötti összehasonlító elemzésekhez. |
| --- | --- |

4.6

Ennek az összetett témának a további vizsgálatához az EGSZB azt ajánlja, hogy az Európai Bizottság kezdeményezzen adatgyűjtést a már létező módszerekről, amit aztán kiindulópontként lehet használni tagállamok közötti összehasonlító elemzésekhez.

5.   Főbb szereplők és koncepciók

Főbb szereplők és koncepciók

| 5.1 | Egy, a társadalmi hatást a jelenlegi uniós kontextusban (az ESZVA és a TVIP kapcsán) mérő uniós módszer előfeltétele, hogy az ezzel kapcsolatos munkában részt vegyenek az érintettek is, azaz elsősorban a szociális vállalkozások, a felhasználók, a politikai döntéshozók, a finanszírozók, illetve ahol lehet a szociális szolgáltatásokat nyújtók, a közhivatalok és a szociális partnerek is. Ez az érintettekre épülő megközelítés olyan bizalomépítő folyamatot tesz lehetővé, amellyel egyetértés érhető el a kívánt hatást illetően. |
| --- | --- |

5.1

Egy, a társadalmi hatást a jelenlegi uniós kontextusban (az ESZVA és a TVIP kapcsán) mérő uniós módszer előfeltétele, hogy az ezzel kapcsolatos munkában részt vegyenek az érintettek is, azaz elsősorban a szociális vállalkozások, a felhasználók, a politikai döntéshozók, a finanszírozók, illetve ahol lehet a szociális szolgáltatásokat nyújtók, a közhivatalok és a szociális partnerek is. Ez az érintettekre épülő megközelítés olyan bizalomépítő folyamatot tesz lehetővé, amellyel egyetértés érhető el a kívánt hatást illetően.

| 5.2 | A megközelítés feltétele, hogy mindenki ugyanúgy értelmezze a társadalmi hatás mérésével kapcsolatos alapvető koncepciókat. Különböző összefüggésekben gyakran eltérően értelmezik az olyan kifejezéseket, mint
  input
  ,
  output
  ,
  eredmény
  és
  hatás
  . Fontos, hogy az érintettek ugyanazt értsék ezek alatt a fogalmak alatt. |
| --- | --- |

5.2

A megközelítés feltétele, hogy mindenki ugyanúgy értelmezze a társadalmi hatás mérésével kapcsolatos alapvető koncepciókat. Különböző összefüggésekben gyakran eltérően értelmezik az olyan kifejezéseket, mint
  input
  ,
  output
  ,
  eredmény
  és
  hatás
  . Fontos, hogy az érintettek ugyanazt értsék ezek alatt a fogalmak alatt.

input

output

eredmény

hatás

| 5.3 | Ha csak az outputot (például egy képzésben részt vevő emberek számát) vesszük figyelembe, akkor azzal nem mérjük az adott tevékenység valós hatását. Fontos tehát leszögezni, hogy a társadalmi hatás mérésekor nem a különböző outputokat, hanem a hatást mérjük. Ily módon a tényleges hozzáadott értéket lehet megragadni, nem feledkezve meg a társadalmi hatás mérésének komplex és multidiszciplináris jellegéről sem. |
| --- | --- |

5.3

Ha csak az outputot (például egy képzésben részt vevő emberek számát) vesszük figyelembe, akkor azzal nem mérjük az adott tevékenység valós hatását. Fontos tehát leszögezni, hogy a társadalmi hatás mérésekor nem a különböző outputokat, hanem a hatást mérjük. Ily módon a tényleges hozzáadott értéket lehet megragadni, nem feledkezve meg a társadalmi hatás mérésének komplex és multidiszciplináris jellegéről sem.

| 5.4 | Meg kell jegyezni, hogy további vizsgálatokra van szükség egyrészt azzal kapcsolatban, hogy nehézségeket okoz a mikroszinten végzett társadalmihatás-mérés eredményeinek makroszintre (a helyiről az uniósra) történő átültetése és ottani értelmezése, mint ahogy azzal kapcsolatban is, hogy a mérési módszerek mennyiben veszik figyelembe az egyének és a vállalkozások jogait és igényeit. |
| --- | --- |

5.4

Meg kell jegyezni, hogy további vizsgálatokra van szükség egyrészt azzal kapcsolatban, hogy nehézségeket okoz a mikroszinten végzett társadalmihatás-mérés eredményeinek makroszintre (a helyiről az uniósra) történő átültetése és ottani értelmezése, mint ahogy azzal kapcsolatban is, hogy a mérési módszerek mennyiben veszik figyelembe az egyének és a vállalkozások jogait és igényeit.

6.   Módszerek és eszközök

Módszerek és eszközök

| 6.1 | A társadalmi hatást számos különböző módon mérik, ezért nehéz egyetlen módszer mellett érvelni vagy akár összehasonlítani a különböző módszereket. (12) Számos módszert kidolgoztak már, és sokukat különböző EQUAL projektek keretében kezdeményezték. (13) Az bennük a közös, hogy olyan alulról fölfelé irányuló kezdeményezésekről van szó, amelyek egy kívánt társadalmi változás elérésére szolgálnak, és valós igényekre és tényleges tevékenységekre épülnek. |
| --- | --- |

6.1

A társadalmi hatást számos különböző módon mérik, ezért nehéz egyetlen módszer mellett érvelni vagy akár összehasonlítani a különböző módszereket. (12) Számos módszert kidolgoztak már, és sokukat különböző EQUAL projektek keretében kezdeményezték. (13) Az bennük a közös, hogy olyan alulról fölfelé irányuló kezdeményezésekről van szó, amelyek egy kívánt társadalmi változás elérésére szolgálnak, és valós igényekre és tényleges tevékenységekre épülnek.

12

13

| 6.2 | A legismertebb módszer a beruházások társadalmi megtérülése, amely eredményalapú koncepcióként egy szervezet társadalmi, környezeti és gazdasági értékteremtését mutatja meg, illetve a társadalmi elszámolási mátrix, amely egy szervezet társadalmi céljainak tervezésére, mérésére és értékelésére szolgáló módszer. (14) Az ún. Global Reporting Index (GRI) egy másik példa egy általánosabb módszerre a társadalmi hozzáadott érték létrehozása kapcsán. Olyan fenntarthatósági jelentéstételi rendszerről van szó, amely keretet biztosít a szociális, környezeti és gazdasági jelentéskészítéshez. De ezeken kívül sok más módszer létezik még. (15) |
| --- | --- |

6.2

A legismertebb módszer a beruházások társadalmi megtérülése, amely eredményalapú koncepcióként egy szervezet társadalmi, környezeti és gazdasági értékteremtését mutatja meg, illetve a társadalmi elszámolási mátrix, amely egy szervezet társadalmi céljainak tervezésére, mérésére és értékelésére szolgáló módszer. (14) Az ún. Global Reporting Index (GRI) egy másik példa egy általánosabb módszerre a társadalmi hozzáadott érték létrehozása kapcsán. Olyan fenntarthatósági jelentéstételi rendszerről van szó, amely keretet biztosít a szociális, környezeti és gazdasági jelentéskészítéshez. De ezeken kívül sok más módszer létezik még. (15)

beruházások társadalmi megtérülése

társadalmi elszámolási mátrix

14

Global Reporting Index (GRI)

15

| 6.3 | Ezekben a módszerekben az a közös, hogy más ágazatok modelljeihez képest inkább aszerint alakították ki őket, hogy a szociális vállalkozásoknak mi a céljuk tevékenységeikkel. Ahelyett, hogy csupán azt mérnék, hogy milyen outputok keletkeztek két adott időpont között, ezek a modellek gyakran egy szélesebb, nem lineáris folyamatot ölelnek fel. Ilyen például a változáselmélet (Theory of Change), (16) amely – leegyszerűsítve – magában foglalja a definiálást, a számszerűsítést és a nyomon követést. Az ilyen modellek alkalmazásakor maga a mérési folyamat részét képezi a vállalati üzleti tervezésnek és fontos eszközt jelent a belső működés javításához. |
| --- | --- |

6.3

Ezekben a módszerekben az a közös, hogy más ágazatok modelljeihez képest inkább aszerint alakították ki őket, hogy a szociális vállalkozásoknak mi a céljuk tevékenységeikkel. Ahelyett, hogy csupán azt mérnék, hogy milyen outputok keletkeztek két adott időpont között, ezek a modellek gyakran egy szélesebb, nem lineáris folyamatot ölelnek fel. Ilyen például a változáselmélet (Theory of Change), (16) amely – leegyszerűsítve – magában foglalja a definiálást, a számszerűsítést és a nyomon követést. Az ilyen modellek alkalmazásakor maga a mérési folyamat részét képezi a vállalati üzleti tervezésnek és fontos eszközt jelent a belső működés javításához.

16

| 6.4 | A társadalmi hatás mérésére szolgáló modelleket úgy kell kialakítani, hogy azok arányosak legyenek és segítsék a szociális vállalkozásokat. Sok szociális vállalkozás kicsi és új cég, amelynek korlátozottak a lehetőségei ahhoz, hogy bonyolult módszereket alkalmazzon. Ezért az EGSZB azt ajánlja, hogy a szociális vállalkozások helyett más érintetteknek (az EU-nak, alapkezelőknek) kellene viselniük a hatásfelmérés költségeit, hogy ne keletkezzenek jelentős és aránytalan adminisztratív terhek. |
| --- | --- |

6.4

A társadalmi hatás mérésére szolgáló modelleket úgy kell kialakítani, hogy azok arányosak legyenek és segítsék a szociális vállalkozásokat. Sok szociális vállalkozás kicsi és új cég, amelynek korlátozottak a lehetőségei ahhoz, hogy bonyolult módszereket alkalmazzon. Ezért az EGSZB azt ajánlja, hogy a szociális vállalkozások helyett más érintetteknek (az EU-nak, alapkezelőknek) kellene viselniük a hatásfelmérés költségeit, hogy ne keletkezzenek jelentős és aránytalan adminisztratív terhek.

| 6.5 | A mutatók kapcsán az EGSZB-nek az a véleménye, hogy ezeket – felhasználókkal és érintettekkel folytatott megbeszéléseket követően – a szociális vállalkozásoknak kellene kiválasztaniuk. Ilyen mutató lehetne például a „társadalom számára megspórolt költségek” vagy a szociális vállalkozás által „kiváltott hatás”, de gondolni lehet a vállalatok figyelemfelhívó tevékenységére, illetve struktúrájukra és működési modelljeikre. |
| --- | --- |

6.5

A mutatók kapcsán az EGSZB-nek az a véleménye, hogy ezeket – felhasználókkal és érintettekkel folytatott megbeszéléseket követően – a szociális vállalkozásoknak kellene kiválasztaniuk. Ilyen mutató lehetne például a „társadalom számára megspórolt költségek” vagy a szociális vállalkozás által „kiváltott hatás”, de gondolni lehet a vállalatok figyelemfelhívó tevékenységére, illetve struktúrájukra és működési modelljeikre.

| 6.6 | Az Európai Bizottságnak meg kellene fontolnia, hogy már létező modellek alapján és az EGSZB ajánlásainak megfelelően kidolgozzon egy olyan uniós keretet, amely illeszkedik az egyes tagállamokban már hatályban levő konkrét szabályozásokhoz, illetve az azokban működő jóléti szervezetek modelljeihez és szociális vállalkozásokhoz. |
| --- | --- |

6.6

Az Európai Bizottságnak meg kellene fontolnia, hogy már létező modellek alapján és az EGSZB ajánlásainak megfelelően kidolgozzon egy olyan uniós keretet, amely illeszkedik az egyes tagállamokban már hatályban levő konkrét szabályozásokhoz, illetve az azokban működő jóléti szervezetek modelljeihez és szociális vállalkozásokhoz.

7.   Egyéb észrevételek

Egyéb észrevételek

| 7.1 | Mivel rendkívül nehéz egy konkrét modell vagy standard hatásmérő mutatók mellett érvelni, első lépésként az Európai Bizottságnak fel kellene hívnia a figyelmet a leginkább elterjedt és használt elvekre és módszerekre, és ezek használatára kellene ösztönöznie a vállalkozásokat. Az így nyert tapasztalatokból az Európai Bizottság közös iránymutatásokat dolgozhat ki arról, hogy az output helyett inkább a társadalmi hatást kell mérni. A cél egy elveket tartalmazó keret kidolgozása arról, hogy mit kell mérni ahelyett, hogy megpróbálnánk meghatározni, hogy hogyan kell mérni a társadalmi hatást. |
| --- | --- |

7.1

Mivel rendkívül nehéz egy konkrét modell vagy standard hatásmérő mutatók mellett érvelni, első lépésként az Európai Bizottságnak fel kellene hívnia a figyelmet a leginkább elterjedt és használt elvekre és módszerekre, és ezek használatára kellene ösztönöznie a vállalkozásokat. Az így nyert tapasztalatokból az Európai Bizottság közös iránymutatásokat dolgozhat ki arról, hogy az output helyett inkább a társadalmi hatást kell mérni. A cél egy elveket tartalmazó keret kidolgozása arról, hogy mit kell mérni ahelyett, hogy megpróbálnánk meghatározni, hogy hogyan kell mérni a társadalmi hatást.

mit

hogyan

| 7.2 | Mivel nagyon összetett kérdéskörről van szó, az EGSZB azt javasolja, hogy első lépésként az ESZVA és a TVIP kapcsán kifejlesztett módszereket kellene tesztelni. Ez lehetővé tenné, hogy az Európai Bizottság szorosan nyomon kövesse, hogy milyen hatása van a szóban forgó módszerek alkalmazásának, és szükség esetén felülvizsgálja őket. Minden adatgyűjtést nemek szerinti bontásban kellene elvégezni, hogy fel lehessen mérni, hogy a nők milyen szerepet játszanak a szociális vállalkozói tevékenység terén, és hogy átlátható legyen a finanszírozás elosztása. Ez segít garantálni, hogy az alkalmazott módszerek ne korlátozzák a kitűzött célokra igénybe vehető finanszírozáshoz való hozzáférést. |
| --- | --- |

7.2

Mivel nagyon összetett kérdéskörről van szó, az EGSZB azt javasolja, hogy első lépésként az ESZVA és a TVIP kapcsán kifejlesztett módszereket kellene tesztelni. Ez lehetővé tenné, hogy az Európai Bizottság szorosan nyomon kövesse, hogy milyen hatása van a szóban forgó módszerek alkalmazásának, és szükség esetén felülvizsgálja őket. Minden adatgyűjtést nemek szerinti bontásban kellene elvégezni, hogy fel lehessen mérni, hogy a nők milyen szerepet játszanak a szociális vállalkozói tevékenység terén, és hogy átlátható legyen a finanszírozás elosztása. Ez segít garantálni, hogy az alkalmazott módszerek ne korlátozzák a kitűzött célokra igénybe vehető finanszírozáshoz való hozzáférést.

| 7.3 | Az ilyen kísérleti projektek strukturálásakor az Európai Bizottságnak figyelembe kell vennie olyan szempontokat is, hogy milyen hatásköre és célja van az „audit” funkciónak és az érintettek körének. Ez szorosan kapcsolódik ahhoz, hogy az ilyen szereplőknek milyen többletköltségei vannak, és mi motiválja őket. Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a méréssel kapcsolatos követelmények kidolgozásakor törekedjen az ilyen költségek minimalizálására, illetve a felesleges bürokrácia kialakulásának és a társadalmi fejlődés eltorzításának elkerülésére. |
| --- | --- |

7.3

Az ilyen kísérleti projektek strukturálásakor az Európai Bizottságnak figyelembe kell vennie olyan szempontokat is, hogy milyen hatásköre és célja van az „audit” funkciónak és az érintettek körének. Ez szorosan kapcsolódik ahhoz, hogy az ilyen szereplőknek milyen többletköltségei vannak, és mi motiválja őket. Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a méréssel kapcsolatos követelmények kidolgozásakor törekedjen az ilyen költségek minimalizálására, illetve a felesleges bürokrácia kialakulásának és a társadalmi fejlődés eltorzításának elkerülésére.

| 7.4 | Fennáll annak a kockázata, hogy a kimondottan az ESZVA és a TVIP kapcsán kifejlesztett módszerek elsőbbséget élveznek majd más olyan eszközök és szabályok alkalmazásakor, amelyek a helyi, regionális és nemzeti szinten működő szociális vállalkozásokkal kapcsolatosak. A társadalmi hatás mérésének nem megfelelő vagy helytelen alkalmazása gátolhatja a társadalmi innovációt és kísérletező kedvet. Ennek a kockázatnak a visszaszorítására az Európai Bizottságnak figyelemfelkeltő és oktató programokat kell kínálnia a tagállamokban. |
| --- | --- |

7.4

Fennáll annak a kockázata, hogy a kimondottan az ESZVA és a TVIP kapcsán kifejlesztett módszerek elsőbbséget élveznek majd más olyan eszközök és szabályok alkalmazásakor, amelyek a helyi, regionális és nemzeti szinten működő szociális vállalkozásokkal kapcsolatosak. A társadalmi hatás mérésének nem megfelelő vagy helytelen alkalmazása gátolhatja a társadalmi innovációt és kísérletező kedvet. Ennek a kockázatnak a visszaszorítására az Európai Bizottságnak figyelemfelkeltő és oktató programokat kell kínálnia a tagállamokban.

| 7.5 | Ez a vélemény jelenti az első lépést az EGSZB társadalmi hatás mérésével kapcsolatos munkájában. A vélemény egyben válaszul is szolgál az idevonatkozó európai bizottsági munkára. Az EGSZB szerint ugyanakkor alapvetően fontos, hogy folytassuk és kiszélesítsük ezt a vitát, ezért nyomon fogja követni az Európai Bizottság munkáját és ő maga is tovább dolgozik majd ezen a témán politikai munkájának más területein is. |
| --- | --- |

7.5

Ez a vélemény jelenti az első lépést az EGSZB társadalmi hatás mérésével kapcsolatos munkájában. A vélemény egyben válaszul is szolgál az idevonatkozó európai bizottsági munkára. Az EGSZB szerint ugyanakkor alapvetően fontos, hogy folytassuk és kiszélesítsük ezt a vitát, ezért nyomon fogja követni az Európai Bizottság munkáját és ő maga is tovább dolgozik majd ezen a témán politikai munkájának más területein is.

Kelt Brüsszelben, 2013. december 10-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Henri MALOSSE

---

(1)  Európai szociális vállalkozási alapok, COM(2011) 862 final.

1

(2)  A társadalmi változás és innováció programja, COM(2011) 609 final.

2

(3)  COM(2012) 573 final.

3

(4)  http://ec.europa.eu/internal_market/social_business/expert-group/social_impact/index_en.htm.

4

(5)  HL C 318., 2009.12.23., 22. o.
  HL C 24., 2012.1.28., 1. o.
  HL C 229., 2012.7.31., 44. o.

5

(6)  HL C 229., 2012.7.31., 55. o.

6

(7)  COM(2011) 682 final.

7

(8)  HL C 100., 2009.4.30., 53. o.

8

(9)  COM(2009) 433 final.

9

(10)  www.betterlifeindex.org.

10

(11)  http://ec.europa.eu/commission_2010-2014/president/news/archives/2013/10/pdf/20131002_1-emu_en.pdf.

11

(12)  Bouchard, M (ed) (2009): The worth of social economy, Peterlang, Bruxelles.

12

The worth of social economy

(13)  http://ec.europa.eu/employment_social/equal_consolidated.

13

(14)  http://www.thesroinetwork.org/what-is-sroi, http://www.socialauditnetwork.org.uk/getting-started/what-is-social-accounting-and-audit.

14

(15)  Például: PQASSO (Practical Quality Assurance System for Small Organisations), SIMPLE (Simple Impact Measurement for Local Economies), Volunteering Impact Assessment Toolkit, The Big Picture, Impact Framework, Logic Model Builder, Measuring Impact Framework, Outcome Mapping, Outcome-Based Evaluation, Social Impact Assessment (SIA), the Shujog Impact Framework and Assessment.

15

(16)  http://www.theoryofchange.org.

16

---

| 5.6.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 170/23 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 170/23

---

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Európai minimáljövedelem és szegénységi mutatók (saját kezdeményezésű vélemény)

2014/C 170/04

Előadó: Georgios DASSIS

Társelőadó: Seamus BOLAND

2013. február 14-én az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság úgy határozott, hogy eljárási szabályzata 29. cikkének (2) bekezdése alapján saját kezdeményezésű véleményt dolgoz ki a következő tárgyban:

Európai minimáljövedelem és szegénységi mutatók

(saját kezdeményezésű vélemény).

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Foglalkoztatás- és szociálpolitika, uniós polgárság” szekció 2013. november 20-án elfogadta véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. december 10-én és 11-én tartott 494. plenáris ülésén (a december 10-i ülésnapon) 155 szavazattal 93 ellenében, 12 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

Következtetések és ajánlások

| 1.1 | A válság negatív társadalmi és gazdasági következményei és a strukturális reformok hiánya – aminek következményei közé tartozik a szegénység és a kirekesztés növekedése Európában, az öregedő népesség, a migrációs áramlások fokozódása és az euroszkepticizmus terjedése –, rendkívül sürgőssé teszik egy olyan politikai paradigma bevezetését, amely képes a szolidaritás és az európai szociális vívmányok alapvető értékeinek a megerősítésére. |
| --- | --- |

1.1

A válság negatív társadalmi és gazdasági következményei és a strukturális reformok hiánya – aminek következményei közé tartozik a szegénység és a kirekesztés növekedése Európában, az öregedő népesség, a migrációs áramlások fokozódása és az euroszkepticizmus terjedése –, rendkívül sürgőssé teszik egy olyan politikai paradigma bevezetését, amely képes a szolidaritás és az európai szociális vívmányok alapvető értékeinek a megerősítésére.

Ennek kapcsán az EGSZB

| 1.2 | úgy véli, hogy egy ennyire kritikus helyzetben az európai minimáljövedelem bevezetése hozzá fog járulni a gazdasági, társadalmi és területi kohézió biztosításához, az alapvető személyiségi jogok védelméhez, a gazdasági és társadalmi szintű célkitűzések egyensúlyának szavatolásához, valamint a források és a bevételek igazságos újraelosztásához; |
| --- | --- |

1.2

úgy véli, hogy egy ennyire kritikus helyzetben az európai minimáljövedelem bevezetése hozzá fog járulni a gazdasági, társadalmi és területi kohézió biztosításához, az alapvető személyiségi jogok védelméhez, a gazdasági és társadalmi szintű célkitűzések egyensúlyának szavatolásához, valamint a források és a bevételek igazságos újraelosztásához;

| 1.3 | rámutat arra, hogy az EGSZB szervein belül lényeges vitát folytattak, és hangsúlyozza, hogy az Európai Unióban sürgősen megfelelő minimáljövedelmet kell garantálni egy keretirányelv révén, amelynek célja a szegénység hatékony leküzdése a munkaerő-piaci hozzáférés elősegítésével, ahogy azt a Régiók Bizottsága (1) és többféle szegénységellenes szervezet (2) is sürgette, valamint kéri, hogy az Európai Bizottság az Európai Parlament (3) 2011. évi állásfoglalására adott válaszként indítson összehangolt tevékenységet. |
| --- | --- |

1.3

rámutat arra, hogy az EGSZB szervein belül lényeges vitát folytattak, és hangsúlyozza, hogy az Európai Unióban sürgősen megfelelő minimáljövedelmet kell garantálni egy keretirányelv révén, amelynek célja a szegénység hatékony leküzdése a munkaerő-piaci hozzáférés elősegítésével, ahogy azt a Régiók Bizottsága (1) és többféle szegénységellenes szervezet (2) is sürgette, valamint kéri, hogy az Európai Bizottság az Európai Parlament (3) 2011. évi állásfoglalására adott válaszként indítson összehangolt tevékenységet.

1

2

3

| 1.4 | kéri, hogy az Európai Bizottság vizsgálja meg, miként lehet finanszírozni egy európai minimáljövedelmet, különös tekintettel egy megfelelő európai alap létrehozásának kilátásaira; |
| --- | --- |

1.4

kéri, hogy az Európai Bizottság vizsgálja meg, miként lehet finanszírozni egy európai minimáljövedelmet, különös tekintettel egy megfelelő európai alap létrehozásának kilátásaira;

| 1.5 | több intézkedést kér az Európa 2020 stratégiában a foglalkoztatással, szegénységgel és a társadalmi kirekesztéssel kapcsolatosan megfogalmazott célkitűzések tényleges elérése érdekében. Ezeknek az intézkedéseknek magukban kellene foglalniuk a következőket: 1) a horizontális foglalkoztatási célkitűzések további figyelembevétele; 2) célkitűzések meghatározása a szegénységre és társadalmi kirekesztésre vonatkozó összetett mutató alkotóelemeit képező három mutató csökkentési aránya tekintetében; 3) európai és nemzeti részcélok kitűzése olyan csoportok tekintetében, amelyeknél a szegénység kockázata nagyobb, mint az össznépességben – például gyermekek és egyszülős háztartások – illetve a szegénységben élő munkavállalók számára; 4) annak megvizsgálása, hogy a tagállamok milyen módon számolják ki a szegénységi szinteket és tűzik ki nemzeti céljaikat, valamint 5) annak elérése, hogy a tagállamok megújítsák vállalásaikat, hogy a minden egyes tagállam által tett kombinált erőfeszítések lehetővé tegyék az Európai Unió globális célkitűzéseinek elérését; |
| --- | --- |

1.5

több intézkedést kér az Európa 2020 stratégiában a foglalkoztatással, szegénységgel és a társadalmi kirekesztéssel kapcsolatosan megfogalmazott célkitűzések tényleges elérése érdekében. Ezeknek az intézkedéseknek magukban kellene foglalniuk a következőket: 1) a horizontális foglalkoztatási célkitűzések további figyelembevétele; 2) célkitűzések meghatározása a szegénységre és társadalmi kirekesztésre vonatkozó összetett mutató alkotóelemeit képező három mutató csökkentési aránya tekintetében; 3) európai és nemzeti részcélok kitűzése olyan csoportok tekintetében, amelyeknél a szegénység kockázata nagyobb, mint az össznépességben – például gyermekek és egyszülős háztartások – illetve a szegénységben élő munkavállalók számára; 4) annak megvizsgálása, hogy a tagállamok milyen módon számolják ki a szegénységi szinteket és tűzik ki nemzeti céljaikat, valamint 5) annak elérése, hogy a tagállamok megújítsák vállalásaikat, hogy a minden egyes tagállam által tett kombinált erőfeszítések lehetővé tegyék az Európai Unió globális célkitűzéseinek elérését;

| 1.6 | a nemzeti reformprogramokban (NRP), a nemzeti szociális jelentésekben (NSR) és a pénzügyi konszolidációs csomagokban szereplő intézkedések hatékony társadalmi hatásvizsgálatát szorgalmazza, hogy ezek ne súlyosbítsák a szegénységet és a társadalmi kirekesztést, valamint hogy biztosítva legyen a civil társadalom fokozott részvétele az NRP-k és az NSR-ek kidolgozásában; |
| --- | --- |

1.6

a nemzeti reformprogramokban (NRP), a nemzeti szociális jelentésekben (NSR) és a pénzügyi konszolidációs csomagokban szereplő intézkedések hatékony társadalmi hatásvizsgálatát szorgalmazza, hogy ezek ne súlyosbítsák a szegénységet és a társadalmi kirekesztést, valamint hogy biztosítva legyen a civil társadalom fokozott részvétele az NRP-k és az NSR-ek kidolgozásában;

| 1.7 | szorgalmazza, hogy hatékonyabban kövessék nyomon a szegénység és a társadalmi kirekesztés súlyosbodását, és felkéri az Európai Bizottságot, hogy – minden egyes alkalommal, amikor szükség van rá –, fogalmazzon meg társadalmi befogadással kapcsolatos országspecifikus ajánlásokat az NRP-k és NSR-ek értékelésekor. Ugyanezt kellene tenni az Európai Bizottságtól, az Európai Központi Banktól vagy a Nemzetközi Valutaalaptól rendkívüli támogatásban részesülő, kedvezményezett országok esetében; |
| --- | --- |

1.7

szorgalmazza, hogy hatékonyabban kövessék nyomon a szegénység és a társadalmi kirekesztés súlyosbodását, és felkéri az Európai Bizottságot, hogy – minden egyes alkalommal, amikor szükség van rá –, fogalmazzon meg társadalmi befogadással kapcsolatos országspecifikus ajánlásokat az NRP-k és NSR-ek értékelésekor. Ugyanezt kellene tenni az Európai Bizottságtól, az Európai Központi Banktól vagy a Nemzetközi Valutaalaptól rendkívüli támogatásban részesülő, kedvezményezett országok esetében;

| 1.8 | hangsúlyozza, hogy a tisztességes munkahely a legjobb garancia a szegénység és a társadalmi kirekesztés ellen, és sürgeti, hogy az Európai Bizottság a tagállamok közreműködésével hajtsa végre a Növekedési és Munkahely-teremtési Paktum intézkedéseit a növekedés, versenyképesség és munkahelyteremtés ösztönzése érdekében. Üdvözli Antonio Tajani biztos arra irányuló szándékát, hogy ipari paktumot hozzon létre, ezáltal erősítve az EU-ban működő ipart és annak munkahely-teremtési képességét; |
| --- | --- |

1.8

hangsúlyozza, hogy a tisztességes munkahely a legjobb garancia a szegénység és a társadalmi kirekesztés ellen, és sürgeti, hogy az Európai Bizottság a tagállamok közreműködésével hajtsa végre a Növekedési és Munkahely-teremtési Paktum intézkedéseit a növekedés, versenyképesség és munkahelyteremtés ösztönzése érdekében. Üdvözli Antonio Tajani biztos arra irányuló szándékát, hogy ipari paktumot hozzon létre, ezáltal erősítve az EU-ban működő ipart és annak munkahely-teremtési képességét;

| 1.9 | külön hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy az egész életen át tartó tanulásban fokozottan részt vegyenek a munkavállalók, a munkanélküliek és az összes veszélyeztetett társadalmi csoport, valamint hogy növeljék a szakképesítések és az új készségek elsajátításának színvonalát, ami gyorsabb munkaerő-piaci integrációhoz vezethet, növelheti a termelékenységet, és segíthet a polgároknak abban, hogy jobb munkahelyeket találjanak. |
| --- | --- |

1.9

külön hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy az egész életen át tartó tanulásban fokozottan részt vegyenek a munkavállalók, a munkanélküliek és az összes veszélyeztetett társadalmi csoport, valamint hogy növeljék a szakképesítések és az új készségek elsajátításának színvonalát, ami gyorsabb munkaerő-piaci integrációhoz vezethet, növelheti a termelékenységet, és segíthet a polgároknak abban, hogy jobb munkahelyeket találjanak.

2.   Háttér

Háttér

| 2.1 | A garantált minimáljövedelem olyan jövedelemtámogatás, amely nem járulékfizetésen alapul, és biztonsági hálót nyújt a társadalombiztosítási kifizetésekre nem jogosult személyek számára. (4) A szegénységgel szembeni utolsó védőbástyaként elválaszthatatlan azon személyek méltó élethez való jogától, akik nem rendelkeznek másféle eszközzel saját és az általuk eltartottak jövedelmének biztosításához. (5) A „garantált minimáljövedelem” fogalmát nem szabad összetéveszteni a „minimálbér”-rel, amelyet kollektív szerződésekben vagy jogszabályokban rögzítenek. |
| --- | --- |

2.1

A garantált minimáljövedelem olyan jövedelemtámogatás, amely nem járulékfizetésen alapul, és biztonsági hálót nyújt a társadalombiztosítási kifizetésekre nem jogosult személyek számára. (4) A szegénységgel szembeni utolsó védőbástyaként elválaszthatatlan azon személyek méltó élethez való jogától, akik nem rendelkeznek másféle eszközzel saját és az általuk eltartottak jövedelmének biztosításához. (5) A „garantált minimáljövedelem” fogalmát nem szabad összetéveszteni a „minimálbér”-rel, amelyet kollektív szerződésekben vagy jogszabályokban rögzítenek.

4

5

| 2.2 | A munkavállalók alapvető szociális jogairól szóló közösségi charta (1989.) (6) 10. cikkének (2) bekezdése értelmében a munkaerőpiacon kívül rekedt és megfelelő megélhetési eszközökkel nem rendelkező személyek jogosultak „a szükséges erőforrásokra és a szociális segélyre”. |
| --- | --- |

2.2

A munkavállalók alapvető szociális jogairól szóló közösségi charta (1989.) (6) 10. cikkének (2) bekezdése értelmében a munkaerőpiacon kívül rekedt és megfelelő megélhetési eszközökkel nem rendelkező személyek jogosultak „a szükséges erőforrásokra és a szociális segélyre”.

6

| 2.3 | Az Európai Unió Alapjogi Chartája (2000), amely az új reformszerződés részeként jogilag kötelező érvényű, az első cikkben kimondja, hogy „[a]z emberi méltóság sérthetetlen. Tiszteletben kell tartani, és védelmezni kell.” Leszögezi továbbá, hogy „[a] társadalmi kirekesztés és a szegénység leküzdése érdekében az Unió [...] elismeri és tiszteletben tartja a jogot a tisztes megélhetést célzó szociális támogatásra és lakástámogatásra mindazok esetében, akik nem rendelkeznek az ehhez elégséges pénzeszközökkel” (34. cikk, 3. bekezdés). |
| --- | --- |

2.3

Az Európai Unió Alapjogi Chartája (2000), amely az új reformszerződés részeként jogilag kötelező érvényű, az első cikkben kimondja, hogy „[a]z emberi méltóság sérthetetlen. Tiszteletben kell tartani, és védelmezni kell.” Leszögezi továbbá, hogy „[a] társadalmi kirekesztés és a szegénység leküzdése érdekében az Unió [...] elismeri és tiszteletben tartja a jogot a tisztes megélhetést célzó szociális támogatásra és lakástámogatásra mindazok esetében, akik nem rendelkeznek az ehhez elégséges pénzeszközökkel” (34. cikk, 3. bekezdés).

| 2.4 | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (153. cikk (1) bekezdés h) pont) engedélyezi az Uniónak, hogy a tagállami fellépések támogatása és kiegészítéseképpen jogszabályokat fogadjon el a munkaerőpiacról kirekesztett személyek integrációja terén. Az Uniónak politikái és tevékenységei meghatározása és végrehajtása során figyelembe veendő elvárásai között a Szerződés horizontális szociális záradéka (9. cikk) többek között a foglalkoztatás magas szintjének előmozdítását, a megfelelő szociális biztonság biztosítását és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelmet említi. |
| --- | --- |

2.4

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (153. cikk (1) bekezdés h) pont) engedélyezi az Uniónak, hogy a tagállami fellépések támogatása és kiegészítéseképpen jogszabályokat fogadjon el a munkaerőpiacról kirekesztett személyek integrációja terén. Az Uniónak politikái és tevékenységei meghatározása és végrehajtása során figyelembe veendő elvárásai között a Szerződés horizontális szociális záradéka (9. cikk) többek között a foglalkoztatás magas szintjének előmozdítását, a megfelelő szociális biztonság biztosítását és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelmet említi.

| 2.5 | A 92/441/EGK tanácsi ajánlás (7) arra kérte a tagállamokat, hogy ismerjék el az elégséges és megbízható forrásokra és juttatásokra való alapvető jogot, és ennek megfelelően alakítsák át szociális védelmi rendszereiket, illetve tűzzenek ki közös végrehajtási kritériumokat, mindazonáltal egy uniós szintű küszöbérték meghatározása nélkül. |
| --- | --- |

2.5

A 92/441/EGK tanácsi ajánlás (7) arra kérte a tagállamokat, hogy ismerjék el az elégséges és megbízható forrásokra és juttatásokra való alapvető jogot, és ennek megfelelően alakítsák át szociális védelmi rendszereiket, illetve tűzzenek ki közös végrehajtási kritériumokat, mindazonáltal egy uniós szintű küszöbérték meghatározása nélkül.

7

| 2.6 | A 2008. évi európai bizottsági ajánlás (8) úgy véli, hogy a megfelelő jövedelemtámogatás az aktív befogadás három pillérének egyike, és hangsúlyozza, hogy a kedvezményezetteknek rendelkezésre kell állniuk a munkaerőpiac, képzések vagy más társadalmi befogadási intézkedések számára. |
| --- | --- |

2.6

A 2008. évi európai bizottsági ajánlás (8) úgy véli, hogy a megfelelő jövedelemtámogatás az aktív befogadás három pillérének egyike, és hangsúlyozza, hogy a kedvezményezetteknek rendelkezésre kell állniuk a munkaerőpiac, képzések vagy más társadalmi befogadási intézkedések számára.

8

| 2.7 | A szegénység és társadalmi kirekesztés leküzdése a szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformját létrehozó Európa 2020 stratégia egyik kiemelt célja. (9) A stratégia első alkalommal fogalmazza meg azt a célt, hogy 2020-ra legalább 20 millióval kevesebb embert sújtson a szegénység és a társadalmi kirekesztés. Ennek mérésére három mutatót ötvöztek, melyek a következők: szegénységi kockázat (a meghatározás szerint azoknak az embereknek az aránya, akik jövedelme nem éri el a nemzeti mediánjövedelem 60%-át), súlyos anyagi nélkülözés (források hiánya jegyzékben felsorolt konkrét javak alapján), valamint igen alacsony munkaintenzitás (munkanélküli háztartás). (10) Az EGSZB üdvözölte ezt az elkötelezettséget és hangsúlyozta, hogy az uniós politikáknak nem szabad növelniük a szegénység kockázatát. (11) |
| --- | --- |

2.7

A szegénység és társadalmi kirekesztés leküzdése a szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformját létrehozó Európa 2020 stratégia egyik kiemelt célja. (9) A stratégia első alkalommal fogalmazza meg azt a célt, hogy 2020-ra legalább 20 millióval kevesebb embert sújtson a szegénység és a társadalmi kirekesztés. Ennek mérésére három mutatót ötvöztek, melyek a következők: szegénységi kockázat (a meghatározás szerint azoknak az embereknek az aránya, akik jövedelme nem éri el a nemzeti mediánjövedelem 60%-át), súlyos anyagi nélkülözés (források hiánya jegyzékben felsorolt konkrét javak alapján), valamint igen alacsony munkaintenzitás (munkanélküli háztartás). (10) Az EGSZB üdvözölte ezt az elkötelezettséget és hangsúlyozta, hogy az uniós politikáknak nem szabad növelniük a szegénység kockázatát. (11)

9

10

11

| 2.8 | Az Európa 2020 stratégiában a szegénység és a társadalmi kirekesztés csökkentésére kitűzött kiemelt cél létszámban megadott csökkentésen alapul, amivel eltér a többi kiemelt cél megközelítésétől: (12) a többi célt arányszámban határozták meg, ami megkönnyíti a tagállamok azon feladatát, hogy százalékarányban ugyanazt a szintet érjék el. |
| --- | --- |

2.8

Az Európa 2020 stratégiában a szegénység és a társadalmi kirekesztés csökkentésére kitűzött kiemelt cél létszámban megadott csökkentésen alapul, amivel eltér a többi kiemelt cél megközelítésétől: (12) a többi célt arányszámban határozták meg, ami megkönnyíti a tagállamok azon feladatát, hogy százalékarányban ugyanazt a szintet érjék el.

12

| 2.9 | A tagállamok maguk döntenek arról, hogy miként határozzák meg nemzeti céljaikat és az azok eléréséhez alkalmazott megközelítéseket. A nemzeti célok összege azonban messze elmarad az Európa 2020 stratégiában kitűzött, 20 millió főre vonatkozó céltól: a becslések szerint az Európa 2020 stratégia kiemelt célja és a nemzeti célok összege között 5–8 milliós szakadék van. (13) Emellett számos NRP nem fejti ki világosan a szegénységgel kapcsolatos cél elérésének módját, és nem említ megfelelő intézkedéseket a társadalmi befogadásra. (14) Az Európai Bizottságtól, az EKB-tól vagy az IMF-től rendkívüli támogatásban részesülő országokkal szemben nem elvárás, hogy speciális NRP-ket nyújtsanak be: (15) csupán az egyes egyetértési megállapodásokban megállapított feltételeknek megfelelő módon kötelesek elszámolni, márpedig azok a megállapodások nem tartalmaznak a szegénység és társadalmi kirekesztés csökkentését célzó intézkedéseket. |
| --- | --- |

2.9

A tagállamok maguk döntenek arról, hogy miként határozzák meg nemzeti céljaikat és az azok eléréséhez alkalmazott megközelítéseket. A nemzeti célok összege azonban messze elmarad az Európa 2020 stratégiában kitűzött, 20 millió főre vonatkozó céltól: a becslések szerint az Európa 2020 stratégia kiemelt célja és a nemzeti célok összege között 5–8 milliós szakadék van. (13) Emellett számos NRP nem fejti ki világosan a szegénységgel kapcsolatos cél elérésének módját, és nem említ megfelelő intézkedéseket a társadalmi befogadásra. (14) Az Európai Bizottságtól, az EKB-tól vagy az IMF-től rendkívüli támogatásban részesülő országokkal szemben nem elvárás, hogy speciális NRP-ket nyújtsanak be: (15) csupán az egyes egyetértési megállapodásokban megállapított feltételeknek megfelelő módon kötelesek elszámolni, márpedig azok a megállapodások nem tartalmaznak a szegénység és társadalmi kirekesztés csökkentését célzó intézkedéseket.

13

14

15

| 2.10 | Az Európai Parlament 2010. évi állásfoglalása (16) – határozottabb uniós ajánlásokat szorgalmazva – arra kéri a tagállamokat, hogy vezessenek be a nemzeti mediánjövedelem 60%-ának megfelelő minimumjövedelmet biztosító rendszereket. A 2011. évi állásfoglalás (17) pedig azt sürgeti, hogy az Európai Bizottság indítson konzultációt egy, a megfelelő minimáljövedelemre vonatkozó jogalkotási kezdeményezés lehetőségéről. |
| --- | --- |

2.10

Az Európai Parlament 2010. évi állásfoglalása (16) – határozottabb uniós ajánlásokat szorgalmazva – arra kéri a tagállamokat, hogy vezessenek be a nemzeti mediánjövedelem 60%-ának megfelelő minimumjövedelmet biztosító rendszereket. A 2011. évi állásfoglalás (17) pedig azt sürgeti, hogy az Európai Bizottság indítson konzultációt egy, a megfelelő minimáljövedelemre vonatkozó jogalkotási kezdeményezés lehetőségéről.

16

17

3.   Szegénység, társadalmi kirekesztés és munkanélküliség az EU-ban

Szegénység, társadalmi kirekesztés és munkanélküliség az EU-ban

| 3.1 | Az EGSZB szerint a szegénység az emberi jogok megsértése, ami különösen szükségessé teszi a további erőfeszítéseket az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkének (3) bekezdésében kitűzött célok elérése érdekében. A szegénység legyőzése egy egész Európát átfogó feladat. |
| --- | --- |

3.1

Az EGSZB szerint a szegénység az emberi jogok megsértése, ami különösen szükségessé teszi a további erőfeszítéseket az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkének (3) bekezdésében kitűzött célok elérése érdekében. A szegénység legyőzése egy egész Európát átfogó feladat.

| 3.2 | A strukturális reformok hiánya és a válság 2008 óta több országban is megnövekedett szegénységi kockázathoz, társadalmi kirekesztéshez és a munkaerőpiacról való kiszoruláshoz vezetett: (18) a legfrissebb Eurostat-adatok (19) megerősítik, hogy az Európai Unió népességének 24,2%-a – azaz 119,7 millió fő – van kitéve a szegénység és a társadalmi kirekesztés kockázatának. (20) A százalékos arány 2011-ben 19 tagállamban emelkedett, 2008 és 2011 között pedig a szegénység vagy a társadalmi kirekesztés által érintett személyek száma 4 millióval nőtt. 2008 óta az a három mutató is romlott, amelyekből „a szegénység vagy társadalmi kirekesztés kockázata” összeáll: jelenleg a szegénységi kockázat mutatója 17%-on, a súlyos anyagi nélkülözésé 9%-on, az igen alacsony munkaintenzitású háztartásban élőké 10%-on áll. Számos országban a szegények még mélyebb szegénységbe süllyednek. (21) |
| --- | --- |

3.2

A strukturális reformok hiánya és a válság 2008 óta több országban is megnövekedett szegénységi kockázathoz, társadalmi kirekesztéshez és a munkaerőpiacról való kiszoruláshoz vezetett: (18) a legfrissebb Eurostat-adatok (19) megerősítik, hogy az Európai Unió népességének 24,2%-a – azaz 119,7 millió fő – van kitéve a szegénység és a társadalmi kirekesztés kockázatának. (20) A százalékos arány 2011-ben 19 tagállamban emelkedett, 2008 és 2011 között pedig a szegénység vagy a társadalmi kirekesztés által érintett személyek száma 4 millióval nőtt. 2008 óta az a három mutató is romlott, amelyekből „a szegénység vagy társadalmi kirekesztés kockázata” összeáll: jelenleg a szegénységi kockázat mutatója 17%-on, a súlyos anyagi nélkülözésé 9%-on, az igen alacsony munkaintenzitású háztartásban élőké 10%-on áll. Számos országban a szegények még mélyebb szegénységbe süllyednek. (21)

18

19

20

21

| 3.3 | A gyermekek (18 év alatti fiatalok) képezik – 27,1%-os rátával – az egyik olyan csoportot, amelyik az összlakosságnál nagyobb mértékben ki van téve a szegénység és a társadalmi kirekesztés kockázatának. (22) Néhány országban viszonylag magas a 65 évnél idősebbek szegénységi kockázata. (23) |
| --- | --- |

3.3

A gyermekek (18 év alatti fiatalok) képezik – 27,1%-os rátával – az egyik olyan csoportot, amelyik az összlakosságnál nagyobb mértékben ki van téve a szegénység és a társadalmi kirekesztés kockázatának. (22) Néhány országban viszonylag magas a 65 évnél idősebbek szegénységi kockázata. (23)

22

23

| 3.4 | A jövedelemkülönbségek és társadalmi egyenlőtlenségek mind a tagállamokon belül, mind az államok és régiók között egyre nagyobbak, amelyeket a válság csak súlyosbított. (24) Továbbá a már a válság előtt is hátrányos helyzetű népességcsoportok még inkább azokká válnak. (25) |
| --- | --- |

3.4

A jövedelemkülönbségek és társadalmi egyenlőtlenségek mind a tagállamokon belül, mind az államok és régiók között egyre nagyobbak, amelyeket a válság csak súlyosbított. (24) Továbbá a már a válság előtt is hátrányos helyzetű népességcsoportok még inkább azokká válnak. (25)

24

25

| 3.5 | A válság a szegénységnek olyan formáira is rávilágít, mint a „hajléktalanság”, az energiaszegénység, a pénzügyi kirekesztés (az alapvető banki szolgáltatásokhoz és hitelhez való hozzáférés hiánya) és a háztartások nagyfokú eladósodása, míg a nők a férfiaknál nagyobb mértékben ki vannak téve a társadalmi kockázatoknak. Ezzel egyidejűleg a legsérülékenyebb népességcsoportokat, mint az idősek (különösen a rendkívül magas életkorú személyek és az idős nők), a fogyatékkal élők, a tartósan súlyos betegek, az egyszülős háztartások, az alacsony jövedelmű családok, a bevándorlók és bizonyos nemzeti kisebbségek (pl. a romák), aránytalanul nagymértékben sújtják a nélkülözés különböző formái. |
| --- | --- |

3.5

A válság a szegénységnek olyan formáira is rávilágít, mint a „hajléktalanság”, az energiaszegénység, a pénzügyi kirekesztés (az alapvető banki szolgáltatásokhoz és hitelhez való hozzáférés hiánya) és a háztartások nagyfokú eladósodása, míg a nők a férfiaknál nagyobb mértékben ki vannak téve a társadalmi kockázatoknak. Ezzel egyidejűleg a legsérülékenyebb népességcsoportokat, mint az idősek (különösen a rendkívül magas életkorú személyek és az idős nők), a fogyatékkal élők, a tartósan súlyos betegek, az egyszülős háztartások, az alacsony jövedelmű családok, a bevándorlók és bizonyos nemzeti kisebbségek (pl. a romák), aránytalanul nagymértékben sújtják a nélkülözés különböző formái.

| 3.6 | A foglalkoztatás és a szociális helyzet az Európai Unióban kritikus szintet ért el. A munkanélküliség folyamatosan nő: 2013 januárjában 26,2 millió főt, azaz a gazdaságilag aktív uniós népesség 10,8%-át (illetve 19 millió főt, azaz az euróövezet aktív népességének 11,9%-át) érintett, és a háztartások gazdasági helyzete aggasztó. (26) A fiatalok munkanélkülisége Európai Unió-szerte rekordszinteket ért el: a munkaképes korban lévő fiatalok 23,6%-a munkanélküli, és alighanem egyre hosszabb időszakokra az is marad. |
| --- | --- |

3.6

A foglalkoztatás és a szociális helyzet az Európai Unióban kritikus szintet ért el. A munkanélküliség folyamatosan nő: 2013 januárjában 26,2 millió főt, azaz a gazdaságilag aktív uniós népesség 10,8%-át (illetve 19 millió főt, azaz az euróövezet aktív népességének 11,9%-át) érintett, és a háztartások gazdasági helyzete aggasztó. (26) A fiatalok munkanélkülisége Európai Unió-szerte rekordszinteket ért el: a munkaképes korban lévő fiatalok 23,6%-a munkanélküli, és alighanem egyre hosszabb időszakokra az is marad.

26

| 3.7 | Az EGSZB-t komolyan aggasztja, hogy egyre több a szegény azok között is, akik dolgoznak. Ennek hátterében többek között a bizonytalan munkahelyek és alacsony bérek térnyerése áll. 2011-ben a foglalkoztatottak 8,9%-a élt a szegénységi küszöb alatt, és ők tették ki a szegénység kockázatának kitett, munkaképes korban lévő felnőttek egyharmadát. (27) |
| --- | --- |

3.7

Az EGSZB-t komolyan aggasztja, hogy egyre több a szegény azok között is, akik dolgoznak. Ennek hátterében többek között a bizonytalan munkahelyek és alacsony bérek térnyerése áll. 2011-ben a foglalkoztatottak 8,9%-a élt a szegénységi küszöb alatt, és ők tették ki a szegénység kockázatának kitett, munkaképes korban lévő felnőttek egyharmadát. (27)

27

4.   Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

| 4.1 | Az EGSZB több véleményben (28) is állást foglalt a minimáljövedelemhez és a szegénységhez közvetlenül vagy közvetetten kapcsolódó kérdésekről, és megfelelő ajánlásokat fogalmazott meg. Az 1989-ben megfogalmazott megjegyzések és ajánlások (29) – a válság súlyos hatására való tekintettel – mára rendkívül aktuálissá váltak. Az EGSZB támogatja többek között „a szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformját”, és úgy véli, hogy a nyitott koordinációs módszer (OMC) a horizontális szociális záradékkal együtt hozzájárulhat a minimáljövedelem biztosításához, illetve a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemhez. |
| --- | --- |

4.1

Az EGSZB több véleményben (28) is állást foglalt a minimáljövedelemhez és a szegénységhez közvetlenül vagy közvetetten kapcsolódó kérdésekről, és megfelelő ajánlásokat fogalmazott meg. Az 1989-ben megfogalmazott megjegyzések és ajánlások (29) – a válság súlyos hatására való tekintettel – mára rendkívül aktuálissá váltak. Az EGSZB támogatja többek között „a szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformját”, és úgy véli, hogy a nyitott koordinációs módszer (OMC) a horizontális szociális záradékkal együtt hozzájárulhat a minimáljövedelem biztosításához, illetve a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemhez.

28

29

| 4.2 | Egy minimáljövedelmi rendszer bevezetésének égető szükségességét hangsúlyozták az EGSZB által, véleménye kidolgozása idején szervezett nyilvános meghallgatáson (30) is, amely szakértőket és elkötelezett személyiségeket gyűjtött egybe annak érdekében, hogy vitát folytassanak a szegénység mértékének csökkentéséről és az európai minimáljövedelmi rendszer elfogadása előtt álló akadályok elhárításáról. |
| --- | --- |

4.2

Egy minimáljövedelmi rendszer bevezetésének égető szükségességét hangsúlyozták az EGSZB által, véleménye kidolgozása idején szervezett nyilvános meghallgatáson (30) is, amely szakértőket és elkötelezett személyiségeket gyűjtött egybe annak érdekében, hogy vitát folytassanak a szegénység mértékének csökkentéséről és az európai minimáljövedelmi rendszer elfogadása előtt álló akadályok elhárításáról.

30

| 4.3 | A szegénység és a társadalmi kirekesztés (31) sokrétűsége miatt erősebb társadalmi vetületre van szükség az uniós kormányzásban: a társadalmilag fenntartható makrogazdasági politikák előfeltételei a válságból való kilábalásnak és a társadalmi kohéziónak. A tartós szegénység és kirekesztés árt a gazdaságnak, mivel felemészti a rendelkezésre álló jövedelmet és a keresletet, aláássa a versenyképességet és megterheli az államháztartásokat. |
| --- | --- |

4.3

A szegénység és a társadalmi kirekesztés (31) sokrétűsége miatt erősebb társadalmi vetületre van szükség az uniós kormányzásban: a társadalmilag fenntartható makrogazdasági politikák előfeltételei a válságból való kilábalásnak és a társadalmi kohéziónak. A tartós szegénység és kirekesztés árt a gazdaságnak, mivel felemészti a rendelkezésre álló jövedelmet és a keresletet, aláássa a versenyképességet és megterheli az államháztartásokat.

31

| 4.4 | Ennek tudatában az EGSZB meggyőződése, hogy felül kell vizsgálni a prioritásokat és a szakpolitikákat, különös tekintettel a monetáris politikákra, ideértve a Stabilitási és Növekedési Paktumot, a verseny- és külkereskedelmi politikát, de a pénzügyi és fiskális politikát is. |
| --- | --- |

4.4

Ennek tudatában az EGSZB meggyőződése, hogy felül kell vizsgálni a prioritásokat és a szakpolitikákat, különös tekintettel a monetáris politikákra, ideértve a Stabilitási és Növekedési Paktumot, a verseny- és külkereskedelmi politikát, de a pénzügyi és fiskális politikát is.

| 4.5 | Az EGSZB üdvözli a 2013. február 20-i, frissített szociális beruházási csomagot, (32) amely a helyi, regionális és nemzeti szinten jelentkező szociális szükségleteken alapuló, hatékony és megfelelő jövedelemtámogatás kigondolását, és olyan referencia-költségvetések kidolgozását kéri a tagállamoktól, amelyek tartalmazzák az adott méretű és összetételű családnak egy adott szintű életmód folytatásához szükséges termékek és szolgáltatások listáját, valamint azok becsült költségvetését havi vagy éves lebontásban. |
| --- | --- |

4.5

Az EGSZB üdvözli a 2013. február 20-i, frissített szociális beruházási csomagot, (32) amely a helyi, regionális és nemzeti szinten jelentkező szociális szükségleteken alapuló, hatékony és megfelelő jövedelemtámogatás kigondolását, és olyan referencia-költségvetések kidolgozását kéri a tagállamoktól, amelyek tartalmazzák az adott méretű és összetételű családnak egy adott szintű életmód folytatásához szükséges termékek és szolgáltatások listáját, valamint azok becsült költségvetését havi vagy éves lebontásban.

32

| 4.6 | Az EGSZB kéri az Európai Bizottságot, hogy gyorsítsa fel ígéreteinek (33) teljesítését, tehát támogassa a tagállamok tevékenységeit azáltal, hogy nyomon követi az aktív befogadásra irányuló reformokat, a referencia-költségvetésekre irányuló módszert dolgoz ki, és felügyeli a jövedelemtámogatás megfelelőségét az említett referencia-költségvetések alkalmazása során, amint ezeket a tagállamokkal együttműködésben sikerült kidolgozni. |
| --- | --- |

4.6

Az EGSZB kéri az Európai Bizottságot, hogy gyorsítsa fel ígéreteinek (33) teljesítését, tehát támogassa a tagállamok tevékenységeit azáltal, hogy nyomon követi az aktív befogadásra irányuló reformokat, a referencia-költségvetésekre irányuló módszert dolgoz ki, és felügyeli a jövedelemtámogatás megfelelőségét az említett referencia-költségvetések alkalmazása során, amint ezeket a tagállamokkal együttműködésben sikerült kidolgozni.

33

| 4.7 | Az EGSZB határozott meggyőződése, hogy a szegénység csökkentéséhez és a társadalmi kirekesztés elkerüléséhez a legjobb járható út, ha újraindítjuk a növekedést, fellendítjük a versenyképességet és az európai vállalkozások számára kedvező keretfeltételeket teremtünk (például úgy, hogy elhárítjuk a túlzott adminisztratív terheket és hozzáférést biztosítunk a finanszírozáshoz) annak érdekében, hogy a vállalkozások képesek legyenek kibővülni és munkahelyeket teremteni a megfelelő készségekkel rendelkezők számára. |
| --- | --- |

4.7

Az EGSZB határozott meggyőződése, hogy a szegénység csökkentéséhez és a társadalmi kirekesztés elkerüléséhez a legjobb járható út, ha újraindítjuk a növekedést, fellendítjük a versenyképességet és az európai vállalkozások számára kedvező keretfeltételeket teremtünk (például úgy, hogy elhárítjuk a túlzott adminisztratív terheket és hozzáférést biztosítunk a finanszírozáshoz) annak érdekében, hogy a vállalkozások képesek legyenek kibővülni és munkahelyeket teremteni a megfelelő készségekkel rendelkezők számára.

| 4.8 | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a figyelmet az élethosszig tartó tanulási programokra kell összpontosítani, amelyek kulcsfontosságú szerepet töltenek be a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemben a foglalkoztatási lehetőségek, valamint a tudáshoz és a munkaerőpiachoz való hozzáférés növelésével. Fontos növelni a munkavállalók, a munkanélküliek és az összes kiszolgáltatott társadalmi csoport részvételét az élethosszig tartó tanulásban, továbbá javítani a szakképzettségek szintjét és az új készségek megszerzését, ami elősegítheti a munkaerőpiacon történő gyorsabb elhelyezkedést, fokozhatja a termelékenységet és segítséget nyújthat abban, hogy az emberek jobb munkahelyet találjanak. |
| --- | --- |

4.8

Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a figyelmet az élethosszig tartó tanulási programokra kell összpontosítani, amelyek kulcsfontosságú szerepet töltenek be a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemben a foglalkoztatási lehetőségek, valamint a tudáshoz és a munkaerőpiachoz való hozzáférés növelésével. Fontos növelni a munkavállalók, a munkanélküliek és az összes kiszolgáltatott társadalmi csoport részvételét az élethosszig tartó tanulásban, továbbá javítani a szakképzettségek szintjét és az új készségek megszerzését, ami elősegítheti a munkaerőpiacon történő gyorsabb elhelyezkedést, fokozhatja a termelékenységet és segítséget nyújthat abban, hogy az emberek jobb munkahelyet találjanak.

| 4.9 | Az EGSZB a szociális vállalkozásokkal kapcsolatban átfogó szemléletet részesít előnyben, amelyhez hozzátartozik az európai szociális vállalkozási alap nagyobb mértékű támogatása és egy jobb jogi és adminisztratív környezet, így támogatva a szociális gazdaságban működő vállalkozásokat, amelyek – a növekedés, innováció és munkahelyteremtés motorjaként – képesek küzdeni a kirekesztés ellen. |
| --- | --- |

4.9

Az EGSZB a szociális vállalkozásokkal kapcsolatban átfogó szemléletet részesít előnyben, amelyhez hozzátartozik az európai szociális vállalkozási alap nagyobb mértékű támogatása és egy jobb jogi és adminisztratív környezet, így támogatva a szociális gazdaságban működő vállalkozásokat, amelyek – a növekedés, innováció és munkahelyteremtés motorjaként – képesek küzdeni a kirekesztés ellen.

| 4.10 | Az EGSZB üdvözli a gyermekszegénységgel kapcsolatban nemrégiben megfogalmazott ajánlást. (34) Az a tény azonban, hogy ilyen sok gyermek folyamatosan ki van téve a – nemzedékről nemzedékre öröklődő – szegénység kockázatának, sajnálatos módon komoly hiányosságokra mutat rá az érvényben lévő intézkedések tekintetében. |
| --- | --- |

4.10

Az EGSZB üdvözli a gyermekszegénységgel kapcsolatban nemrégiben megfogalmazott ajánlást. (34) Az a tény azonban, hogy ilyen sok gyermek folyamatosan ki van téve a – nemzedékről nemzedékre öröklődő – szegénység kockázatának, sajnálatos módon komoly hiányosságokra mutat rá az érvényben lévő intézkedések tekintetében.

34

| 4.11 | Az EGSZB-t aggasztja, hogy az Európa 2020 stratégiában a szegénységgel és a társadalmi kirekesztéssel kapcsolatosan kitűzött célt (2020-ra 20 millióval kevesebb ember éljen szegénységben) nem sikerül majd elérni. |
| --- | --- |

4.11

Az EGSZB-t aggasztja, hogy az Európa 2020 stratégiában a szegénységgel és a társadalmi kirekesztéssel kapcsolatosan kitűzött célt (2020-ra 20 millióval kevesebb ember éljen szegénységben) nem sikerül majd elérni.

| 4.12 | Az EGSZB már korábban is felhívta a figyelmet arra, hogy a civil társadalom országonként eltérő mértékben vesz részt az NRP-k előkészítésében, és néhány tagállamban alig tettek lépéseket bevonásukra. (35) |
| --- | --- |

4.12

Az EGSZB már korábban is felhívta a figyelmet arra, hogy a civil társadalom országonként eltérő mértékben vesz részt az NRP-k előkészítésében, és néhány tagállamban alig tettek lépéseket bevonásukra. (35)

35

| 4.13 | A jövedelemre és életkörülményekre vonatkozó friss adatok hiánya akadályozza az Európa 2020 stratégia végrehajtását. |
| --- | --- |

4.13

A jövedelemre és életkörülményekre vonatkozó friss adatok hiánya akadályozza az Európa 2020 stratégia végrehajtását.

5.   A minimumjövedelem szerepe a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemben

A minimumjövedelem szerepe a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemben

| 5.1 | Az EGSZB tisztában van azzal, hogy rendkívül összetett politikai feladatot jelentene, ha specifikus központi szerepet igyekeznénk meghatározni az EU számára a minimáljövedelem általi védelemben. Ennek számos oka van, gondolhatunk például a tagállamok közötti gazdasági különbségekre, a minimáljövedelmi rendszerek (36) és a szociális védelmi struktúrák sokféleségére, a szubszidiaritásra, a minimáljövedelem általi védelemmel összefüggő jogok és kötelezettségek szövevényére, továbbá a létező intézkedések és eredmények, illetve a „szolidaritás” koncepciója közötti bonyolult kölcsönhatásokra az EU-ban. |
| --- | --- |

5.1

Az EGSZB tisztában van azzal, hogy rendkívül összetett politikai feladatot jelentene, ha specifikus központi szerepet igyekeznénk meghatározni az EU számára a minimáljövedelem általi védelemben. Ennek számos oka van, gondolhatunk például a tagállamok közötti gazdasági különbségekre, a minimáljövedelmi rendszerek (36) és a szociális védelmi struktúrák sokféleségére, a szubszidiaritásra, a minimáljövedelem általi védelemmel összefüggő jogok és kötelezettségek szövevényére, továbbá a létező intézkedések és eredmények, illetve a „szolidaritás” koncepciója közötti bonyolult kölcsönhatásokra az EU-ban.

36

| 5.2 | Az EGSZB ennek ellenére szükségesnek tartja a minimumjövedelem bevezetését és megerősítését, hiszen huszonkét évvel a 92/441/ΕGK ajánlás után még mindig nincs minden tagállamban minimumjövedelem, ahogy nem mindenhol garantált a hozzáférhetőség és a megfelelőség sem, miközben a tagállamoknak a szegénység és a társadalmi kirekesztés csökkentésére vonatkozó összesített célkitűzései messze elmaradnak az Európa 2020 stratégiában megfogalmazott céltól. (37) |
| --- | --- |

5.2

Az EGSZB ennek ellenére szükségesnek tartja a minimumjövedelem bevezetését és megerősítését, hiszen huszonkét évvel a 92/441/ΕGK ajánlás után még mindig nincs minden tagállamban minimumjövedelem, ahogy nem mindenhol garantált a hozzáférhetőség és a megfelelőség sem, miközben a tagállamoknak a szegénység és a társadalmi kirekesztés csökkentésére vonatkozó összesített célkitűzései messze elmaradnak az Európa 2020 stratégiában megfogalmazott céltól. (37)

37

| 5.3 | A szegénység és a gazdaság közötti dinamikát tekintve az EGSZB hangsúlyozza, hogy a minimumjövedelem stabilizáló tényező lehet, amely enyhítheti a válság szociális következményeit és anticiklikus hatást gyakorolhat, mivel további erőforrásokat biztosít a belső piaci kereslet fellendítéséhez. |
| --- | --- |

5.3

A szegénység és a gazdaság közötti dinamikát tekintve az EGSZB hangsúlyozza, hogy a minimumjövedelem stabilizáló tényező lehet, amely enyhítheti a válság szociális következményeit és anticiklikus hatást gyakorolhat, mivel további erőforrásokat biztosít a belső piaci kereslet fellendítéséhez.

| 5.4 | Az EGSZB erősen tart attól, hogy a minimáljövedelmi rendszereknek – melyek alkalmazási körüket, átfogó jellegüket és eredményességüket tekintve tagállamonként többnyire jelentősen különböznek – nem sikerül megfelelő mértékben enyhíteni a szegénységet, és nyugtalanítja, hogy az igénybe nem vétel még inkább próbára teszi hatékonyságukat. (38) |
| --- | --- |

5.4

Az EGSZB erősen tart attól, hogy a minimáljövedelmi rendszereknek – melyek alkalmazási körüket, átfogó jellegüket és eredményességüket tekintve tagállamonként többnyire jelentősen különböznek – nem sikerül megfelelő mértékben enyhíteni a szegénységet, és nyugtalanítja, hogy az igénybe nem vétel még inkább próbára teszi hatékonyságukat. (38)

38

| 5.5 | Az EGSZB üdvözli a szociális OMC-vel elért kedvező eredményeket, de sajnálja, hogy nem tárták fel maradéktalanul a meglévő eszközöket és struktúrákat, illetve hogy a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemben korlátozott volt az előrelépés. |
| --- | --- |

5.5

Az EGSZB üdvözli a szociális OMC-vel elért kedvező eredményeket, de sajnálja, hogy nem tárták fel maradéktalanul a meglévő eszközöket és struktúrákat, illetve hogy a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemben korlátozott volt az előrelépés.

| 5.6 | Az OMC szociális politikai területen való alkalmazásának kiegészítéseképpen az EGSZB egy európai irányelv bevezetése mellett száll síkra, amely a minimáljövedelmet minden tagállamra kiterjesztené, javítaná a meglévő rendszerek megfelelőségét – figyelembe véve a különböző tagállambeli körülményeket –, és így határozott jelét adná egy uniós szociális pillérnek. |
| --- | --- |

5.6

Az OMC szociális politikai területen való alkalmazásának kiegészítéseképpen az EGSZB egy európai irányelv bevezetése mellett száll síkra, amely a minimáljövedelmet minden tagállamra kiterjesztené, javítaná a meglévő rendszerek megfelelőségét – figyelembe véve a különböző tagállambeli körülményeket –, és így határozott jelét adná egy uniós szociális pillérnek.

| 5.7 | A javasolt irányelvnek közös normákat és mutatókat kellene meghatároznia, módszereket kellene biztosítania a végrehajtás nyomon követéséhez, illetve lehetővé kellene tennie, hogy a nemzeti minimáljövedelmi rendszerek megállapításának vagy felülvizsgálatának folyamatába bevonják a szociális partnereket, a kedvezményezetteket és az egyéb érintetteket. |
| --- | --- |

5.7

A javasolt irányelvnek közös normákat és mutatókat kellene meghatároznia, módszereket kellene biztosítania a végrehajtás nyomon követéséhez, illetve lehetővé kellene tennie, hogy a nemzeti minimáljövedelmi rendszerek megállapításának vagy felülvizsgálatának folyamatába bevonják a szociális partnereket, a kedvezményezetteket és az egyéb érintetteket.

| 5.8 | Az EGSZB úgy véli, hogy a tagállamokon belüli és tagállamok közötti szolidaritást és társadalmi kohéziót csak úgy lehet megerősíteni, ha a költségvetési és makrogazdasági intézkedések a már meglévő stratégiák végrehajtása keretében, a meglévő eszközök és struktúrák alkalmazása révén az Európa 2020 stratégia szociális beruházási céljaihoz is hozzájárulnak. |
| --- | --- |

5.8

Az EGSZB úgy véli, hogy a tagállamokon belüli és tagállamok közötti szolidaritást és társadalmi kohéziót csak úgy lehet megerősíteni, ha a költségvetési és makrogazdasági intézkedések a már meglévő stratégiák végrehajtása keretében, a meglévő eszközök és struktúrák alkalmazása révén az Európa 2020 stratégia szociális beruházási céljaihoz is hozzájárulnak.

a tagállamokon belüli és tagállamok közötti

| 5.9 | Az EGSZB meggyőződése szerint a minimáljövedelem általi védelem javítására tett európai uniós erőfeszítéseknek arra kell irányulniuk, hogy a tagállamok – különösen amelyekben erre a legnagyobb szükség van – segítséget kapjanak a piacok megnyitásához és a hatékony makrogazdasági intézkedések végrehajtásához, valamint hogy a rendelkezésre álló forrásokat hatékonyabban és célirányosabban használják fel, és hogy haladéktalanul górcső alá vegyék a szükséges források növelésének lehetőségeit. |
| --- | --- |

5.9

Az EGSZB meggyőződése szerint a minimáljövedelem általi védelem javítására tett európai uniós erőfeszítéseknek arra kell irányulniuk, hogy a tagállamok – különösen amelyekben erre a legnagyobb szükség van – segítséget kapjanak a piacok megnyitásához és a hatékony makrogazdasági intézkedések végrehajtásához, valamint hogy a rendelkezésre álló forrásokat hatékonyabban és célirányosabban használják fel, és hogy haladéktalanul górcső alá vegyék a szükséges források növelésének lehetőségeit.

| 5.10 | Az EGSZB felhívja a figyelmet arra, hogy a minimáljövedelmi rendszerek ugyan közvetlenül összefüggnek a védelmi rendszerekkel és a szociális szolgáltatásokkal, ugyanakkor nem kellene, hogy ezektől függjenek, és megismétli az 1989-ben meghatározott feltételeket. (39) Ennek érdekében a minimáljövedelmi rendszerek mellé általános politikákat és célzott intézkedéseket kell rendelni, amilyenek például az aktív munkaerő-piaci intézkedések – amelyek célja a munkanélküliek visszasegítése a munka világába –, a munkaközvetítői szolgáltatások, a munkaerőpiacot célzó támogatások és programok kezelése, például a megfelelő aktiválási stratégiák által támogatott képzések és munkahelyteremtés, hogy a munkakeresőknek több lehetőségük legyen munkát találni. Lényeges szerepet játszanak továbbá a hatékony munkaerő-piaci intézmények, az egészségügyi és lakhatási politikák és a megfizethető, hozzáférhető és magas színvonalú közszolgáltatások. |
| --- | --- |

5.10

Az EGSZB felhívja a figyelmet arra, hogy a minimáljövedelmi rendszerek ugyan közvetlenül összefüggnek a védelmi rendszerekkel és a szociális szolgáltatásokkal, ugyanakkor nem kellene, hogy ezektől függjenek, és megismétli az 1989-ben meghatározott feltételeket. (39) Ennek érdekében a minimáljövedelmi rendszerek mellé általános politikákat és célzott intézkedéseket kell rendelni, amilyenek például az aktív munkaerő-piaci intézkedések – amelyek célja a munkanélküliek visszasegítése a munka világába –, a munkaközvetítői szolgáltatások, a munkaerőpiacot célzó támogatások és programok kezelése, például a megfelelő aktiválási stratégiák által támogatott képzések és munkahelyteremtés, hogy a munkakeresőknek több lehetőségük legyen munkát találni. Lényeges szerepet játszanak továbbá a hatékony munkaerő-piaci intézmények, az egészségügyi és lakhatási politikák és a megfizethető, hozzáférhető és magas színvonalú közszolgáltatások.

39

Kelt Brüsszelben, 2013. december 10-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Henri MALOSSE

---

(1)  A Régiók Bizottsága véleménye: „A szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformja”, HL C 166., 2011.6.7., 18. o. Lásd a 19. és 7. pontot.

1

(2)  Ilyen szervezet pl. az ATD–Negyedik Világ, az Európai Szegénységellenes Hálózat (EAPN), a Hajléktalanokkal Foglalkozó Nemzeti Szervezetek Európai Szövetsége (FEANTSA) és az Emmaus európai szekciója.

2

(3)  Az Európai Parlament 2011. november 15-i állásfoglalása a szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformjáról (2011/2052(INI)) HL C 153E., 2013.5.31., 57–78. o.

3

(4)  Más ilyen jellegű politikák: a) általános alapjövedelem vagy integrációs jövedelem, azaz egy állandó, egységesen megállapított összegű, rendszeres időközönként kifizetett juttatás a felnőtt polgárok számára, függetlenül azok gazdasági/társadalmi helyzetétől vagy munkaképességétől, valamint b) negatív jövedelemadó a határadókulcs koncepciója alapján.

4

(5)  Hugh FRAZER és Eric MARLIER. Minimum Income Schemes Across EU Member States, [Minimáljövedelmi rendszerek az uniós tagállamokban, összefoglaló jelentés, a társadalmi befogadással foglalkozó független nemzeti szakértők uniós hálózata] Európai Bizottság, A Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága, 2009. október.

5

Minimum Income Schemes Across EU Member States,

(6)  Az Európai Közösségek Bizottsága, Közösségi charta a munkavállalók alapvető szociális jogairól, Luxemburg, Az Európai Közösségek Hivatalos Kiadványainak Hivatala, 1990.

6

(7)  A szociális védelmi rendszerekben az elégséges forrásokra és szociális segélyre vonatkozó közös kritériumokról szóló, 1992. június 24-i, 92/441/EGK tanácsi ajánlás, HL L 245., 1992.8.26., 46–48. o.

7

(8)  Az Európai Bizottság ajánlása (2008. október 3.) a munkaerőpiacról kiszorultak aktív befogadásának elősegítéséről (az értesítés a C(2008) 5737. számú dokumentummal történt), HL L 307., 2008.11.18., 11–14. o.

8

(9)  „Európa 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája”, COM(2010) 2020 final, Brüsszel, 2010. március 3.

9

„Európa 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája”

(10)  E mutatók ötvözetével feltárható „a szegénység vagy a kirekesztés kockázatának kitett” általános célcsoport, ami azt jelenti, hogy bárki, akivel kapcsolatban teljesül az egyik említett kritérium, ebbe a kategóriába tartozik, és csak egyszer veszik figyelembe.

10

(11)  Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: „A szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformja – A szociális és területi kohézió európai keretrendszere”, COM(2010) 758 final, HL C 248., 2011.8.25., 130–134. o.

11

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: „A szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformja – A szociális és területi kohézió európai keretrendszere”

(12)  A foglalkoztatás, oktatás, éghajlatváltozás, K+F terén arányszámban határozták meg a célokat, ami lehetővé teszi, hogy a tagállamok hasonló nemzeti százalékos célokat tűzzenek ki.

12

(13)  Az Európai Bizottság jelentése: „Foglalkoztatási és szociális fejlemények Európában”, 2012.

13

„Foglalkoztatási és szociális fejlemények Európában”

(14)  Assessment of Progress towards the Europe 2020 social inclusion objectives: Main Findings and Suggestions on the Way Forward, [Az Európa 2020 stratégia társadalmi befogadásra vonatkozó céljainak elérése érdekében tett lépések értékelése: A legfontosabb észrevételek és javaslatok a haladás útján], Frazer, Hugh és Marlier, Eric, a társadalmi befogadással foglalkozó független nemzeti szakértők uniós hálózata, Európai Bizottság, 2011.

14

Assessment of Progress towards the Europe 2020 social inclusion objectives: Main Findings and Suggestions on the Way Forward

(15)  Guidance for the National Reform Programmes [Útmutató a nemzeti reformprogramokhoz], Európai Bizottság, 2012. január 18.

15

Guidance for the National Reform Programmes

(16)  Az Európai Parlament 2010. október 20-i állásfoglalása a szegénység elleni küzdelemben a minimáljövedelem szerepéről és Európában a befogadó társadalom előmozdításáról 2010/2039(INI), HL C 70E., 2012.3.8., 8–18. o.

16

(17)  Lásd a 3. lábjegyzetet.

17

(18)  „A demográfiai és társadalmi trendek alakulása: a szociálpolitikák szerepe a befogadásban, a foglalkoztatásban és a gazdaságban” című, európai bizottsági szolgálati munkadokumentum, SWD(2013) 38 final, első rész.

18

„A demográfiai és társadalmi trendek alakulása: a szociálpolitikák szerepe a befogadásban, a foglalkoztatásban és a gazdaságban”

(19)  Eurostat, 2013. Legfontosabb mutatók, t2020_50. t2020_51. t2020_52. t2020_53, 2013. október 3-án frissített változat.

19

(20)  A legmagasabb ráták Bulgáriában (49%), Romániában és Lettországban (mindkettőben 40% körül), Litvániában (33%), Görögországban és Magyarországon (mindkettőben 31% körül) és Olaszországban (28,2%) figyelhetők meg.

20

(21)  Európai Bizottság, Social Europe: Current Challenges and the Way Forward [Szociális Európa: Aktuális kihívások – hogyan tovább?], a szociális védelemmel foglalkozó bizottság éves jelentése, (2012.).

21

Social Europe: Current Challenges and the Way Forward

(22)  Lásd a 18. lábjegyzetet.

22

(23)  Ugyanott.

23

(24)  Benchmarking Working Europe [Az európai munkafolyamatok teljesítményértékelése], Európai Szakszervezetek Szövetsége (ETUC) és Európai Szakszervezeti Intézet (ETUI), 2013.

24

Benchmarking Working Europe

(25)  Eurofound, Quality of Life in Europe: Impacts of the Crisis, 3rd European Quality of Life Survey [Az életminőség Európában: A válság hatásai, 3. európai életminőségi felmérés], Luxemburg, 2012.

25

Quality of Life in Europe: Impacts of the Crisis, 3rd European Quality of Life Survey

(26)  
  EU Employment and Social Situation Quarterly Review
  [Az EU negyedéves kiadványa a foglalkoztatási és társadalmi helyzetről], 2013. március.

26

EU Employment and Social Situation Quarterly Review

(27)  Lásd a 21. lábjegyzetet.

27

(28)  Lásd: HL C 44., 2011.2.11., 23–27. o.
  HL C 166, 2011.6.7., 18-22. o.
  HL C 24, 2012.1.28., 35-39. o.
  HL C 318., 2009.12.23., 52-56. o.
  HL C 48., 2011.2.15., 57-64. o.
  HL C 44., 2011.2.11., 90-98. o.
  HL C 44., 2011.2.11., 34-39. o.
  HL C 318., 2011.3.31., 43-49. o.
  HL C 132., 2011.3.31., 26-38. o.
  HL C 128, 2010.5.18., 10-17. o.

28

(29)  HL C 221., 1989.8.28., 10–15. o.

29

(30)  2013. május 28., http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.fr.events-and-activities-european-minimum-income.

30

(31)  A szegénység és a társadalmi kirekesztés kockázatának mutatója három elemből áll: szegénységi kockázat, súlyos anyagi nélkülözés és igen alacsony munkaintenzitás.

31

(32)  Az Európai Bizottság 2013. február 20-i, COM(2013) 83 jelű közleménye: „Szociális beruházás a növekedés és a kohézió érdekében – többek között a 2014-2020-as Európai Szociális Alap végrehajtása révén”, amelynek francia nyelvű változatát a 2013. július 2-i, COM(2013) 83 final/2 jelű helyesbítés váltja fel. A „szociális beruházási csomag” magában foglalja továbbá a „Beruházások a gyermekek érdekében” (C(2013) 778 final) című ajánlást, és munkadokumentumokat a következő témában: „Tartós ápolás-gondozás az idősödő társadalomban: kihívások és szakpolitikai lehetőségek”, „Beruházások az egészségügy területén”„A munkaerőpiacról kiszorultak aktív befogadásának elősegítéséről szóló 2008. évi európai bizottsági ajánlás nyomon követésére – a szociális beruházási megközelítés felé”, valamint „Harmadik kétéves jelentés az általános érdekű szociális szolgáltatásokról”.

32

„Szociális beruházás a növekedés és a kohézió érdekében – többek között a 2014-2020-as Európai Szociális Alap végrehajtása révén”

„Beruházások a gyermekek érdekében”

„Tartós ápolás-gondozás az idősödő társadalomban: kihívások és szakpolitikai lehetőségek”

„Beruházások az egészségügy területén”„A munkaerőpiacról kiszorultak aktív befogadásának elősegítéséről szóló 2008. évi európai bizottsági ajánlás nyomon követésére – a szociális beruházási megközelítés felé”

„Harmadik kétéves jelentés az általános érdekű szociális szolgáltatásokról”

(33)  COM(2013) 83 final, 2.2. pont.

33

(34)  Az Európai Bizottság „Beruházások a gyermekek érdekében: a hátrányos helyzetből való kitörés” című, 2013. február 20-i ajánlása, HL L 59., 2013.3.2., 5–16. o.

34

„Beruházások a gyermekek érdekében: a hátrányos helyzetből való kitörés”

(35)  EGSZB:
  A civil társadalom bevonása a nemzeti reformprogramokba
  , összefoglaló jelentés, Brüsszel, 2011. február 28.

35

A civil társadalom bevonása a nemzeti reformprogramokba

(36)  A teljes áttekintéshez lásd Frazer és Marlier idézett művét (2009).

36

(37)  Szociális védelmi bizottság, idézett mű.

37

(38)  SWD(2013) 39 final.

38

(39)  Lásd az 29. lábjegyzetben hivatkozott véleményt.

39

---

MELLÉKLET

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményéhez

A következő módosító indítványokat, amelyeknél a támogató szavazatok száma az összes leadott szavazat legalább egynegyede volt, a vita során elutasították.

1.4. pont

A következőképpen módosítandó:

kéri, hogy az Európai Bizottság vizsgálja meg, miként lehet finanszírozni egy európai minimáljövedelmet, különös tekintettel egy megfelelő európai alap létrehozásának kilátásaira;
  a jelenlegi legjobb gyakorlatokat arra vonatkozóan, hogy miként lehet segíteni a tagállamokat olyan aktív befogadási stratégiák kidolgozásában, amelyek elegendő és megfelelő jövedelmi támogatást, aktivizáló intézkedéseket és a szegénység elleni küzdelemre irányuló intézkedéseket foglalnak magukban, figyelembe véve a tagállamok elsődleges felelősségét a szubszidiaritás és tagállami gyakorlatok fényében, valamint ugyanakkor vizsgálja meg a finanszírozási lehetőségeket és azok hatékony, célzott felhasználását is;

Szavazás

Szavazás

| Mellette: | : | 112 |
| --- | --- | --- |
| Ellene: | : | 134 |
| Tartózkodott: | : | 10 |

Mellette:

:

112

Ellene:

:

134

Tartózkodott:

:

10

4.2. pont

4.2. pont

A következőképpen módosítandó:

Egy minimáljövedelmi rendszer bevezetésének égető
  megfontolásának szükségességét hangsúlyozták az EGSZB által, véleménye kidolgozása idején szervezett nyilvános meghallgatáson30 is, amely szakértőket és elkötelezett személyiségeket gyűjtött egybe annak érdekében, hogy vitát folytassanak a szegénység mértékének csökkentéséről és az európai minimáljövedelmi rendszer tagállami szintű elfogadása előtt álló akadályok elhárításáról.

Szavazás

Szavazás

| Mellette: | : | 110 |
| --- | --- | --- |
| Ellene: | : | 132 |
| Tartózkodott: | : | 13 |

Mellette:

:

110

Ellene:

:

132

Tartózkodott:

:

13

5.3. pont

5.3. pont

A következőképpen módosítandó:

A szegénység és a gazdaság közötti dinamikát tekintve az EGSZB megjegyzi
  hangsúlyozza, hogy a minimáljövedelem stabilizáló tényező lehet, amely esetleg enyhítheti a válság szociális következményeit és anticiklikus hatást gyakorolhat, mivel további erőforrásokat biztosít a belső piaci kereslet fellendítéséhez.

Szavazás

Szavazás

| Mellette: | : | 110 |
| --- | --- | --- |
| Ellene: | : | 139 |
| Tartózkodott: | : | 8 |

Mellette:

:

110

Ellene:

:

139

Tartózkodott:

:

8

5.6. pont

5.6. pont

A következőképpen módosítandó:

Az OMC szociális politikai területen való alkalmazásának kiegészítéseképpen a
  A
  z EGSZB
  a minimáljövedelmi rendszerekre és iránymutatásokra vonatkozó legjobb gyakorlatok nemzeti szintű cseréjét sürgeti annak érdekében, hogy a tagállamokat támogassák a minimáljövedelmi rendszerek létrehozásában, és ezeket megfelelően célirányossá és hatékonnyá tegyék
  egy európai irányelv bevezetése mellett száll síkra, amely a minimáljövedelmet minden tagállamra kiterjesztené, javítaná a meglévő rendszerek megfelelőségét – figyelembe véve a különböző tagállambeli körülményeket –, és így határozott jelét adná egy uniós szociális pillérnek
  .
  Ezenkívül az újonnan bevezetett szociális eredménytábla segíthet a potenciális egyenlőtlenségek kialakulásának megakadályozásában.

Szavazás

Szavazás

| Mellette: | : | 115 |
| --- | --- | --- |
| Ellene: | : | 138 |
| Tartózkodott: | : | 9 |

Mellette:

:

115

Ellene:

:

138

Tartózkodott:

:

9

5.7. pont

5.7. pont

A következőképpen módosítandó:

A javasolt intézkedéseknek
  irányelvnek
  iránymutató
  közös normákat és mutatókat kellene meghatároznia, módszereket kellene biztosítania a végrehajtásuk nyomon követéséhez, illetve lehetővé kellene tennie, hogy a nemzeti minimáljövedelmi rendszerek megállapításának vagy felülvizsgálatának folyamatába bevonják a szociális partnereket, a kedvezményezetteket és az egyéb érintetteket.

Szavazás

Szavazás

| Mellette: | : | 115 |
| --- | --- | --- |
| Ellene: | : | 139 |
| Tartózkodott: | : | 5 |

Mellette:

:

115

Ellene:

:

139

Tartózkodott:

:

5

---

| 5.6.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 170/32 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 170/32

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Az európai gépipar (mechanikai, villamos-, elektronikus és fémfeldolgozó ipar) előtt álló kihívások egy változó globális gazdaságban (saját kezdeményezésű vélemény)

2014/C 170/05

Előadó: Lucie STUDNIČNÁ

Társelőadó: Rumen ATANASOV

2013. február 14-én az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság úgy határozott, hogy eljárási szabályzata 29. cikkének (2) bekezdése alapján saját kezdeményezésű véleményt dolgoz ki a következő tárgyban:

Az európai gépipar (mechanikai, villamos-, elektronikus és fémfeldolgozó ipar) előtt álló kihívások egy változó globális gazdaságban

(saját kezdeményezésű vélemény).

A bizottsági munka előkészítésével megbízott Ipari Szerkezetváltás Konzultatív Bizottsága 2013. november 21-én elfogadta véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság a 2013. december 10–11-én tartott, 494. plenáris ülésén (a december 11-i ülésnapon) 167 szavazattal 1 ellenében, 4 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az európai gépipar (1) kulcsszerepet játszik Európa gazdaságának újbóli élénkülésében és annak az ambiciózus célnak a megvalósulásában, hogy az ipari termelés GDP-n belüli aránya 2020-ra 20 % fölé emelkedjen. Több vállalati beruházásra van azonban szükség ahhoz, hogy elérjük ezt a növekedést, megfordítsuk a jelenlegi trendet, és munkát adjunk az embereknek. |
| --- | --- |

1.1.

Az európai gépipar (1) kulcsszerepet játszik Európa gazdaságának újbóli élénkülésében és annak az ambiciózus célnak a megvalósulásában, hogy az ipari termelés GDP-n belüli aránya 2020-ra 20 % fölé emelkedjen. Több vállalati beruházásra van azonban szükség ahhoz, hogy elérjük ezt a növekedést, megfordítsuk a jelenlegi trendet, és munkát adjunk az embereknek.

1

| 1.2. | Ennek eléréséhez Európának világos jövőképet és célokat kell kidolgoznia az iparág számára. Ennek olyan összehangolt politikához kell vezetnie, amely egyértelműen az európai ipar versenyképességét helyezi a középpontba, kiterjed a többi politikaterületre is, és Európát vonzóbb vállalatalapítási helyszínné teszi. |
| --- | --- |

1.2.

Ennek eléréséhez Európának világos jövőképet és célokat kell kidolgoznia az iparág számára. Ennek olyan összehangolt politikához kell vezetnie, amely egyértelműen az európai ipar versenyképességét helyezi a középpontba, kiterjed a többi politikaterületre is, és Európát vonzóbb vállalatalapítási helyszínné teszi.

| 1.3. | Európának pozitívabb megközelítést kellene kialakítania az ipari változások iránt, különösen a közép- és kelet-európai országok sikeres átalakulását tekintve. |
| --- | --- |

1.3.

Európának pozitívabb megközelítést kellene kialakítania az ipari változások iránt, különösen a közép- és kelet-európai országok sikeres átalakulását tekintve.

| 1.4. | Jobban tudatában kellene lennie, melyek az erősségei, és fejlesztenie és támogatnia kellene ezeket: jól képzett és motivált munkavállalók, sokszínű oktatási környezet, a tudományos ismeretek hatalmas bázisa, számos globális viszonylatban is vezető szerepet játszó regionális klaszter, jól integrált beszállítói és szolgáltatói láncok, fejlett szállítási infrastruktúra, hatalmas belső piac több mint 500 millió fogyasztóval, továbbá a szociális partnerek szoros együttműködése. |
| --- | --- |

1.4.

Jobban tudatában kellene lennie, melyek az erősségei, és fejlesztenie és támogatnia kellene ezeket: jól képzett és motivált munkavállalók, sokszínű oktatási környezet, a tudományos ismeretek hatalmas bázisa, számos globális viszonylatban is vezető szerepet játszó regionális klaszter, jól integrált beszállítói és szolgáltatói láncok, fejlett szállítási infrastruktúra, hatalmas belső piac több mint 500 millió fogyasztóval, továbbá a szociális partnerek szoros együttműködése.

| 1.5. | Ahhoz, hogy új beruházások jöjjenek létre, Európának olyan stratégiát kell követnie, amely iparát a technológiai innováció élvonalában tartja, ugyanakkor a szükséges kibocsátási és foglalkoztatási volumen – mint a versenyképesség erősítésének egyik fő eszköze – elérése érdekében vonzóbbá kell válnia a tömegcikkeket gyártó vállalatok számára, mind a magas, mind pedig közepes vagy alacsony technológiaigényű termékcsoportok vonatkozásában. Az EGSZB kéri, hogy az Európai Bizottság dolgozzon ki stratégiát arra, hogy Európa miként lenne képes több beruházást és magas szintű készségeket és ismereteket vonzani a high-tech vállalatok számára – ideértve a 4. ipari forradalom eredményeként létrejövő modern gyárakat is –, és így előmozdítani az innovációt az egész értékláncon keresztül. |
| --- | --- |

1.5.

Ahhoz, hogy új beruházások jöjjenek létre, Európának olyan stratégiát kell követnie, amely iparát a technológiai innováció élvonalában tartja, ugyanakkor a szükséges kibocsátási és foglalkoztatási volumen – mint a versenyképesség erősítésének egyik fő eszköze – elérése érdekében vonzóbbá kell válnia a tömegcikkeket gyártó vállalatok számára, mind a magas, mind pedig közepes vagy alacsony technológiaigényű termékcsoportok vonatkozásában. Az EGSZB kéri, hogy az Európai Bizottság dolgozzon ki stratégiát arra, hogy Európa miként lenne képes több beruházást és magas szintű készségeket és ismereteket vonzani a high-tech vállalatok számára – ideértve a 4. ipari forradalom eredményeként létrejövő modern gyárakat is –, és így előmozdítani az innovációt az egész értékláncon keresztül.

| 1.6. | Az európai kutatásfinanszírozásnak jobban kapcsolódnia kell az ipar igényeihez. A vállalatokat már az innovációs folyamat korai szakaszába be kell vonni, és támogatni kell a kkv-kon belül a kreatív műszaki tevékenységet, hogy az új ötletek könnyebben és gyorsabban ölthessenek testet új termékekben. A gyártóvállalatokat és a kutatási szervezeteket összekapcsoló klasztereket ösztönözni és támogatni kell. |
| --- | --- |

1.6.

Az európai kutatásfinanszírozásnak jobban kapcsolódnia kell az ipar igényeihez. A vállalatokat már az innovációs folyamat korai szakaszába be kell vonni, és támogatni kell a kkv-kon belül a kreatív műszaki tevékenységet, hogy az új ötletek könnyebben és gyorsabban ölthessenek testet új termékekben. A gyártóvállalatokat és a kutatási szervezeteket összekapcsoló klasztereket ösztönözni és támogatni kell.

| 1.7. | Az Európai Bizottságnak többet kellene tennie azért, hogy megkönnyítse az európai vállalatok – különösen a kkv-k – életét. Új műszaki vagy adminisztratív jogszabályokat csak akkor kellene fontolóra venni, ha a célokat másként nem lehet elérni. Az Európai Bizottságnak nagyobb hangsúlyt kellene helyeznie arra, hogy a meglévő szabályokat valamennyi tagállam következetesen alkalmazza, illetve harmonizálnia és erősítenie kellene a piacfelügyeletet. Ösztönöznie kellene emellett ennek a megközelítésnek a világ más régióira is kiterjedő, kiegyensúlyozott globális alkalmazását. |
| --- | --- |

1.7.

Az Európai Bizottságnak többet kellene tennie azért, hogy megkönnyítse az európai vállalatok – különösen a kkv-k – életét. Új műszaki vagy adminisztratív jogszabályokat csak akkor kellene fontolóra venni, ha a célokat másként nem lehet elérni. Az Európai Bizottságnak nagyobb hangsúlyt kellene helyeznie arra, hogy a meglévő szabályokat valamennyi tagállam következetesen alkalmazza, illetve harmonizálnia és erősítenie kellene a piacfelügyeletet. Ösztönöznie kellene emellett ennek a megközelítésnek a világ más régióira is kiterjedő, kiegyensúlyozott globális alkalmazását.

| 1.8. | A hátrányokat – például a finanszírozáshoz való nehéz hozzáférést, a magas energiaköltségeket vagy az adminisztratív terhekből, illetve jogszabályokból eredő költségeket – konzekvensebb és kiszámíthatóbb jogszabályok elfogadásával csökkenteni kellene. |
| --- | --- |

1.8.

A hátrányokat – például a finanszírozáshoz való nehéz hozzáférést, a magas energiaköltségeket vagy az adminisztratív terhekből, illetve jogszabályokból eredő költségeket – konzekvensebb és kiszámíthatóbb jogszabályok elfogadásával csökkenteni kellene.

| 1.9. | Az európai magas foglalkoztatást csak úgy lehet fenntartani, ha a munkavállalók a versenytárs vállalatok dolgozóinál jobb oktatásban részesülnek, és jobb képzést kapnak. Lépéseket kell tenni annak érdekében, hogy a műszaki foglalkozások, amelyekhez egyre bonyolultabb géppark és szolgáltatási kör kapcsolódik, jobban vonzzák a fiatalokat – lányokat és fiúkat egyaránt. Ösztönözni kell a vállalatok egyetemekkel és iskolákkal való együttműködését, a képzést és az egész életen át tartó tanulást. |
| --- | --- |

1.9.

Az európai magas foglalkoztatást csak úgy lehet fenntartani, ha a munkavállalók a versenytárs vállalatok dolgozóinál jobb oktatásban részesülnek, és jobb képzést kapnak. Lépéseket kell tenni annak érdekében, hogy a műszaki foglalkozások, amelyekhez egyre bonyolultabb géppark és szolgáltatási kör kapcsolódik, jobban vonzzák a fiatalokat – lányokat és fiúkat egyaránt. Ösztönözni kell a vállalatok egyetemekkel és iskolákkal való együttműködését, a képzést és az egész életen át tartó tanulást.

2.   Bevezetés

Bevezetés

| 2.1. | Az európai gépipar igen széles és sokszínű ágazat, amely a 25., 26., 27., 28., 29.3., 32.11. és 33. NACE-kódokra terjed ki, a 33.15–33.17. kódok kivételével. Az európai gépipar hagyományosan a következő területekből áll: gép- és villamosipari termékek és gépek gyártása; elektronika; fémcikkek és fémmegmunkálás. |
| --- | --- |

2.1.

Az európai gépipar igen széles és sokszínű ágazat, amely a 25., 26., 27., 28., 29.3., 32.11. és 33. NACE-kódokra terjed ki, a 33.15–33.17. kódok kivételével. Az európai gépipar hagyományosan a következő területekből áll: gép- és villamosipari termékek és gépek gyártása; elektronika; fémcikkek és fémmegmunkálás.

| 2.2. | A teljes európai gépipar mintegy 130 000 vállalatból áll, amelyek összesen körülbelül 10,3 millió magas képzettséggel és készségszinttel rendelkező embert foglalkoztatnak, éves termelési eredményük 1 840 milliárd euro körül van, és az EU teljes exportjának mintegy 1/3-át ők adják. |
| --- | --- |

2.2.

A teljes európai gépipar mintegy 130 000 vállalatból áll, amelyek összesen körülbelül 10,3 millió magas képzettséggel és készségszinttel rendelkező embert foglalkoztatnak, éves termelési eredményük 1 840 milliárd euro körül van, és az EU teljes exportjának mintegy 1/3-át ők adják.

| 2.3. | Ennek az ágazatnak, amely igen sokféle végterméket állít elő, emellett más iparágak számára részegységeket, alkatrészeket, szerszámokat, gépi berendezéseket, felszereléseket, rendszereket, technológiákat stb. szállít, meghatározó szerepe van számos más szektor technológiai szintjében és abban is, hogy a társadalom az energiahatékonyság, az egészség, a mobilitás, a távközlés és a biztonság szempontjából milyen módon fejlődik. |
| --- | --- |

2.3.

Ennek az ágazatnak, amely igen sokféle végterméket állít elő, emellett más iparágak számára részegységeket, alkatrészeket, szerszámokat, gépi berendezéseket, felszereléseket, rendszereket, technológiákat stb. szállít, meghatározó szerepe van számos más szektor technológiai szintjében és abban is, hogy a társadalom az energiahatékonyság, az egészség, a mobilitás, a távközlés és a biztonság szempontjából milyen módon fejlődik.

| 2.4. | Az európai gépipar – jelentős volumene, erős exportorientáltsága és az ágazatban foglalkoztatottak nagy száma miatt – kulcsszerepet játszik Európa gazdaságának újbóli élénkülésében és annak az „Erősebb európai ipart a növekedés és a gazdasági fellendülés érdekében” című közleményben rögzített ambiciózus célnak a megvalósulásában, hogy a jelenlegi trend megforduljon, és az ipari termelés GDP-n belüli aránya 2020-ra 20 % fölé emelkedjen. |
| --- | --- |

2.4.

Az európai gépipar – jelentős volumene, erős exportorientáltsága és az ágazatban foglalkoztatottak nagy száma miatt – kulcsszerepet játszik Európa gazdaságának újbóli élénkülésében és annak az „Erősebb európai ipart a növekedés és a gazdasági fellendülés érdekében” című közleményben rögzített ambiciózus célnak a megvalósulásában, hogy a jelenlegi trend megforduljon, és az ipari termelés GDP-n belüli aránya 2020-ra 20 % fölé emelkedjen.

| 2.5. | Az európai gépgyártási ágazatokat az EU gazdasági fejlődésének kontextusában kell szemlélni és elemezni, és ezek az iparágak a megfelelő értékláncok létfontosságú láncszemeit alkotják. Ebből a szempontból lényegében ugyanazokkal a problémákkal szembesülnek, mint értékláncuk többi eleme (acélipar, energiaipar stb.). |
| --- | --- |

2.5.

Az európai gépgyártási ágazatokat az EU gazdasági fejlődésének kontextusában kell szemlélni és elemezni, és ezek az iparágak a megfelelő értékláncok létfontosságú láncszemeit alkotják. Ebből a szempontból lényegében ugyanazokkal a problémákkal szembesülnek, mint értékláncuk többi eleme (acélipar, energiaipar stb.).

3.   Az európai gépipar előtt álló kihívások

Az európai gépipar előtt álló kihívások

3.1.   Nemzetközi verseny

Nemzetközi verseny

| 3.1.1. | Az európai gépipar termékeinek jelentős részét exportálja. Az elmúlt években a beruházások terén lemaradtunk a világ más régióitól. Ez azt vonhatja maga után, hogy az értékláncok aggasztó mértékben kitelepülnek Európából, az európai gépiparnak pedig egyre növekvő globális versennyel kell szembenéznie. |
| --- | --- |

3.1.1.

Az európai gépipar termékeinek jelentős részét exportálja. Az elmúlt években a beruházások terén lemaradtunk a világ más régióitól. Ez azt vonhatja maga után, hogy az értékláncok aggasztó mértékben kitelepülnek Európából, az európai gépiparnak pedig egyre növekvő globális versennyel kell szembenéznie.

| 3.1.2. | Észak-Amerika elfogadott egy újraiparosítási stratégiát, amely mindenekelőtt az alacsony energiaköltségekre és a NAFTA-államok alacsonyabb munkaerőköltségeire épít. Kína és több délkelet-ázsiai ország jelentős befektetéseket vonzott, különösen a villamosipari és elektronikai szektorban, de újabban a gépgyártásban is. Államilag támogatott fejlesztési tervek segítségével ezek az iparágak nemcsak az alacsonyabb béreikkel versenyeznek, hanem hamarosan már magasabb hozzáadott értékű termékeket is előállítanak majd. Japán a jen nemrégiben történt, mintegy 30 %-os leértékelése révén versenyképesebbé vált. Végül pedig az utóbbi években Afrikának és a Közel-Keletnek is sikerült gyártóipari befektetéseket vonzania. |
| --- | --- |

3.1.2.

Észak-Amerika elfogadott egy újraiparosítási stratégiát, amely mindenekelőtt az alacsony energiaköltségekre és a NAFTA-államok alacsonyabb munkaerőköltségeire épít. Kína és több délkelet-ázsiai ország jelentős befektetéseket vonzott, különösen a villamosipari és elektronikai szektorban, de újabban a gépgyártásban is. Államilag támogatott fejlesztési tervek segítségével ezek az iparágak nemcsak az alacsonyabb béreikkel versenyeznek, hanem hamarosan már magasabb hozzáadott értékű termékeket is előállítanak majd. Japán a jen nemrégiben történt, mintegy 30 %-os leértékelése révén versenyképesebbé vált. Végül pedig az utóbbi években Afrikának és a Közel-Keletnek is sikerült gyártóipari befektetéseket vonzania.

| 3.1.3. | Annak a célnak a megvalósításához, hogy az iparág GDP-n belüli részesedése elérje a 20 %-ot, legalább évi 400 000 munkahely teremtésére van szükség. Csak akkor tudunk elegendő munkahelyet és jólétet teremteni ahhoz, hogy a magas szintű európai szociális normák fennmaradjanak és az Európa 2020 stratégiában foglalt célok teljesüljenek, ha Európa több befektetést képes vonzani. A befektetések pedig csak akkor jönnek, ha Európa versenyképes. |
| --- | --- |

3.1.3.

Annak a célnak a megvalósításához, hogy az iparág GDP-n belüli részesedése elérje a 20 %-ot, legalább évi 400 000 munkahely teremtésére van szükség. Csak akkor tudunk elegendő munkahelyet és jólétet teremteni ahhoz, hogy a magas szintű európai szociális normák fennmaradjanak és az Európa 2020 stratégiában foglalt célok teljesüljenek, ha Európa több befektetést képes vonzani. A befektetések pedig csak akkor jönnek, ha Európa versenyképes.

| 3.1.4. | Nyilvánvaló, hogy ilyen nagy számú (több mint 10 millió), nagyrészt jól fizetett munkahely nem tartható fenn, ha Európa csak a gépipar felső piaci szegmensére koncentrál. Noha a high-tech cégek nagymértékben hozzájárulnak a technológiai vezető szerephez és az innováció támogatásához a teljes értéklánc mentén, fontos, hogy Európa továbbra is termelési helyszín maradjon mindenfajta műszaki termék és árucikk esetében, az alacsony és közepes technológiaigényű szektorokban is. Ez nemcsak munkahelyeket teremt, hanem fontos az európai gyártók egyik legnagyobb erősségét jelentő integrált beszállítói hálózatok szempontjából is, emellett lehetővé teszi az ismeretek gyors cseréjét, a termelés gyors adaptálását és a regionális klaszterek nyújtotta előnyök kihasználását. |
| --- | --- |

3.1.4.

Nyilvánvaló, hogy ilyen nagy számú (több mint 10 millió), nagyrészt jól fizetett munkahely nem tartható fenn, ha Európa csak a gépipar felső piaci szegmensére koncentrál. Noha a high-tech cégek nagymértékben hozzájárulnak a technológiai vezető szerephez és az innováció támogatásához a teljes értéklánc mentén, fontos, hogy Európa továbbra is termelési helyszín maradjon mindenfajta műszaki termék és árucikk esetében, az alacsony és közepes technológiaigényű szektorokban is. Ez nemcsak munkahelyeket teremt, hanem fontos az európai gyártók egyik legnagyobb erősségét jelentő integrált beszállítói hálózatok szempontjából is, emellett lehetővé teszi az ismeretek gyors cseréjét, a termelés gyors adaptálását és a regionális klaszterek nyújtotta előnyök kihasználását.

3.2.   Technológiai kihívások

Technológiai kihívások

| 3.2.1. | Az ágazathoz tartozó vállalatok által gyártott termékek, rendszerek és az általuk alkalmazott technológiák révén a gépipari ágazat az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, környezetbarát gazdaság felé történő átmenet egyik legfontosabb tényezője. Az iparág rohamléptekkel halad a negyedik ipari forradalom (2) felé, amelynek során megtörténik majd a nagy ugrás az egyedi igények szerinti tömeges gyártás felé, lehetővé téve, hogy az ipar testreszabott megoldásokkal reagáljon a társadalmi kihívásokra. |
| --- | --- |

3.2.1.

Az ágazathoz tartozó vállalatok által gyártott termékek, rendszerek és az általuk alkalmazott technológiák révén a gépipari ágazat az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, környezetbarát gazdaság felé történő átmenet egyik legfontosabb tényezője. Az iparág rohamléptekkel halad a negyedik ipari forradalom (2) felé, amelynek során megtörténik majd a nagy ugrás az egyedi igények szerinti tömeges gyártás felé, lehetővé téve, hogy az ipar testreszabott megoldásokkal reagáljon a társadalmi kihívásokra.

2

| 3.2.2. | Európában megvan a szükséges tudományos szakismeret és kutatási kompetencia a környezetbarátabb gazdaságra történő átálláshoz, az innovatív termékek felé vezető úton azonban ennél sokkal többre van szükség. Európa számos technológia terén egyértelmű tudományos előnyben van, de az ezekből a kutatásokból profitáló iparágak külföldön telepedtek le, vagyis Európa termelési helyként nem elég vonzó ahhoz, hogy ezeket az innovációkat piacra dobhassa, és a szaktudás konkurens gazdaságok felé történő kiáramlása valódi veszéllyé válik. |
| --- | --- |

3.2.2.

Európában megvan a szükséges tudományos szakismeret és kutatási kompetencia a környezetbarátabb gazdaságra történő átálláshoz, az innovatív termékek felé vezető úton azonban ennél sokkal többre van szükség. Európa számos technológia terén egyértelmű tudományos előnyben van, de az ezekből a kutatásokból profitáló iparágak külföldön telepedtek le, vagyis Európa termelési helyként nem elég vonzó ahhoz, hogy ezeket az innovációkat piacra dobhassa, és a szaktudás konkurens gazdaságok felé történő kiáramlása valódi veszéllyé válik.

4.   Mit tehet Európa?

Mit tehet Európa?

4.1.   Stratégiai szempontok

Stratégiai szempontok

| 4.1.1. | Az EU esélyeit latolgatva a valóban szükséges iparpolitika megvalósítása terén olyan súlyos és strukturális problémákba ütközünk, amelyek kihatással vannak a kívánt átmenetre. Mindenekelőtt az EU sajnos nem rendelkezik sem jövőképpel, sem pedig erős vezetéssel, ami miatt túl sok az inkoherens kezdeményezés és inkoherens maga a szabályozási keret is. Másodsorban, az integrációs stratégiaként is felfogható fenntartható fejlődés elvének keretében mindhárom pillérnek (környezet, társadalom és gazdaság) egyforma jelentőséget kellene tulajdonítani. |
| --- | --- |

4.1.1.

Az EU esélyeit latolgatva a valóban szükséges iparpolitika megvalósítása terén olyan súlyos és strukturális problémákba ütközünk, amelyek kihatással vannak a kívánt átmenetre. Mindenekelőtt az EU sajnos nem rendelkezik sem jövőképpel, sem pedig erős vezetéssel, ami miatt túl sok az inkoherens kezdeményezés és inkoherens maga a szabályozási keret is. Másodsorban, az integrációs stratégiaként is felfogható fenntartható fejlődés elvének keretében mindhárom pillérnek (környezet, társadalom és gazdaság) egyforma jelentőséget kellene tulajdonítani.

| 4.1.2. | Az EU gazdaságát tekintve riasztóan csökken a befektetői bizalom, (3) melynek helyreállítása létfontosságú. A jelenlegi visszaesésből a kiutat az Európa 2020 stratégia tényleges végrehajtása, illetve az inspiráló és ösztönző üzleti környezet jelentheti. |
| --- | --- |

4.1.2.

Az EU gazdaságát tekintve riasztóan csökken a befektetői bizalom, (3) melynek helyreállítása létfontosságú. A jelenlegi visszaesésből a kiutat az Európa 2020 stratégia tényleges végrehajtása, illetve az inspiráló és ösztönző üzleti környezet jelentheti.

3

| 4.1.3. | Sokkal több beruházásra és jelentősen nagyobb növekedésre van szükség ahhoz, hogy megfordítsuk az európai ipar folyamatos hanyatlásának tendenciáját. A 20 %-os célkitűzés és az új munkahelyek teremtése nem fog megvalósulni, csak ha Európa világos jövőképet és menetrendet dolgoz ki az iparág számára. Ennek egy összehangolt politikához kellene elvezetnie, amely egyértelműen az európai ipar versenyképességét helyezi a középpontba, kiterjed a többi politikaterületre is, és Európát vonzó vállalatalapítási helyszínné teszi. |
| --- | --- |

4.1.3.

Sokkal több beruházásra és jelentősen nagyobb növekedésre van szükség ahhoz, hogy megfordítsuk az európai ipar folyamatos hanyatlásának tendenciáját. A 20 %-os célkitűzés és az új munkahelyek teremtése nem fog megvalósulni, csak ha Európa világos jövőképet és menetrendet dolgoz ki az iparág számára. Ennek egy összehangolt politikához kellene elvezetnie, amely egyértelműen az európai ipar versenyképességét helyezi a középpontba, kiterjed a többi politikaterületre is, és Európát vonzó vállalatalapítási helyszínné teszi.

| 4.1.4. | A gépgyártó vállalatok számára problémát okoz a nem megfelelő időpontokban bevezetésre kerülő túl sok jogszabály, és az, hogy számos országos szintű jogszabály átfedést mutat az uniós joggal. Különösen a kkv-k birkóznak meg nehezen ezzel. A gépgyártó vállalatok fő feladatának annak kellene lennie, hogy műszaki megoldásokat találjanak, és nem helyes, hogy erőforrásaik jelentős részét arra kell fordítaniuk, hogy a legfrissebb jogszabályokkal foglalkozzanak. Ha megoldást akarunk találni erre a problémára, legkézenfekvőbb megközelítésként csökkentenünk kellene az új jogszabályok mennyiségét. |
| --- | --- |

4.1.4.

A gépgyártó vállalatok számára problémát okoz a nem megfelelő időpontokban bevezetésre kerülő túl sok jogszabály, és az, hogy számos országos szintű jogszabály átfedést mutat az uniós joggal. Különösen a kkv-k birkóznak meg nehezen ezzel. A gépgyártó vállalatok fő feladatának annak kellene lennie, hogy műszaki megoldásokat találjanak, és nem helyes, hogy erőforrásaik jelentős részét arra kell fordítaniuk, hogy a legfrissebb jogszabályokkal foglalkozzanak. Ha megoldást akarunk találni erre a problémára, legkézenfekvőbb megközelítésként csökkentenünk kellene az új jogszabályok mennyiségét.

| 4.1.5. | A szükségtelen új jogszabályokra jó példa az a szokásossá vált eljárás, hogy a meglévő rendeletek és irányelvek javasolt átdolgozásainak legnagyobb részéhez később módosításokat adnak ki. Sokszor a meglévő szabályok jobb alkalmazása jobban megoldaná a problémát, mint az új rendelkezések kidolgozása. Az új jogszabályoknak ezért csak utolsó lehetőségként kellene szóba kerülniük. |
| --- | --- |

4.1.5.

A szükségtelen új jogszabályokra jó példa az a szokásossá vált eljárás, hogy a meglévő rendeletek és irányelvek javasolt átdolgozásainak legnagyobb részéhez később módosításokat adnak ki. Sokszor a meglévő szabályok jobb alkalmazása jobban megoldaná a problémát, mint az új rendelkezések kidolgozása. Az új jogszabályoknak ezért csak utolsó lehetőségként kellene szóba kerülniük.

| 4.1.6. | Az európai jogalkotó gyakran túl részletesen próbál szabályozni egy-egy konkrét területet. Ennek lehet értelme egyes technikai jellegű jogszabályok esetén, más területeken viszont alkalmatlan megoldás. Az elektromágneses mezőkre vonatkozó szabályok például túl komplikáltak ahhoz, hogy a kkv-k számára betarthatók legyenek. Az Európai Bizottság 2013–2020-as időszakra vonatkozó egészségvédelmi és biztonsági stratégiájának megfelelő szintű védelmet kell biztosítania a munkahelyeken, ugyanakkor koherensnek, rövidnek és könnyen alkalmazhatónak kell lennie. |
| --- | --- |

4.1.6.

Az európai jogalkotó gyakran túl részletesen próbál szabályozni egy-egy konkrét területet. Ennek lehet értelme egyes technikai jellegű jogszabályok esetén, más területeken viszont alkalmatlan megoldás. Az elektromágneses mezőkre vonatkozó szabályok például túl komplikáltak ahhoz, hogy a kkv-k számára betarthatók legyenek. Az Európai Bizottság 2013–2020-as időszakra vonatkozó egészségvédelmi és biztonsági stratégiájának megfelelő szintű védelmet kell biztosítania a munkahelyeken, ugyanakkor koherensnek, rövidnek és könnyen alkalmazhatónak kell lennie.

| 4.1.7. | Az európai jogalkotásnak kiszámíthatóbbá kell válnia. Ez azt is jelenti – tekintettel a vállalatok beruházási ciklusaira –, hogy a meghonosodott módszereket nem szabad változtatni, és a célszámokat csak kiszámítható módon és hosszú távú perspektívában szabad emelni. A környezetbarát tervezésről szóló irányelv az egyik olyan eset, amelynél az Európai Bizottság eredetileg holisztikus megközelítése elveszőben van. Az irányelvben kezdetben az energián volt a hangsúly, és az itt alkalmazott, az energiával kapcsolatos termékek környezettudatos tervezésére vonatkozó bevált módszert meg kell őrizni. Különösen nagy problémát okoznak a gyakori átdolgozások. Néhány termék vonatkozásában a jogszabályok durván ötévente változnak, ami a gépipari ágazat számára különösen nagy hátránnyal jár, hiszen itt a befektetések 10–30 évre szólnak. |
| --- | --- |

4.1.7.

Az európai jogalkotásnak kiszámíthatóbbá kell válnia. Ez azt is jelenti – tekintettel a vállalatok beruházási ciklusaira –, hogy a meghonosodott módszereket nem szabad változtatni, és a célszámokat csak kiszámítható módon és hosszú távú perspektívában szabad emelni. A környezetbarát tervezésről szóló irányelv az egyik olyan eset, amelynél az Európai Bizottság eredetileg holisztikus megközelítése elveszőben van. Az irányelvben kezdetben az energián volt a hangsúly, és az itt alkalmazott, az energiával kapcsolatos termékek környezettudatos tervezésére vonatkozó bevált módszert meg kell őrizni. Különösen nagy problémát okoznak a gyakori átdolgozások. Néhány termék vonatkozásában a jogszabályok durván ötévente változnak, ami a gépipari ágazat számára különösen nagy hátránnyal jár, hiszen itt a befektetések 10–30 évre szólnak.

| 4.1.8. | Sajnos az Európai Bizottság hatásvizsgálatai nem foglalkoznak kellően azzal, hogy az adott új jogszabály milyen költséget jelent a vállalatok és különösen a kkv-k számára. Az újabb és újabb jogszabályok okozta legnagyobb, jelenleg figyelmen kívül hagyott költség abból adódik, hogy a potenciálisan Európába tervezett beruházások vagy új vállalatok inkább az EU-n kívül jönnek létre. |
| --- | --- |

4.1.8.

Sajnos az Európai Bizottság hatásvizsgálatai nem foglalkoznak kellően azzal, hogy az adott új jogszabály milyen költséget jelent a vállalatok és különösen a kkv-k számára. Az újabb és újabb jogszabályok okozta legnagyobb, jelenleg figyelmen kívül hagyott költség abból adódik, hogy a potenciálisan Európába tervezett beruházások vagy új vállalatok inkább az EU-n kívül jönnek létre.

| 4.1.9. | Ehhez hasonlóan a közbeszerzési felhívások szabályainak is könnyen érthetőeknek kellene lenniük, különben a kkv-k ezentúl nem lesznek képesek ajánlatot benyújtani, a verseny csökken, a közbeszerzési eljárások során hozott döntéseket nehezebb lesz ellenőrizni, és a közbeszerzési eljárások során nagyobb lesz a csalás veszélye. A hangsúlyt ezért az egyszerűsítésre és az átláthatóságra kell helyezni. |
| --- | --- |

4.1.9.

Ehhez hasonlóan a közbeszerzési felhívások szabályainak is könnyen érthetőeknek kellene lenniük, különben a kkv-k ezentúl nem lesznek képesek ajánlatot benyújtani, a verseny csökken, a közbeszerzési eljárások során hozott döntéseket nehezebb lesz ellenőrizni, és a közbeszerzési eljárások során nagyobb lesz a csalás veszélye. A hangsúlyt ezért az egyszerűsítésre és az átláthatóságra kell helyezni.

| 4.1.10. | Az energiaköltségek Európában sokkal magasabbak, mint a konkurens gazdaságokban. Az energia megfizethetőbbé tételéhez a legsürgetőbb intézkedés egy valódi európai energiapiac létrehozása. Emellett az is fontos, hogy ne vezessünk be olyan jogszabályokat, amelyek az árak további emelkedését vonják maguk után. A dekarbonizációnak megfizethetőnek és technológiasemlegesnek kell lennie, és a piaci törvényeken kell alapulnia. |
| --- | --- |

4.1.10.

Az energiaköltségek Európában sokkal magasabbak, mint a konkurens gazdaságokban. Az energia megfizethetőbbé tételéhez a legsürgetőbb intézkedés egy valódi európai energiapiac létrehozása. Emellett az is fontos, hogy ne vezessünk be olyan jogszabályokat, amelyek az árak további emelkedését vonják maguk után. A dekarbonizációnak megfizethetőnek és technológiasemlegesnek kell lennie, és a piaci törvényeken kell alapulnia.

4.2.   Belső piac és piacfelügyelet

Belső piac és piacfelügyelet

| 4.2.1. | A tisztességes versenynek előfeltétele az előírásoknak nem megfelelő, veszélyes termékektől és a hamisítástól való védelem. Jelenleg a nagy európai kikötőkön keresztül importált feldolgozóipari termékek kevesebb mint 1 %-át ellenőrzik beérkezéskor abból a szempontból, hogy megfelelnek-e az uniós előírásoknak, és számos veszélyes vagy hamis (főleg elektronikai) termék kerül be a belső piacra. |
| --- | --- |

4.2.1.

A tisztességes versenynek előfeltétele az előírásoknak nem megfelelő, veszélyes termékektől és a hamisítástól való védelem. Jelenleg a nagy európai kikötőkön keresztül importált feldolgozóipari termékek kevesebb mint 1 %-át ellenőrzik beérkezéskor abból a szempontból, hogy megfelelnek-e az uniós előírásoknak, és számos veszélyes vagy hamis (főleg elektronikai) termék kerül be a belső piacra.

| 4.2.2. | Az egyes uniós tagállamok ellenőrzési és felügyeleti szervei igen eltérőek. Néhány tagállamban a rendszerbe be van építve egy mechanizmus a vállalkozások számára szükséges védelem biztosítására, más országokban az ilyen szervek nem túl elterjedtek, illetve működésük nem teljes körű vagy nem kielégítő, és a jogszabályokat eltérően alkalmazzák. Az EU-nak javítania és bővítenie kellene a koordinációt e szervek között, hogy egy megfelelő és egységes európai rendszer jöjjön létre. |
| --- | --- |

4.2.2.

Az egyes uniós tagállamok ellenőrzési és felügyeleti szervei igen eltérőek. Néhány tagállamban a rendszerbe be van építve egy mechanizmus a vállalkozások számára szükséges védelem biztosítására, más országokban az ilyen szervek nem túl elterjedtek, illetve működésük nem teljes körű vagy nem kielégítő, és a jogszabályokat eltérően alkalmazzák. Az EU-nak javítania és bővítenie kellene a koordinációt e szervek között, hogy egy megfelelő és egységes európai rendszer jöjjön létre.

4.3.   Szabványok

Szabványok

| 4.3.1. | A szabványosítás Európában az egységes piac sikerének fontos eleme lett, amely segít abban, hogy a termékek csereszabatosabbak legyenek, és így azokkal az egész világon, hosszú értékláncok mentén kereskedni lehessen. Az utóbbi években azonban számos kkv panaszkodik az Európai Bizottság szabványosítási megbízásainak mennyisége miatt és amiatt, hogy a szabványosítás már túlment a műszakilag szükséges mértéken. A kkv-kat ösztönözni kell arra, hogy részt vegyenek a szabványosítás folyamatában, és támogatni kell őket ebben. |
| --- | --- |

4.3.1.

A szabványosítás Európában az egységes piac sikerének fontos eleme lett, amely segít abban, hogy a termékek csereszabatosabbak legyenek, és így azokkal az egész világon, hosszú értékláncok mentén kereskedni lehessen. Az utóbbi években azonban számos kkv panaszkodik az Európai Bizottság szabványosítási megbízásainak mennyisége miatt és amiatt, hogy a szabványosítás már túlment a műszakilag szükséges mértéken. A kkv-kat ösztönözni kell arra, hogy részt vegyenek a szabványosítás folyamatában, és támogatni kell őket ebben.

| 4.3.2. | Mivel a kkv-k egyre inkább beépülnek az értékláncokba, meg kell adni számukra a lehetőséget, hogy megfelelően részt vegyenek a szabványok kidolgozásában. Gyakorlati intézkedéseket kell hozni annak érdekében, hogy minden érdekelt számára egyenlő feltételeket biztosítsunk, így például nemzeti szinten több támogatást kell nyújtani a kevesebb pénzügyi forrással rendelkező kkv-k részvételéhez. |
| --- | --- |

4.3.2.

Mivel a kkv-k egyre inkább beépülnek az értékláncokba, meg kell adni számukra a lehetőséget, hogy megfelelően részt vegyenek a szabványok kidolgozásában. Gyakorlati intézkedéseket kell hozni annak érdekében, hogy minden érdekelt számára egyenlő feltételeket biztosítsunk, így például nemzeti szinten több támogatást kell nyújtani a kevesebb pénzügyi forrással rendelkező kkv-k részvételéhez.

4.4.   Technológia és kutatás

Technológia és kutatás

| 4.4.1. | A „zöld forradalom” véghezviteléhez szükséges berendezések gyártása területén a gépipar vállalatai az innováció legfontosabb szereplői. Az energiahatékonyság, a CO2-kibocsátás csökkentése és a klímabarát termékek igénye kedvezően hat az ágazat fenntartható fejlődésére. A gépipari vállalatok innovációi az új termékek kialakítása mellett gyakran új termelési módokat, illetve környezeti szempontból még előremutatóbb, nagyobb teljesítőképességű, de egyúttal a fogyasztók számára jobban megfizethető termékeket és rendszereket is eredményeznek. |
| --- | --- |

4.4.1.

A „zöld forradalom” véghezviteléhez szükséges berendezések gyártása területén a gépipar vállalatai az innováció legfontosabb szereplői. Az energiahatékonyság, a CO2-kibocsátás csökkentése és a klímabarát termékek igénye kedvezően hat az ágazat fenntartható fejlődésére. A gépipari vállalatok innovációi az új termékek kialakítása mellett gyakran új termelési módokat, illetve környezeti szempontból még előremutatóbb, nagyobb teljesítőképességű, de egyúttal a fogyasztók számára jobban megfizethető termékeket és rendszereket is eredményeznek.

2

| 4.4.2. | Európa magas szintű kutatással és jelentős kutatási eredményekkel büszkélkedhet. 2012-ben Európában több mint 250 000 szabadalmi igénybejelentés volt érvényben. Ahhoz azonban, hogy a kutatásból innovatív termék legyen, a tudásnál és a kutatási tapasztalatnál többre van szükség. Európa tudományos szempontból számos technológia terén hosszú ideig egyértelmű előnyben volt, de végül az ezeket a kutatásokat hasznosító iparágak sok esetben Európán kívül telepedtek le. Azt a problémát, hogy az ipar Európában csak ilyen csekély mértékben használja ki a meglévő tudást, csak úgy lehet orvosolni, ha az ipar már korai stádiumban bekapcsolódik a kutatási programokba, illetve egy megfelelő keretrendszer kialakításával, amely lehetővé teszi az ipar szereplői számára, hogy időben kiaknázzák a megszerzett tudást. Az ipart és a kutatást összekapcsoló új struktúrákat (klaszterek, technológiai parkok, technológiai tapasztalatcsere-központok) közpénzekből támogatni kell. |
| --- | --- |

4.4.2.

Európa magas szintű kutatással és jelentős kutatási eredményekkel büszkélkedhet. 2012-ben Európában több mint 250 000 szabadalmi igénybejelentés volt érvényben. Ahhoz azonban, hogy a kutatásból innovatív termék legyen, a tudásnál és a kutatási tapasztalatnál többre van szükség. Európa tudományos szempontból számos technológia terén hosszú ideig egyértelmű előnyben volt, de végül az ezeket a kutatásokat hasznosító iparágak sok esetben Európán kívül telepedtek le. Azt a problémát, hogy az ipar Európában csak ilyen csekély mértékben használja ki a meglévő tudást, csak úgy lehet orvosolni, ha az ipar már korai stádiumban bekapcsolódik a kutatási programokba, illetve egy megfelelő keretrendszer kialakításával, amely lehetővé teszi az ipar szereplői számára, hogy időben kiaknázzák a megszerzett tudást. Az ipart és a kutatást összekapcsoló új struktúrákat (klaszterek, technológiai parkok, technológiai tapasztalatcsere-központok) közpénzekből támogatni kell.

| 4.4.3. | Az új tudományos felfedezések ipar általi felhasználásának szélesítése érdekében a kutatás és innováció finanszírozását célzottabban hozzá kell igazítani az ipar igényeihez, és köz-magán társulás keretében kellene folytatni, ahogy az például „A jövő üzemei” elnevezésű programban folyik. A vállalatok – különösen a kkv-k – részvételének fellendítése érdekében a részvételre vonatkozó irányelveknek és rendelkezéseknek, valamint a projektek jóváhagyásának egyszerűbbé kellene válnia. Intézkedéseket kell hozni a negyedik ipari forradalom eredményeit felhasználó korszerű gyárak létrehozásának ösztönzésére. |
| --- | --- |

4.4.3.

Az új tudományos felfedezések ipar általi felhasználásának szélesítése érdekében a kutatás és innováció finanszírozását célzottabban hozzá kell igazítani az ipar igényeihez, és köz-magán társulás keretében kellene folytatni, ahogy az például „A jövő üzemei” elnevezésű programban folyik. A vállalatok – különösen a kkv-k – részvételének fellendítése érdekében a részvételre vonatkozó irányelveknek és rendelkezéseknek, valamint a projektek jóváhagyásának egyszerűbbé kellene válnia. Intézkedéseket kell hozni a negyedik ipari forradalom eredményeit felhasználó korszerű gyárak létrehozásának ösztönzésére.

4.5.   Munkaerő-piaci eszközök

Munkaerő-piaci eszközök

| 4.5.1. | Már a gépipar munkahelyeinek számából is látható, hogy ez az iparág kulcsszerepet játszik a jelenlegi magas Unió-beli munkanélküliség leküzdésében, és jelentős munkahely-teremtési potenciált rejt magában, amennyiben Európa meg tudja teremteni a beruházásokat a következő gazdasági fellendüléshez. Ha ezek a munkahelyek létrejönnek, akkor felszámolhatjuk a fiatalok elfogadhatatlanul magas munkanélküliségét. Az EU-nak az a jelenlegi törekvése, hogy létrehozzon egy „ifjúsági garanciát”, jó intézkedésnek tűnik a jelenlegi válság idején. Hosszú távon azonban a fenntartható foglalkoztatást csak az itt befektető stabil vállalatok alapozhatják meg. |
| --- | --- |

4.5.1.

Már a gépipar munkahelyeinek számából is látható, hogy ez az iparág kulcsszerepet játszik a jelenlegi magas Unió-beli munkanélküliség leküzdésében, és jelentős munkahely-teremtési potenciált rejt magában, amennyiben Európa meg tudja teremteni a beruházásokat a következő gazdasági fellendüléshez. Ha ezek a munkahelyek létrejönnek, akkor felszámolhatjuk a fiatalok elfogadhatatlanul magas munkanélküliségét. Az EU-nak az a jelenlegi törekvése, hogy létrehozzon egy „ifjúsági garanciát”, jó intézkedésnek tűnik a jelenlegi válság idején. Hosszú távon azonban a fenntartható foglalkoztatást csak az itt befektető stabil vállalatok alapozhatják meg.

| 4.5.2. | Számos gyártóipari ágazat a fiatal szakemberek hiányával küzd. Az oktatási és képzési rendszereknek sokkal jobban alkalmazkodniuk kell a vállalatok mai és jövőbeli igényeihez. A közigazgatás mellett magának az iparágnak is intézkedéseket kellene tennie annak érdekében, hogy vonzani tudja a fiatalokat az ágazatba, és ezzel párhuzamosan javítania kell az ágazatról kialakított képet is. Mindenekelőtt azt a problémát kell orvosolni – például a megfelelő szakemberek mobilitásának elősegítésével –, hogy Európa egyes régióiban a tudomány, a technológia, a mérnöki szakmák és a matematika területén nincs elegendő szakember. |
| --- | --- |

4.5.2.

Számos gyártóipari ágazat a fiatal szakemberek hiányával küzd. Az oktatási és képzési rendszereknek sokkal jobban alkalmazkodniuk kell a vállalatok mai és jövőbeli igényeihez. A közigazgatás mellett magának az iparágnak is intézkedéseket kellene tennie annak érdekében, hogy vonzani tudja a fiatalokat az ágazatba, és ezzel párhuzamosan javítania kell az ágazatról kialakított képet is. Mindenekelőtt azt a problémát kell orvosolni – például a megfelelő szakemberek mobilitásának elősegítésével –, hogy Európa egyes régióiban a tudomány, a technológia, a mérnöki szakmák és a matematika területén nincs elegendő szakember.

| 4.5.3. | Még mindig túl kevés fiatal nő választja a mérnöki hivatást. Számos európai országban a gépipar már kampányba kezdett, mellyel fiatal nőket szeretne gyakorlati képzésre toborozni, az Európai Szociális Alap pedig olyan projekteket támogatott, amelyek csökkenteni kívánják a fiatal nőket a mérnöki pályától visszatartó érzelmi ellenállást. Ennél többre van azonban szükség. Az iskolákban a műszaki jellegű ismereteket inspirálóbb módon kellene tanítani. |
| --- | --- |

4.5.3.

Még mindig túl kevés fiatal nő választja a mérnöki hivatást. Számos európai országban a gépipar már kampányba kezdett, mellyel fiatal nőket szeretne gyakorlati képzésre toborozni, az Európai Szociális Alap pedig olyan projekteket támogatott, amelyek csökkenteni kívánják a fiatal nőket a mérnöki pályától visszatartó érzelmi ellenállást. Ennél többre van azonban szükség. Az iskolákban a műszaki jellegű ismereteket inspirálóbb módon kellene tanítani.

| 4.5.4. | Sok európai vállalat egyik fő erőssége, melynek révén eddig sikeresen át tudták vészelni a jelenlegi válságot, a kiváló munkaerő. Munkavállalóik a gyakorlati képzés rendszerének köszönhetően az elméleti alapok és a konkrét termelési folyamatok terén egyaránt átfogó ismeretekkel rendelkeznek. Képesek arra, hogy az innovációkat gyorsan beépítsék az értéklánc különböző szakaszaiba. Az európai foglalkoztatáspolitikának ösztönöznie kellene az országokat arra, hogy vállalati szinten ilyen gyakorlati képzési rendszereket fogadjanak el. Szintén ösztönözni kellene a vállalatok iskolákkal és egyetemekkel való együttműködését, a pályakezdőket célzó állásbörzéket és a szakmai gyakorlatra nyújtott lehetőségeket. |
| --- | --- |

4.5.4.

Sok európai vállalat egyik fő erőssége, melynek révén eddig sikeresen át tudták vészelni a jelenlegi válságot, a kiváló munkaerő. Munkavállalóik a gyakorlati képzés rendszerének köszönhetően az elméleti alapok és a konkrét termelési folyamatok terén egyaránt átfogó ismeretekkel rendelkeznek. Képesek arra, hogy az innovációkat gyorsan beépítsék az értéklánc különböző szakaszaiba. Az európai foglalkoztatáspolitikának ösztönöznie kellene az országokat arra, hogy vállalati szinten ilyen gyakorlati képzési rendszereket fogadjanak el. Szintén ösztönözni kellene a vállalatok iskolákkal és egyetemekkel való együttműködését, a pályakezdőket célzó állásbörzéket és a szakmai gyakorlatra nyújtott lehetőségeket.

| 4.5.5. | Az iparági szövetségek és a szakszervezetek kormányuk támogatásával kezdeményezhetik az iparágat érintő oktatás értékelését és azt, hogy javítsák az adott – egyre bonyolultabb gépeket és műszaki szolgáltatásokat nyújtó, és így új készségeket igénylő – iparágban hiányzó képesítések megszerzésének lehetőségeit. |
| --- | --- |

4.5.5.

Az iparági szövetségek és a szakszervezetek kormányuk támogatásával kezdeményezhetik az iparágat érintő oktatás értékelését és azt, hogy javítsák az adott – egyre bonyolultabb gépeket és műszaki szolgáltatásokat nyújtó, és így új készségeket igénylő – iparágban hiányzó képesítések megszerzésének lehetőségeit.

| 4.5.6. | Az egész életen át tartó tanulás a munkaadók és a munkavállalók közös kötelessége kellene hogy legyen. Azoknak a dolgozóknak, akik elvesztették munkahelyüket, megfelelő lehetőségeket kell biztosítani képzettségük gyors felfrissítéséhez. Erősíteni kell az aktív munkaerő-piaci politikákat, és fel kell gyorsítani a bevált gyakorlatok (többek közt például az ESZA és az ERFA társfinanszírozásában megvalósított) megosztását. |
| --- | --- |

4.5.6.

Az egész életen át tartó tanulás a munkaadók és a munkavállalók közös kötelessége kellene hogy legyen. Azoknak a dolgozóknak, akik elvesztették munkahelyüket, megfelelő lehetőségeket kell biztosítani képzettségük gyors felfrissítéséhez. Erősíteni kell az aktív munkaerő-piaci politikákat, és fel kell gyorsítani a bevált gyakorlatok (többek közt például az ESZA és az ERFA társfinanszírozásában megvalósított) megosztását.

| 4.5.7. | Az ipar ágazatai állandó változásoknak vannak kitéve. Munkahelyek és termékek folyamatosan keletkeznek, míg más munkahelyek és termékek fölöslegessé válnak. A szükséges átalakításokat előretekintő folyamat keretében kell megszervezni. Mindegyik szociális partnert (szakszervezeteket és munkaadókat), továbbá a kormányokat és az uniós intézményeket is be kell vonni az arra irányuló párbeszédbe, hogy egy pozitív és az eddiginél rugalmasabb megközelítést alakítsunk ki az ipari szerkezetváltással kapcsolatban. Kiemelten fontos az elbocsátások elkerülése, hogy a szakképzett és gyakorlott munkaerő megmaradjon a vállalatoknál. A munkahelyek elkerülhetetlen megszűnését szociális szempontból megfelelő módon kell megszervezni, enyhítve az érintetteket sújtó következményeket. Néhány közép- és kelet-európai országban láthatunk példákat arra, hogy a modernizálás eredményeként egy termelékenyebb, környezetkímélőbb és új, jól fizetett munkahelyeket teremtő gazdaság jött létre. |
| --- | --- |

4.5.7.

Az ipar ágazatai állandó változásoknak vannak kitéve. Munkahelyek és termékek folyamatosan keletkeznek, míg más munkahelyek és termékek fölöslegessé válnak. A szükséges átalakításokat előretekintő folyamat keretében kell megszervezni. Mindegyik szociális partnert (szakszervezeteket és munkaadókat), továbbá a kormányokat és az uniós intézményeket is be kell vonni az arra irányuló párbeszédbe, hogy egy pozitív és az eddiginél rugalmasabb megközelítést alakítsunk ki az ipari szerkezetváltással kapcsolatban. Kiemelten fontos az elbocsátások elkerülése, hogy a szakképzett és gyakorlott munkaerő megmaradjon a vállalatoknál. A munkahelyek elkerülhetetlen megszűnését szociális szempontból megfelelő módon kell megszervezni, enyhítve az érintetteket sújtó következményeket. Néhány közép- és kelet-európai országban láthatunk példákat arra, hogy a modernizálás eredményeként egy termelékenyebb, környezetkímélőbb és új, jól fizetett munkahelyeket teremtő gazdaság jött létre.

| 4.5.8. | A kormányoknak, az iparági szövetségeknek és a szakszervezeteknek megoldásokat kell találniuk arra, hogy megbirkózzanak az üzleti tevékenység ciklikus ingadozásaival. Ahhoz, hogy az európai gyártóvállalatok megfelelően reagálni tudjanak a globális verseny egyre növekvő nyomására, alapvetően fontos, hogy gyorsan és eredményesen tudjanak képzett dolgozókat munkába állítani. A foglalkoztatásra vonatkozó jogszabályoknak lehetővé kell tenniük olyan – külső vagy belső – munkamegállapodásokat, amelyek figyelembe veszik a termelési folyamat hatékonyságának igényét, az egészségügyi és biztonsági szempontokat, valamint a munka és a magánélet egyensúlyát. A rugalmasabbá tételhez szükséges eszközöket nem szabad a meglévő európai szociális normák gyengítésére felhasználni. |
| --- | --- |

4.5.8.

A kormányoknak, az iparági szövetségeknek és a szakszervezeteknek megoldásokat kell találniuk arra, hogy megbirkózzanak az üzleti tevékenység ciklikus ingadozásaival. Ahhoz, hogy az európai gyártóvállalatok megfelelően reagálni tudjanak a globális verseny egyre növekvő nyomására, alapvetően fontos, hogy gyorsan és eredményesen tudjanak képzett dolgozókat munkába állítani. A foglalkoztatásra vonatkozó jogszabályoknak lehetővé kell tenniük olyan – külső vagy belső – munkamegállapodásokat, amelyek figyelembe veszik a termelési folyamat hatékonyságának igényét, az egészségügyi és biztonsági szempontokat, valamint a munka és a magánélet egyensúlyát. A rugalmasabbá tételhez szükséges eszközöket nem szabad a meglévő európai szociális normák gyengítésére felhasználni.

| 4.5.9. | A nemzeti szintű szociális partnereknek nagy felelősségük van a kollektív szerződések kialakításában. A munkaerőköltségek jelenlegi szintjén nehéz sikeresnek lenni a versenyben. A bérből és fizetésből élők vásárlóerejének fenn kell maradnia. Az európai vállalatok versenyképességének javítását nem szabad a bérek leszorításával elérni. A munkahelyek megőrzése és a foglalkoztatás javítása érdekében a nem ár alapú versenyképességre és a termelési költségek szabályozására kell törekedni. A termelékenység javulásának a bérek emelkedésében, beruházásokban és a részvényesek kifizetésében kellene megmutatkoznia. |
| --- | --- |

4.5.9.

A nemzeti szintű szociális partnereknek nagy felelősségük van a kollektív szerződések kialakításában. A munkaerőköltségek jelenlegi szintjén nehéz sikeresnek lenni a versenyben. A bérből és fizetésből élők vásárlóerejének fenn kell maradnia. Az európai vállalatok versenyképességének javítását nem szabad a bérek leszorításával elérni. A munkahelyek megőrzése és a foglalkoztatás javítása érdekében a nem ár alapú versenyképességre és a termelési költségek szabályozására kell törekedni. A termelékenység javulásának a bérek emelkedésében, beruházásokban és a részvényesek kifizetésében kellene megmutatkoznia.

4.6.   A kkv-k nemzetközivé válása

A kkv-k nemzetközivé válása

| 4.6.1. | Az Európai Bizottság az utóbbi években felismerte, hogy az erősebb gazdasághoz igen fontos a kkv-k támogatása abban, hogy exportálni tudjanak. Sok kkv számára az első lépés az, hogy egy másik uniós tagállamba exportál. Ezért olyan fontos a belső piacon folyó verseny, hiszen az így nyert tapasztalatok motiválhatják a vállalkozásokat arra, hogy az EU-n kívülre is exportáljanak. Mivel az utóbbi a kkv-k számára nem könnyű, fontos, hogy ne hagyjuk őket egyedül ezeken a piacokon. Emellett javítani kell a kkv-k exportfinanszírozási eszközökhöz való hozzáférését is. |
| --- | --- |

4.6.1.

Az Európai Bizottság az utóbbi években felismerte, hogy az erősebb gazdasághoz igen fontos a kkv-k támogatása abban, hogy exportálni tudjanak. Sok kkv számára az első lépés az, hogy egy másik uniós tagállamba exportál. Ezért olyan fontos a belső piacon folyó verseny, hiszen az így nyert tapasztalatok motiválhatják a vállalkozásokat arra, hogy az EU-n kívülre is exportáljanak. Mivel az utóbbi a kkv-k számára nem könnyű, fontos, hogy ne hagyjuk őket egyedül ezeken a piacokon. Emellett javítani kell a kkv-k exportfinanszírozási eszközökhöz való hozzáférését is.

4.7.   Energiapolitika és jövőbeli beruházások

Energiapolitika és jövőbeli beruházások

| 4.7.1. | Noha közpénzek továbbra is csak korlátozottan állnak rendelkezésre, az energia-infrastruktúra terén szükséges beruházásokat nem kellene elhalasztani, mivel az csökkentené Európa versenyképességét. |
| --- | --- |

4.7.1.

Noha közpénzek továbbra is csak korlátozottan állnak rendelkezésre, az energia-infrastruktúra terén szükséges beruházásokat nem kellene elhalasztani, mivel az csökkentené Európa versenyképességét.

| 4.7.2. | Az energia és az erőforrás-hatékonyság terén ma a beruházások nagy részére csak akkor kerül sor, ha három éven belül várható a megtérülés. Így rengeteg potenciális nyereségtől esünk el. Számos magánberuházásra nem kerül sor, még ha hasznosak volnának is, mivel a megtérülési idejük általában 3–5 év között lenne. Ezt a problémát meg lehetne oldani, ha az ilyen beruházásokból származó jövőbeli nyereség már akkor cash flow-t termelne, amikor a beruházást végre kell hajtani. Ezért olyan alapokat lehetne létrehozni az EBB-nél vagy a nemzeti fejlesztési bankoknál, amelyekből hiteleket nyújtanának vállalatok és háztartások számára az említett beruházásokhoz, és azt az így keletkező megtakarítás folytán képződött nyereségből fizetnék vissza. Ez a modell állami támogatások igénybevétele nélkül tesz lehetővé ilyen jellegű beruházásokat. |
| --- | --- |

4.7.2.

Az energia és az erőforrás-hatékonyság terén ma a beruházások nagy részére csak akkor kerül sor, ha három éven belül várható a megtérülés. Így rengeteg potenciális nyereségtől esünk el. Számos magánberuházásra nem kerül sor, még ha hasznosak volnának is, mivel a megtérülési idejük általában 3–5 év között lenne. Ezt a problémát meg lehetne oldani, ha az ilyen beruházásokból származó jövőbeli nyereség már akkor cash flow-t termelne, amikor a beruházást végre kell hajtani. Ezért olyan alapokat lehetne létrehozni az EBB-nél vagy a nemzeti fejlesztési bankoknál, amelyekből hiteleket nyújtanának vállalatok és háztartások számára az említett beruházásokhoz, és azt az így keletkező megtakarítás folytán képződött nyereségből fizetnék vissza. Ez a modell állami támogatások igénybevétele nélkül tesz lehetővé ilyen jellegű beruházásokat.

4.8.   A nyersanyagokhoz való hozzájutás

A nyersanyagokhoz való hozzájutás

| 4.8.1. | A mai magas nyersanyagárak mellett az európai gyártók sokat profitálnak a hulladékok jobb újrafeldolgozása érdekében tett korábbi erőfeszítésekből. Az áruk zömének alapvető anyagát alkotó fémek döntő részét ma újrahasznosítják. Ennek ellenére a csak importból beszerezhető nyersanyagokhoz való hozzáférés a gépgyártáshoz kapcsolódó iparágak versenyképességéhez továbbra is alapvetően fontos. Az EU-nak ezért ragaszkodnia kell ahhoz, hogy a nyersanyag-kereskedelmet ne akadályozzák a WTO-val össze nem egyeztethető korlátozások, különösen a ritkaföldfémek esetében. Ezzel összefüggésben az etikai, szociális és ökológiai normák betartását meg kell követelni. |
| --- | --- |

4.8.1.

A mai magas nyersanyagárak mellett az európai gyártók sokat profitálnak a hulladékok jobb újrafeldolgozása érdekében tett korábbi erőfeszítésekből. Az áruk zömének alapvető anyagát alkotó fémek döntő részét ma újrahasznosítják. Ennek ellenére a csak importból beszerezhető nyersanyagokhoz való hozzáférés a gépgyártáshoz kapcsolódó iparágak versenyképességéhez továbbra is alapvetően fontos. Az EU-nak ezért ragaszkodnia kell ahhoz, hogy a nyersanyag-kereskedelmet ne akadályozzák a WTO-val össze nem egyeztethető korlátozások, különösen a ritkaföldfémek esetében. Ezzel összefüggésben az etikai, szociális és ökológiai normák betartását meg kell követelni.

4.9.   Az új/csatlakozó uniós tagállamokban rejlő lehetőségek kihasználása

Az új/csatlakozó uniós tagállamokban rejlő lehetőségek kihasználása

| 4.9.1. | Az európai vállalatoknak fel kell tárniuk és sokkal jobban ki kell aknázniuk az új uniós tagállamokban rejlő lehetőségeket. E megközelítés révén az európai régiók közötti hatalmas gazdasági különbségekből adódó problémákat Európa egyik erősségévé lehetne átalakítani. |
| --- | --- |

4.9.1.

Az európai vállalatoknak fel kell tárniuk és sokkal jobban ki kell aknázniuk az új uniós tagállamokban rejlő lehetőségeket. E megközelítés révén az európai régiók közötti hatalmas gazdasági különbségekből adódó problémákat Európa egyik erősségévé lehetne átalakítani.

| 4.9.2. | Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy kísérje figyelemmel a kritikus fontosságú nyersanyagok nemzetközi kereskedelmének helyzetét. Javasolja, hogy a veszélyek és a lehetséges megoldások feltérképezése érdekében készítsenek forgatókönyvet több – köztük a legrosszabb – elképzelhető esetre vonatkozóan. Fokozni kell az együttműködést más, hasonló helyzetben levő országokkal (USA, Japán, Dél-Korea). |
| --- | --- |

4.9.2.

Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy kísérje figyelemmel a kritikus fontosságú nyersanyagok nemzetközi kereskedelmének helyzetét. Javasolja, hogy a veszélyek és a lehetséges megoldások feltérképezése érdekében készítsenek forgatókönyvet több – köztük a legrosszabb – elképzelhető esetre vonatkozóan. Fokozni kell az együttműködést más, hasonló helyzetben levő országokkal (USA, Japán, Dél-Korea).

Kelt Brüsszelben, 2013. december 11-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Henri MALOSSE

---

(1)  Lásd a 2. pontot (Bevezetés).

1

2. pontot (Bevezetés).

(2)  Első ipari forradalom (18. század vége): mechanikus gyártórendszerek; második ipari forradalom (20. század eleje): tömeggyártás, munkamegosztás; harmadik ipari forradalom (a hetvenes évek közepe óta): automatizálás, elektronika és informatika; negyedik ipari forradalom: az internet beépülése a gyártási folyamatokba és e folyamatok hálózatba kapcsolása.

2

(3)  Lásd a mellékelt EUROSTAT-dokumentumot.

3

---

| 5.6.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 170/38 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 170/38

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Az európai hajókarbantartási, -javítási és -átalakítási ágazat: egy ellenálló, világszinten versenyképes és a fenntartható növekedésre irányuló uniós politikák mellett elkötelezett iparág (saját kezdeményezésű vélemény)

2014/C 170/06

Előadó: Marian KRZAKLEWSKI

Társelőadó: Enrique CALVET CHAMBÓN

2013. február 14-én az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság úgy határozott, hogy eljárási szabályzata 29. cikkének (2) bekezdése alapján saját kezdeményezésű véleményt dolgoz ki a következő tárgyban:

Az európai hajókarbantartási, -javítási és -átalakítási ágazat: egy ellenálló, világszinten versenyképes és a fenntartható növekedésre irányuló uniós politikák mellett elkötelezett iparág.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott Ipari Szerkezetváltás Konzultatív Bizottsága (CCMI) 2013. november 21-én elfogadta véleményét. Az előadó Marian KRZAKLEWSKI, a társelőadó Enrique CALVET CHAMBÓN volt.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság a 2013. december 10–11-én tartott, 494. plenáris ülésén (a december 10-i ülésnapon) 163 szavazattal 3 ellenében, 4 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1 | Az európai hajókarbantartás, -javítás és -átalakítás (HKJA) Európa és annak fenntartható fejlődése szempontjából stratégiai jelentőségű ágazat, mivel kulcsszerepet játszik olyan területeken, mint a környezetvédelem, a közlekedés, a biztonság és az energiahatékonyság. |
| --- | --- |

1.1

Az európai hajókarbantartás, -javítás és -átalakítás (HKJA) Európa és annak fenntartható fejlődése szempontjából stratégiai jelentőségű ágazat, mivel kulcsszerepet játszik olyan területeken, mint a környezetvédelem, a közlekedés, a biztonság és az energiahatékonyság.

| 1.2 | Az EGSZB szerint a HKJA-ágazatban tevékenykedő hajógyárak az EU-ban – fejlett műszaki szaktudásuknak köszönhetően – jelenleg jól felkészült hálózattal rendelkeznek, amely képes kielégíteni a növekvő keresletet a fenntartható fejlődés, a technológia, az innováció, a munkavállalói készségek és a hajógyári berendezések terén. |
| --- | --- |

1.2

Az EGSZB szerint a HKJA-ágazatban tevékenykedő hajógyárak az EU-ban – fejlett műszaki szaktudásuknak köszönhetően – jelenleg jól felkészült hálózattal rendelkeznek, amely képes kielégíteni a növekvő keresletet a fenntartható fejlődés, a technológia, az innováció, a munkavállalói készségek és a hajógyári berendezések terén.

| 1.3 | Az EGSZB szerint a nehéz gazdasági helyzet dacára egyre több lehetőség nyílik az ágazat számára. Ez azzal van összefüggésben, hogy világszerte bővülnek a flották, egyre több a viszonylag öreg hajó, főként pedig folyamatosan növekszik az átalakítás és korszerűsítés iránti kereslet, aminek hátterében a környezet- és éghajlatvédelmi, valamint energetikai előírások állnak. Rövid távon ide tartozik az energiahatékony hajók iránti növekvő kereslet, a tengeri szélerőművek működtetése és fejlesztése, valamint a természeti erőforrások tengerből való kitermelése. |
| --- | --- |

1.3

Az EGSZB szerint a nehéz gazdasági helyzet dacára egyre több lehetőség nyílik az ágazat számára. Ez azzal van összefüggésben, hogy világszerte bővülnek a flották, egyre több a viszonylag öreg hajó, főként pedig folyamatosan növekszik az átalakítás és korszerűsítés iránti kereslet, aminek hátterében a környezet- és éghajlatvédelmi, valamint energetikai előírások állnak. Rövid távon ide tartozik az energiahatékony hajók iránti növekvő kereslet, a tengeri szélerőművek működtetése és fejlesztése, valamint a természeti erőforrások tengerből való kitermelése.

| 1.4 | Közép- és hosszú távon további ágazati esélyeket kínálhat a jeges-tengeri útvonalak megnyitása és a mélytengeri bányászat. |
| --- | --- |

1.4

Közép- és hosszú távon további ágazati esélyeket kínálhat a jeges-tengeri útvonalak megnyitása és a mélytengeri bányászat.

| 1.5 | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az ígéretes lehetőségek dacára a hajótulajdonosok és a HKJA-ágazathoz tartozó hajógyárak az elhúzódó válság miatt továbbra is pénzügyi gondokkal küzdenek – például a finanszírozáshoz való hozzáférés terén, így a cégek számára kedvezőtlenek az üzleti feltételek. Kihívást jelent az is, hogy megmaradjon az ágazat működéséhez szükséges kritikus tömeg. |
| --- | --- |

1.5

Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az ígéretes lehetőségek dacára a hajótulajdonosok és a HKJA-ágazathoz tartozó hajógyárak az elhúzódó válság miatt továbbra is pénzügyi gondokkal küzdenek – például a finanszírozáshoz való hozzáférés terén, így a cégek számára kedvezőtlenek az üzleti feltételek. Kihívást jelent az is, hogy megmaradjon az ágazat működéséhez szükséges kritikus tömeg.

| 1.6 | Ennek érdekében a HKJA-alágazatnak szorosan együtt kellene működnie a tengerészeti értéklánccal, hogy ismertebbé váljon és támogatást kapjon az EU-tól, a tagállamoktól és a régióktól, mivel a harmadik országok egyre nagyobb konkurenciát jelentenek. |
| --- | --- |

1.6

Ennek érdekében a HKJA-alágazatnak szorosan együtt kellene működnie a tengerészeti értéklánccal, hogy ismertebbé váljon és támogatást kapjon az EU-tól, a tagállamoktól és a régióktól, mivel a harmadik országok egyre nagyobb konkurenciát jelentenek.

| 1.6.1 | Az EGSZB szerint az alábbi intézkedések előnyösek és hasznosak az ágazat számára:






  — | szélesebb körű és aktívabb szerep az EBB számára az európai iparpolitika támogatására irányuló EBB-célok keretében. Ez érinti a HKJA-ágazatban aktív kkv-kat is, amelyek vonatkozásában az EBB-nek és az EBA-nak jelentős közvetett cselekvési mozgástere van, |
| --- | --- | --- |

1.6.1

Az EGSZB szerint az alábbi intézkedések előnyösek és hasznosak az ágazat számára:

—

szélesebb körű és aktívabb szerep az EBB számára az európai iparpolitika támogatására irányuló EBB-célok keretében. Ez érinti a HKJA-ágazatban aktív kkv-kat is, amelyek vonatkozásában az EBB-nek és az EBA-nak jelentős közvetett cselekvési mozgástere van,

| — | workshopok szervezése az EBB, az Európai Bizottság és az ágazati szereplők részvételével (ezeket a workshopokat a LeaderSHIP 2020 kezdeményezés javasolja), valamint az EBB-finanszírozás lehetőségeinek elemzése, |
| --- | --- |

—

workshopok szervezése az EBB, az Európai Bizottság és az ágazati szereplők részvételével (ezeket a workshopokat a LeaderSHIP 2020 kezdeményezés javasolja), valamint az EBB-finanszírozás lehetőségeinek elemzése,

| — | az Európa 2020 stratégiához kapcsolódó projektkötvény-kezdeményezés esetleges alkalmazása a fuvarozás és az energia területén; regionális (köztük az „intelligens szakosodással” kapcsolatos) források kiutalása a tengerészeti ágazat számára; az Európai Bizottság – 2013 vége előtt esedékes – határozata a hajógyártás engedélyezett állami támogatására vonatkozó keretszabály érvényének meghosszabbításáról arra az időszakra, amíg az általános K+F+I keretre és a regionális támogatásra vonatkozóan nem javasolnak és léptetnek hatályba új előírásokat. Az e két területre vonatkozó előírásoknak a jövőben együttesen kellene betölteniük a jelenlegi keret szerepét. Gondoskodni kell arról, hogy a keretszabály lejárta és új szabályokkal való helyettesítése ne okozzon további pénzügyi gondokat, és mindent meg kell tenni annak érdekében, hogy a HKJA-ágazat kompenzálva legyen a hatályvesztésből esetlegesen következő gazdasági károkért, |
| --- | --- |

—

az Európa 2020 stratégiához kapcsolódó projektkötvény-kezdeményezés esetleges alkalmazása a fuvarozás és az energia területén; regionális (köztük az „intelligens szakosodással” kapcsolatos) források kiutalása a tengerészeti ágazat számára; az Európai Bizottság – 2013 vége előtt esedékes – határozata a hajógyártás engedélyezett állami támogatására vonatkozó keretszabály érvényének meghosszabbításáról arra az időszakra, amíg az általános K+F+I keretre és a regionális támogatásra vonatkozóan nem javasolnak és léptetnek hatályba új előírásokat. Az e két területre vonatkozó előírásoknak a jövőben együttesen kellene betölteniük a jelenlegi keret szerepét. Gondoskodni kell arról, hogy a keretszabály lejárta és új szabályokkal való helyettesítése ne okozzon további pénzügyi gondokat, és mindent meg kell tenni annak érdekében, hogy a HKJA-ágazat kompenzálva legyen a hatályvesztésből esetlegesen következő gazdasági károkért,

| — | a (Waterborne technológiai platform helyébe léptetendő) Horizont 2020 keretében az EU kutatásra, fejlesztésre és innovációra szánt eszközeinek elsőbbséggel történő elkülönítése a demonstrációs elemekkel és innovációs potenciállal rendelkező tengerészeti projektek (köztük a kutatási célú köz-magán társulások) számára. |
| --- | --- |

—

a (Waterborne technológiai platform helyébe léptetendő) Horizont 2020 keretében az EU kutatásra, fejlesztésre és innovációra szánt eszközeinek elsőbbséggel történő elkülönítése a demonstrációs elemekkel és innovációs potenciállal rendelkező tengerészeti projektek (köztük a kutatási célú köz-magán társulások) számára.

| 1.7 | Az EGSZB rámutat, hogy bár az EU-ban a HKJA-ágazatban dolgozók jelenlegi felkészültsége megfelelő, mégis folyamatos értékelésre és frissítésre van szükség. Az ilyen intézkedéseket kiemelt helyen kell támogatni, például a LeaderSHIP 2020 kezdeményezés keretében. Ezen a területen – a képzett munkaerő elöregedése miatt – reális veszélyt jelent a kritikus tömeg elvesztése. |
| --- | --- |

1.7

Az EGSZB rámutat, hogy bár az EU-ban a HKJA-ágazatban dolgozók jelenlegi felkészültsége megfelelő, mégis folyamatos értékelésre és frissítésre van szükség. Az ilyen intézkedéseket kiemelt helyen kell támogatni, például a LeaderSHIP 2020 kezdeményezés keretében. Ezen a területen – a képzett munkaerő elöregedése miatt – reális veszélyt jelent a kritikus tömeg elvesztése.

| 1.8 | Az EGSZB szerint az új és fiatal munkavállalók ágazat iránti érdeklődésének felkeltését fontos kérdésként kell kezelni, és az ágazatról alkotott kép kedvezőbbé tételét célzó intézkedésekhez kell kapcsolni. Ezzel párhuzamosan pénzügyi támogatásban kell részesíteni azokat az iskolákat és felsőoktatási intézményeket, amelyekben HKJA-val foglalkozó szakirányok működnek. |
| --- | --- |

1.8

Az EGSZB szerint az új és fiatal munkavállalók ágazat iránti érdeklődésének felkeltését fontos kérdésként kell kezelni, és az ágazatról alkotott kép kedvezőbbé tételét célzó intézkedésekhez kell kapcsolni. Ezzel párhuzamosan pénzügyi támogatásban kell részesíteni azokat az iskolákat és felsőoktatási intézményeket, amelyekben HKJA-val foglalkozó szakirányok működnek.

| 1.9 | Az EGSZB szerint az Európai Bizottságnak a szociális partnerekkel és (például a képzési ágazati tanácsok koncepcióját alkalmazva) más érdekelt felekkel együtt tervet kellene kidolgoznia arra, hogy a készségeket miként lehet folyamatosan hozzáigazítani a HKJA-ágazat új feladataihoz, amelyeknek részét képezik például a tengeri létesítmények (platformok, szélerőműparkok stb.), a kikötők, az új műszaki úszóegységek, illetve az LNG-vételező berendezések és hajók. Ehhez a kompetenciák nyomon követésére, a képzések folyamatos fejlesztésére és az Európán belüli mobilitás népszerűsítésére van szükség. |
| --- | --- |

1.9

Az EGSZB szerint az Európai Bizottságnak a szociális partnerekkel és (például a képzési ágazati tanácsok koncepcióját alkalmazva) más érdekelt felekkel együtt tervet kellene kidolgoznia arra, hogy a készségeket miként lehet folyamatosan hozzáigazítani a HKJA-ágazat új feladataihoz, amelyeknek részét képezik például a tengeri létesítmények (platformok, szélerőműparkok stb.), a kikötők, az új műszaki úszóegységek, illetve az LNG-vételező berendezések és hajók. Ehhez a kompetenciák nyomon követésére, a képzések folyamatos fejlesztésére és az Európán belüli mobilitás népszerűsítésére van szükség.

| 1.10 | Az elvek és előírások átfogó rendszere (környezetvédelem, biztonság, kikötők, valamint szállítási, összeszerelési és újrafeldolgozási szabályok) alapvetően befolyásolja az ágazat működését, illetve az általa kínált szolgáltatások iránti keresletet. Ennek tudatában az EGSZB úgy véli, hogy a HKJA-ágazatnak, illetve a hajógyáraknak egymással összefogásban gyakran és rendszeresen konzultálniuk kellene az EMSA-val annak érdekében, hogy a hajók biztonságosabbak és környezetkímélőbbek legyenek, és hatékonyan lehessen ellenőrizni őket. |
| --- | --- |

1.10

Az elvek és előírások átfogó rendszere (környezetvédelem, biztonság, kikötők, valamint szállítási, összeszerelési és újrafeldolgozási szabályok) alapvetően befolyásolja az ágazat működését, illetve az általa kínált szolgáltatások iránti keresletet. Ennek tudatában az EGSZB úgy véli, hogy a HKJA-ágazatnak, illetve a hajógyáraknak egymással összefogásban gyakran és rendszeresen konzultálniuk kellene az EMSA-val annak érdekében, hogy a hajók biztonságosabbak és környezetkímélőbbek legyenek, és hatékonyan lehessen ellenőrizni őket.

| 1.11 | Az EGSZB szerint a fejlett technológiákkal kapcsolatos új szabályok és követelmények sorát nem szabad úgy kezelni, mintha azok ártalmasak vagy problematikusak lennének az ágazat számára – inkább a lehetőségeket kell látni bennük. Ennek kapcsán fontos, hogy a HKJA-ágazat, a hajógyárak és az acélipar a jobb eredmények érdekében szorosabban együttműködjön. Az EGSZB kéri, hogy a Mobilitáspolitikai és Közlekedési Főigazgatóság a stratégiai (többek között a rövid távú tengeri fuvarozásra vonatkozó) szakpolitikák kialakításakor vegye figyelembe a hajókarbantartási, -javítási és -átalakítási ágazatot.
  Az EGSZB úgy véli, hogy a hajók Európában végzett újrafeldolgozása iránt erős keresletet beharangozó középtávú (3 éves) előrejelzésekkel összhangban a HKJA-ágazat rendelkezik az ilyen projektek megvalósításához szükséges felszerelésekkel, ahogy a hajók emberekre és környezetre ártalmatlan újrafeldolgozásával kapcsolatos elvárások teljesítéséhez szükséges humántőkével is. Az ágazatban ugyanakkor figyelembe kell venni, hogy új, az eddigiektől eltérő típusú tevékenységről van szó, amelynek érzékeny oldalai is vannak, és amelyet körültekintően kell megközelíteni. Az EGSZB szerint a hajók újrafeldolgozása stratégiai szempontból egyre fontosabb tevékenység lesz Európa iparában. |
| --- | --- |

1.11

Az EGSZB szerint a fejlett technológiákkal kapcsolatos új szabályok és követelmények sorát nem szabad úgy kezelni, mintha azok ártalmasak vagy problematikusak lennének az ágazat számára – inkább a lehetőségeket kell látni bennük. Ennek kapcsán fontos, hogy a HKJA-ágazat, a hajógyárak és az acélipar a jobb eredmények érdekében szorosabban együttműködjön. Az EGSZB kéri, hogy a Mobilitáspolitikai és Közlekedési Főigazgatóság a stratégiai (többek között a rövid távú tengeri fuvarozásra vonatkozó) szakpolitikák kialakításakor vegye figyelembe a hajókarbantartási, -javítási és -átalakítási ágazatot.

Az EGSZB úgy véli, hogy a hajók Európában végzett újrafeldolgozása iránt erős keresletet beharangozó középtávú (3 éves) előrejelzésekkel összhangban a HKJA-ágazat rendelkezik az ilyen projektek megvalósításához szükséges felszerelésekkel, ahogy a hajók emberekre és környezetre ártalmatlan újrafeldolgozásával kapcsolatos elvárások teljesítéséhez szükséges humántőkével is. Az ágazatban ugyanakkor figyelembe kell venni, hogy új, az eddigiektől eltérő típusú tevékenységről van szó, amelynek érzékeny oldalai is vannak, és amelyet körültekintően kell megközelíteni. Az EGSZB szerint a hajók újrafeldolgozása stratégiai szempontból egyre fontosabb tevékenység lesz Európa iparában.

| 1.12 | Az EGSZB szerint az EU-n belül a HKJA-ágazatban végrehajtandó átalakítások finanszírozásához köztámogatást igénylő legfontosabb feladatok rövid távon a következők: tisztítóberendezések és ballasztvízkezelő rendszerek beszerelése (ez a Lloyd's Register szerint a világon akár 65 000 hajót is érinthet), valamint energiahatékonyságot célzó átalakítások (LNG-meghajtású motorok beszerelése, illetve a tengeren történő LNG-vételezést szolgáló berendezések, hővisszanyerő rendszerek és korszerű sebességcsökkentő egységek telepítése stb.). |
| --- | --- |

1.12

Az EGSZB szerint az EU-n belül a HKJA-ágazatban végrehajtandó átalakítások finanszírozásához köztámogatást igénylő legfontosabb feladatok rövid távon a következők: tisztítóberendezések és ballasztvízkezelő rendszerek beszerelése (ez a Lloyd's Register szerint a világon akár 65 000 hajót is érinthet), valamint energiahatékonyságot célzó átalakítások (LNG-meghajtású motorok beszerelése, illetve a tengeren történő LNG-vételezést szolgáló berendezések, hővisszanyerő rendszerek és korszerű sebességcsökkentő egységek telepítése stb.).

| 1.13 | Az EGSZB meggyőződése, hogy a hajókarbantartási, -javítási és -átalakítási ipar igen fontos az adott európai haditengerészeti flották szempontjából, és ezt a témát a fegyvergyártási ágazattal foglalkozó más EGSZB-véleményekbe is be kell építeni. |
| --- | --- |

1.13

Az EGSZB meggyőződése, hogy a hajókarbantartási, -javítási és -átalakítási ipar igen fontos az adott európai haditengerészeti flották szempontjából, és ezt a témát a fegyvergyártási ágazattal foglalkozó más EGSZB-véleményekbe is be kell építeni.

| 1.14 | Az EGSZB úgy véli, hogy az ágazat szempontjából alapvetően fontos az IMO-szabályok, különösen a ballasztvízkezelésről szóló egyezmény gyakorlati alkalmazása. Ezért ezt az egyezményt megfelelő és hatékony módon, világos elvárásokat megfogalmazva kell végrehajtani. |
| --- | --- |

1.14

Az EGSZB úgy véli, hogy az ágazat szempontjából alapvetően fontos az IMO-szabályok, különösen a ballasztvízkezelésről szóló egyezmény gyakorlati alkalmazása. Ezért ezt az egyezményt megfelelő és hatékony módon, világos elvárásokat megfogalmazva kell végrehajtani.

2.   Bevezetés

Az európai hajókarbantartási, -javítási és -átalakítási ágazat

| 2.1 | A hajógyártási ágazathoz tartozik minden olyan vállalat, amely a különféle típusú hajók és más tengerészeti berendezések építésével, karbantartásával, átalakításával és javításával foglalkozik. Az európai hajókarbantartási, -javítási és -átalakítási ágazat nevének rövidítése: HKJA. Ehhez a tevékenységi területhez tartoznak az osztályozó felmérések is. Ilyen típusú hajógyárak 16 uniós országban működnek és mintegy 50–55 ezer embert foglalkoztatnak (a 2007–2011-es időszak átlagértéke). |
| --- | --- |

2.1

A hajógyártási ágazathoz tartozik minden olyan vállalat, amely a különféle típusú hajók és más tengerészeti berendezések építésével, karbantartásával, átalakításával és javításával foglalkozik. Az európai hajókarbantartási, -javítási és -átalakítási ágazat nevének rövidítése: HKJA. Ehhez a tevékenységi területhez tartoznak az osztályozó felmérések is. Ilyen típusú hajógyárak 16 uniós országban működnek és mintegy 50–55 ezer embert foglalkoztatnak (a 2007–2011-es időszak átlagértéke).

| 2.2 | A HKJA-ágazat a hajógyártás különleges szegmensének tekinthető. Jelentősége azzal párhuzamosan nő, hogy világszerte egyre több a hajó, egyre nagyobb a tengeri (és belvízi) forgalom, fejlődnek a hajózási technológiák és sokasodnak a vízi közlekedéssel szemben a fenntartható fejlődés terén támasztott elvárások. |
| --- | --- |

2.2

A HKJA-ágazat a hajógyártás különleges szegmensének tekinthető. Jelentősége azzal párhuzamosan nő, hogy világszerte egyre több a hajó, egyre nagyobb a tengeri (és belvízi) forgalom, fejlődnek a hajózási technológiák és sokasodnak a vízi közlekedéssel szemben a fenntartható fejlődés terén támasztott elvárások.

| 2.3 | Az EU jelenleg erős pozícióval rendelkezik ebben az ágazatban. Aktuális világpiaci részesedése 35% körül mozog, ami rámutat, hogy Európa szempontjából stratégiai jelentőségű ágazatról van szó. A tengeri közlekedés magas szintű biztonsága, illetve a szigorú környezetvédelmi és energiahatékonysági normák érdekében fontos, hogy megőrizzük, sőt erősítsük ezt a pozíciót. |
| --- | --- |

2.3

Az EU jelenleg erős pozícióval rendelkezik ebben az ágazatban. Aktuális világpiaci részesedése 35% körül mozog, ami rámutat, hogy Európa szempontjából stratégiai jelentőségű ágazatról van szó. A tengeri közlekedés magas szintű biztonsága, illetve a szigorú környezetvédelmi és energiahatékonysági normák érdekében fontos, hogy megőrizzük, sőt erősítsük ezt a pozíciót.

A HKJA-ágazat jellemzői

| 2.4 | A HKJA-ágazat sok szempontból különbözik az új hajók építésével foglalkozó ágazattól. A HKJA az alábbi alágazatokra osztható: hajójavítás, karbantartás és korszerűsítés, valamint átalakítás. |
| --- | --- |

2.4

A HKJA-ágazat sok szempontból különbözik az új hajók építésével foglalkozó ágazattól. A HKJA az alábbi alágazatokra osztható: hajójavítás, karbantartás és korszerűsítés, valamint átalakítás.

| 2.5 | A karbantartás és a javítás általában rövid távú művelet. A hajó többnyire szárazdokkba kerül, és átlagosan 10–12 napig marad ott. |
| --- | --- |

2.5

A karbantartás és a javítás általában rövid távú művelet. A hajó többnyire szárazdokkba kerül, és átlagosan 10–12 napig marad ott.

| 2.6 | A javítás tervezése viszonylag egyszerű, és a hajógyárak befolyással lehetnek arra, hogy a tulajdonos melyiküket választja. A rendszerszintű, mechanikus vagy szerkezeti meghibásodásokból adódó, nem tervezett javításokat a lehető legközelebbi hajógyárban kell elvégezni. Ilyen esetekben nehéz befolyásolni a hajótulajdonos választását. |
| --- | --- |

2.6

A javítás tervezése viszonylag egyszerű, és a hajógyárak befolyással lehetnek arra, hogy a tulajdonos melyiküket választja. A rendszerszintű, mechanikus vagy szerkezeti meghibásodásokból adódó, nem tervezett javításokat a lehető legközelebbi hajógyárban kell elvégezni. Ilyen esetekben nehéz befolyásolni a hajótulajdonos választását.

| 2.7 | Egy 2008-as OECD-jelentés (1) szerint a hajótulajdonosok számára rendkívül fontos lett a megfelelő hajójavító üzem kiválasztása. A tulajdonosoknak gyakran dönteniük kell, hogy a pénzügyileg vonzó, olcsóbb céget válasszák, vagy inkább megbízhatóságra és fejlett technológiára van szükségük. A hajójavítás helyszínének megválasztásában általában az alábbi tényezők játszanak fontos szerepet: a költségek, a javítás hossza (ezen belül a szükséges kerülőúttal járó költségek) és – kisebb mértékben – az alkalmazott technológia típusa. |
| --- | --- |

2.7

Egy 2008-as OECD-jelentés (1) szerint a hajótulajdonosok számára rendkívül fontos lett a megfelelő hajójavító üzem kiválasztása. A tulajdonosoknak gyakran dönteniük kell, hogy a pénzügyileg vonzó, olcsóbb céget válasszák, vagy inkább megbízhatóságra és fejlett technológiára van szükségük. A hajójavítás helyszínének megválasztásában általában az alábbi tényezők játszanak fontos szerepet: a költségek, a javítás hossza (ezen belül a szükséges kerülőúttal járó költségek) és – kisebb mértékben – az alkalmazott technológia típusa.

| 2.8 | A méretgazdaságosság érdekében a hajógyártást és a hajójavítást a világ számos részében összekapcsolják. A hajógyártásban vezető országok a hajóépítést általában elválasztják a HKJA-tevékenységektől, hogy erősítsék a munkaerő-koncentrációt és növeljék a termelékenységet.
  Néhány uniós országban (például Lengyelországban, Németországban és Hollandiában), valamint Indiában működési és szervezeti kapcsolatok is vannak a hajóépítő és HKJA-üzemek között. Ez a modell a fenti országokban alighanem azért működik hatékonyan, mert a hajógyártás e két ágához közös részlegeket és berendezéseket (és egyéb szervezeti egységeket (2)) használnak, miközben élvezik a változatos termékskála és rendelések előnyeit és minimalizálják a gazdasági visszaesésből fakadó kockázatokat. |
| --- | --- |

2.8

A méretgazdaságosság érdekében a hajógyártást és a hajójavítást a világ számos részében összekapcsolják. A hajógyártásban vezető országok a hajóépítést általában elválasztják a HKJA-tevékenységektől, hogy erősítsék a munkaerő-koncentrációt és növeljék a termelékenységet.

Néhány uniós országban (például Lengyelországban, Németországban és Hollandiában), valamint Indiában működési és szervezeti kapcsolatok is vannak a hajóépítő és HKJA-üzemek között. Ez a modell a fenti országokban alighanem azért működik hatékonyan, mert a hajógyártás e két ágához közös részlegeket és berendezéseket (és egyéb szervezeti egységeket (2)) használnak, miközben élvezik a változatos termékskála és rendelések előnyeit és minimalizálják a gazdasági visszaesésből fakadó kockázatokat.

| 2.9 | Az ágazat piacának jellemzői |
| --- | --- |

2.9

Az ágazat piacának jellemzői

| 2.10 | Az elmúlt évtizedekben a HKJA-ágazat fejlődésének jellemzésére a szakirodalom az „örökzöld” kifejezést használta. A nemzetközi flotta erőteljes növekedésével párhuzamosan (míg 1990-ben 660 millió, 2011-ben már 1 468 millió tonna hordképesség) a HKJA-ágazat lehetőségei is növekedtek. Az ágazat éves globális forgalmát 2010 végén mintegy 12 milliárd USD-ra becsülték. (3) |
| --- | --- |

2.10

Az elmúlt évtizedekben a HKJA-ágazat fejlődésének jellemzésére a szakirodalom az „örökzöld” kifejezést használta. A nemzetközi flotta erőteljes növekedésével párhuzamosan (míg 1990-ben 660 millió, 2011-ben már 1 468 millió tonna hordképesség) a HKJA-ágazat lehetőségei is növekedtek. Az ágazat éves globális forgalmát 2010 végén mintegy 12 milliárd USD-ra becsülték. (3)

| 2.11 | Az európai hajójavítási ágazat forgalma 2010-ben 3,16 milliárd eurót tett ki (2008-ban mintegy 4 milliárd eurós rekordbevételt könyveltek el). Az I. melléklet a különböző európai országok hajójavító üzemeinek forgalmát mutatja be 2006 és 2010 között. |
| --- | --- |

2.11

Az európai hajójavítási ágazat forgalma 2010-ben 3,16 milliárd eurót tett ki (2008-ban mintegy 4 milliárd eurós rekordbevételt könyveltek el). Az I. melléklet a különböző európai országok hajójavító üzemeinek forgalmát mutatja be 2006 és 2010 között.

| 2.12 | Az európai HKJA-ágazat a válság előtt meglehetősen jó állapotban volt. 2010 óta a hajótulajdonosok visszafogták kiadásaikat vagy elhalasztották megrendeléseiket, így próbálva csökkenteni költségeiket. 2010 második félévében bepótolták az elmaradásokat, amit az is illusztrál, hogy a javítási munkák terén ismét nőttek a várakozási idők (egy hétről három hétre). |
| --- | --- |

2.12

Az európai HKJA-ágazat a válság előtt meglehetősen jó állapotban volt. 2010 óta a hajótulajdonosok visszafogták kiadásaikat vagy elhalasztották megrendeléseiket, így próbálva csökkenteni költségeiket. 2010 második félévében bepótolták az elmaradásokat, amit az is illusztrál, hogy a javítási munkák terén ismét nőttek a várakozási idők (egy hétről három hétre).

| 2.13 | HKJA-üzemek a világ minden táján találhatóak. Bár az ázsiai üzemek (az alacsony munkaköltségek miatt) alacsonyabb költségek mellett végzik a javítást, sok hajótulajdonos drágább üzemet választ, mivel ezeknél rövidebb az átfutási idő (és így kivédhetőek a kerülővel járó költségek) és fejlettebb a szakértelem. |
| --- | --- |

2.13

HKJA-üzemek a világ minden táján találhatóak. Bár az ázsiai üzemek (az alacsony munkaköltségek miatt) alacsonyabb költségek mellett végzik a javítást, sok hajótulajdonos drágább üzemet választ, mivel ezeknél rövidebb az átfutási idő (és így kivédhetőek a kerülővel járó költségek) és fejlettebb a szakértelem.

Átalakítás és korszerűsítés a HKJA-üzemekben

| 2.14 | Az átalakítás és a korszerűsítés menete bizonyos szempontból jobban hasonlít az új hajók építéséhez, mint a javítási és karbantartási munkálatokhoz. Az átalakítás általában hosszabb lélegzetű munka, mint a hagyományos javítás. A hajók átalakításához szükséges tevékenységeket gyártási folyamatként határozhatjuk meg. |
| --- | --- |

2.14

Az átalakítás és a korszerűsítés menete bizonyos szempontból jobban hasonlít az új hajók építéséhez, mint a javítási és karbantartási munkálatokhoz. Az átalakítás általában hosszabb lélegzetű munka, mint a hagyományos javítás. A hajók átalakításához szükséges tevékenységeket gyártási folyamatként határozhatjuk meg.

| 2.15 | A Sea Europe (4) szerint a hajók átalakítása az időszükséglet szempontjából közelebb áll a hajógyárak tevékenységéhez, de az átalakítást teljesen más módon kell megközelíteni: rugalmasságra van szükség annak érdekében, hogy az ügyfél elvárásainak és az átalakítandó hajó jellemzőinek megfelelően módosítható legyen a munkaterv. |
| --- | --- |

2.15

A Sea Europe (4) szerint a hajók átalakítása az időszükséglet szempontjából közelebb áll a hajógyárak tevékenységéhez, de az átalakítást teljesen más módon kell megközelíteni: rugalmasságra van szükség annak érdekében, hogy az ügyfél elvárásainak és az átalakítandó hajó jellemzőinek megfelelően módosítható legyen a munkaterv.

| 2.16 | Nem sokkal a válság előtt az átalakítást végző hajóüzemek piaca igen jól működött. 2009-ben azonban csökkenni kezdett, majd 2010 elején mélypontra süllyedt a megrendelések száma. Ezekben a hónapokban az átalakítási munkákra vonatkozó megrendelési nyilvántartások többsége üres volt. 2010 második félévében némileg javult a helyzet, de napjainkban is számos hajótulajdonos – pénzügyi gondokra hivatkozva – korlátozza az átalakítási megrendeléseket. |
| --- | --- |

2.16

Nem sokkal a válság előtt az átalakítást végző hajóüzemek piaca igen jól működött. 2009-ben azonban csökkenni kezdett, majd 2010 elején mélypontra süllyedt a megrendelések száma. Ezekben a hónapokban az átalakítási munkákra vonatkozó megrendelési nyilvántartások többsége üres volt. 2010 második félévében némileg javult a helyzet, de napjainkban is számos hajótulajdonos – pénzügyi gondokra hivatkozva – korlátozza az átalakítási megrendeléseket.

| 2.17 | A közelmúltban egyre fontosabb szerepet kapott a tengeri kisegítő hajók és úszó berendezések (köztük fúróplatformok) javítása, átalakítása és korszerűsítése. Mivel az ilyen jellegű hajók (és tengeri úszó berendezések) új állapotban igen drágák, és sokáig (akár négy évet is) kell várni rájuk, a hajótulajdonosok inkább a meglévő tengeri eszközök és úszó berendezések átalakítása mellett döntenek. Európában azonban erős a csábítás, hogy olcsóbb külföldi hajóüzemek szolgáltatásait vegyék igénybe az átalakításhoz. |
| --- | --- |

2.17

A közelmúltban egyre fontosabb szerepet kapott a tengeri kisegítő hajók és úszó berendezések (köztük fúróplatformok) javítása, átalakítása és korszerűsítése. Mivel az ilyen jellegű hajók (és tengeri úszó berendezések) új állapotban igen drágák, és sokáig (akár négy évet is) kell várni rájuk, a hajótulajdonosok inkább a meglévő tengeri eszközök és úszó berendezések átalakítása mellett döntenek. Európában azonban erős a csábítás, hogy olcsóbb külföldi hajóüzemek szolgáltatásait vegyék igénybe az átalakításhoz.

3.   Az európai HKJA-ágazat versenyképességének vizsgálata

| 3.1 | A hetedik kutatási keretprogram keretében, az ECO REFITEC (5) kutatóprogram részeként nemrégiben megvizsgálták és elemezték az EU-ban működő HKJA-ágazat versenyképességét. A vizsgálat eredményét a II. melléklet ismerteti. |
| --- | --- |

3.1

A hetedik kutatási keretprogram keretében, az ECO REFITEC (5) kutatóprogram részeként nemrégiben megvizsgálták és elemezték az EU-ban működő HKJA-ágazat versenyképességét. A vizsgálat eredményét a II. melléklet ismerteti.

4.   
  A HKJA-ágazatra hatást gyakorló európai és nemzetközi jogszabályok (forrásanyagok
   (6), (7), (8))

| 4.1 | Nemzetközi szinten nem folytattak olyan tárgyalásokat versenyképességre vonatkozó többoldalú megállapodásokról (pl. a WTO égisze alatt), amelyek befolyásolhatnák a HKJA-ágazatot. Kevés az esély arra, hogy a közeljövőben ilyen jellegű megállapodások szülessenek. |
| --- | --- |

4.1

Nemzetközi szinten nem folytattak olyan tárgyalásokat versenyképességre vonatkozó többoldalú megállapodásokról (pl. a WTO égisze alatt), amelyek befolyásolhatnák a HKJA-ágazatot. Kevés az esély arra, hogy a közeljövőben ilyen jellegű megállapodások szülessenek.

| 4.2 | Kétoldalú szinten az EU az USA-val, Kanadával, Japánnal és Dél-Koreával kötött ugyan olyan kereskedelmi megállapodásokat, melyek közvetett módon befolyásolják a versenyképességet, de a HKJA-ágazatra gyakorolt hatásuk elhanyagolható.
  Európai szinten az uniós jogszabályok tartalmazzák a hajógyártáshoz nyújtott állami támogatás keretszabályait. Ezek értelmében az Európai Bizottság engedélyezheti eszközök elkülönítését hajógyáraknak nyújtandó innovációs vagy regionális támogatásra, illetve – exporthitelek esetén – a hajótulajdonosok támogatására. A HKJA-ágazatot illetően a keretszabályok a hajójavításhoz és -átalakításhoz regionális és innovációs támogatásokat tesznek lehetővé, exporthiteleket azonban kizárólag a hajóátalakításhoz engedélyeznek. |
| --- | --- |

4.2

Kétoldalú szinten az EU az USA-val, Kanadával, Japánnal és Dél-Koreával kötött ugyan olyan kereskedelmi megállapodásokat, melyek közvetett módon befolyásolják a versenyképességet, de a HKJA-ágazatra gyakorolt hatásuk elhanyagolható.

Európai szinten az uniós jogszabályok tartalmazzák a hajógyártáshoz nyújtott állami támogatás keretszabályait. Ezek értelmében az Európai Bizottság engedélyezheti eszközök elkülönítését hajógyáraknak nyújtandó innovációs vagy regionális támogatásra, illetve – exporthitelek esetén – a hajótulajdonosok támogatására. A HKJA-ágazatot illetően a keretszabályok a hajójavításhoz és -átalakításhoz regionális és innovációs támogatásokat tesznek lehetővé, exporthiteleket azonban kizárólag a hajóátalakításhoz engedélyeznek.

| 4.2.1 | A jelenlegi keretszabályok 2012. január 1-je óta vannak hatályban, és két évig érvényesek. Az Európai Bizottság jelezte, hogy e határidő lejárta után a hajógyártásra vonatkozó keretszabályokat be lehet építeni a kutatáshoz és innovációhoz, illetve a regionális támogatáshoz nyújtott állami támogatásra vonatkozó uniós iránymutatások következő változatába, mivel jelenleg mind az általános uniós keret, mind pedig az új hajók építésére vonatkozó konkrétabb keretszabályok felülvizsgálat tárgyát képezik. |
| --- | --- |

4.2.1

A jelenlegi keretszabályok 2012. január 1-je óta vannak hatályban, és két évig érvényesek. Az Európai Bizottság jelezte, hogy e határidő lejárta után a hajógyártásra vonatkozó keretszabályokat be lehet építeni a kutatáshoz és innovációhoz, illetve a regionális támogatáshoz nyújtott állami támogatásra vonatkozó uniós iránymutatások következő változatába, mivel jelenleg mind az általános uniós keret, mind pedig az új hajók építésére vonatkozó konkrétabb keretszabályok felülvizsgálat tárgyát képezik.

| 4.3 | IMO-tagok által ratifikált, hatályos szabályok, melyek új lehetőségeket teremtenek a HKJA-ágazat számára |
| --- | --- |

4.3

4.4   A ballasztvízkezelésről szóló egyezmény

| 4.4.1 | A ballasztvízkezelésről szóló egyezmény megoldja azt a problémát, hogy a hajók által szállított ballasztvíz kiengedése révén invazív tengeri fajok kerülnek különböző tengeri területekre. Az egyezmény a tervek szerint 2014 elején lép hatályba. |
| --- | --- |

4.4.1

A ballasztvízkezelésről szóló egyezmény megoldja azt a problémát, hogy a hajók által szállított ballasztvíz kiengedése révén invazív tengeri fajok kerülnek különböző tengeri területekre. Az egyezmény a tervek szerint 2014 elején lép hatályba.

| 4.4.2 | Az egyezmény komoly hatást gyakorol a HKJA-ágazatra, mivel sok hajó korszerűsítésre és/vagy átalakításra szorul majd. A Lloyd's Register szerint világszerte akár 65 000 hajót is érinthet ez a változás. |
| --- | --- |

4.4.2

Az egyezmény komoly hatást gyakorol a HKJA-ágazatra, mivel sok hajó korszerűsítésre és/vagy átalakításra szorul majd. A Lloyd's Register szerint világszerte akár 65 000 hajót is érinthet ez a változás.

| 4.4.3 | Elképzelhető, hogy az egyezmény más következményekkel – jórészt kockázatokkal – is jár a HKJA-ágazat számára, aminek hátterében az új vegyszerek használata és raktározása, illetve a vegyszerhasználattal szemben támasztott szigorúbb jogi követelmények állnak. |
| --- | --- |

4.4.3

Elképzelhető, hogy az egyezmény más következményekkel – jórészt kockázatokkal – is jár a HKJA-ágazat számára, aminek hátterében az új vegyszerek használata és raktározása, illetve a vegyszerhasználattal szemben támasztott szigorúbb jogi követelmények állnak.

4.5   MARPOL egyezmény (VI. melléklet) – a hajókról történő levegőszennyezés megelőzése

| 4.5.1 | Ez az egyezmény 2013-ban lépett hatályba, és célja, hogy csökkentse a hajókról történő levegőszennyezést, különösen az SOx és az NOx kibocsátását. |
| --- | --- |

4.5.1

Ez az egyezmény 2013-ban lépett hatályba, és célja, hogy csökkentse a hajókról történő levegőszennyezést, különösen az SOx és az NOx kibocsátását.

| 4.5.2 | A tengerészeti ágazatot érintő szükségtelen korlátozások elkerülése érdekében az egyezmény VI. melléklete leszögezi, hogy a kibocsátások csökkentése alternatív üzemanyagok használatával vagy gáztisztító technológiák alkalmazásával is megoldható. |
| --- | --- |

4.5.2

A tengerészeti ágazatot érintő szükségtelen korlátozások elkerülése érdekében az egyezmény VI. melléklete leszögezi, hogy a kibocsátások csökkentése alternatív üzemanyagok használatával vagy gáztisztító technológiák alkalmazásával is megoldható.

| 4.5.3 | Az egyezmény lehetőségeket teremt a HKJA-ágazat számára, mivel kibocsátáscsökkentő technológiákat kell majd beépíteni a hajók, köztük a meglévő flották fedélzetére. A környezetbarát berendezések beszerelése annyiban jelenthet kockázatot az ilyen munkát vállaló hajóüzemek számára, hogy egyre inkább függnek majd a szükséges alkatrészek beszállítóitól, és bizonyos beruházásokat is kell eszközölniük a hajóüzemekben. |
| --- | --- |

4.5.3

Az egyezmény lehetőségeket teremt a HKJA-ágazat számára, mivel kibocsátáscsökkentő technológiákat kell majd beépíteni a hajók, köztük a meglévő flották fedélzetére. A környezetbarát berendezések beszerelése annyiban jelenthet kockázatot az ilyen munkát vállaló hajóüzemek számára, hogy egyre inkább függnek majd a szükséges alkatrészek beszállítóitól, és bizonyos beruházásokat is kell eszközölniük a hajóüzemekben.

4.6   A hajók újrafeldolgozásáról szóló egyezmény

| 4.6.1 | Az egyezmény célja annak biztosítása, hogy a hajók újrafeldolgozása során elfogadható szinten maradjanak a környezeti, egészségügyi és biztonsági kockázatok. |
| --- | --- |

4.6.1

Az egyezmény célja annak biztosítása, hogy a hajók újrafeldolgozása során elfogadható szinten maradjanak a környezeti, egészségügyi és biztonsági kockázatok.

| 4.6.2 | Az egyezményben foglalt rendelkezések értelmében a hajótulajdonosokat teljes körűen tájékoztatni kell a karbantartás, javítás és átalakítás során használt anyagokról, és gondoskodni kell arról, hogy a hajógyárakban soha ne használjanak nem kívánatos anyagokat. Ez további lehetőségeket teremthet arra, hogy a szakmailag igen felkészült uniós hajógyárak új megrendeléseket kapjanak különféle szakértelmet igénylő szolgáltatásokra. |
| --- | --- |

4.6.2

Az egyezményben foglalt rendelkezések értelmében a hajótulajdonosokat teljes körűen tájékoztatni kell a karbantartás, javítás és átalakítás során használt anyagokról, és gondoskodni kell arról, hogy a hajógyárakban soha ne használjanak nem kívánatos anyagokat. Ez további lehetőségeket teremthet arra, hogy a szakmailag igen felkészült uniós hajógyárak új megrendeléseket kapjanak különféle szakértelmet igénylő szolgáltatásokra.

| 4.7 | A hajók újrafeldolgozása stratégiai szempontból egyre fontosabb tevékenység lesz abból a célból, hogy az EU-ban a feldolgozóipar (acél-, alumínium-, rézgyártás) számára például hulladék- és más alapanyagokat biztosítson és szállítson, így gondoskodva arról, hogy csökkenjenek a közvetlen és közvetett környezeti hatások és el lehessen kerülni az elfogadhatatlan munka- és szociális körülményeket. |
| --- | --- |

4.7

A hajók újrafeldolgozása stratégiai szempontból egyre fontosabb tevékenység lesz abból a célból, hogy az EU-ban a feldolgozóipar (acél-, alumínium-, rézgyártás) számára például hulladék- és más alapanyagokat biztosítson és szállítson, így gondoskodva arról, hogy csökkenjenek a közvetlen és közvetett környezeti hatások és el lehessen kerülni az elfogadhatatlan munka- és szociális körülményeket.

5.   Javaslatok és iránymutatások a HKJA-ágazat számára a LeaderSHIP 2020 kezdeményezésben és a hajógyártásra irányuló ágazati párbeszéddel foglalkozó bizottság folyamatban lévő munkáiban

| 5.1 | A HKJA-ágazatnak és a kapcsolódó iparágaknak figyelembe kell venniük az EBB általi finanszírozás esélyeit és lehetőségeit, tekintettel e bank kibővített hiteltevékenységére. Népszerűsíteni és vizsgálni kellene az EBB intézkedéseit, főként a „környezetbarát hajózással”, a megújuló tengeri energiával és az átalakításokkal kapcsolatos projektek szempontjából. Az EBB-támogatás konkrétabb áttekintése érdekében a Vállalkozáspolitikai és Ipari Főigazgatóságnak érdemes volna kiemelt helyen foglalkoznia megfelelő workshopok szervezésével. |
| --- | --- |

5.1

A HKJA-ágazatnak és a kapcsolódó iparágaknak figyelembe kell venniük az EBB általi finanszírozás esélyeit és lehetőségeit, tekintettel e bank kibővített hiteltevékenységére. Népszerűsíteni és vizsgálni kellene az EBB intézkedéseit, főként a „környezetbarát hajózással”, a megújuló tengeri energiával és az átalakításokkal kapcsolatos projektek szempontjából. Az EBB-támogatás konkrétabb áttekintése érdekében a Vállalkozáspolitikai és Ipari Főigazgatóságnak érdemes volna kiemelt helyen foglalkoznia megfelelő workshopok szervezésével.

| 5.2 | A tagállamoknak és a part menti régióknak meg kellene vizsgálniuk annak lehetőségét, hogy a strukturális alapokból támogassák a tengerészeti ágazatban használatos technológiák diverzifikálását az új piaci ágak – különösen az intelligens szakosodásra irányuló regionális stratégiák – összefüggésében. |
| --- | --- |

5.2

A tagállamoknak és a part menti régióknak meg kellene vizsgálniuk annak lehetőségét, hogy a strukturális alapokból támogassák a tengerészeti ágazatban használatos technológiák diverzifikálását az új piaci ágak – különösen az intelligens szakosodásra irányuló regionális stratégiák – összefüggésében.

| 5.3 | Ami az esetleges hosszú távú uniós finanszírozást illeti, az Európai Bizottságnak meg kellene vizsgálnia, hogy milyen lehetőségek vannak a hajóépítés és -korszerűsítés finanszírozására. A tagállamoknak, a pénzügyi szereplőknek, a tengerészeti technológiák ágazatának és a többi érdekelt félnek át kell tekinteniük a piaci garanciák rendelkezésre állását. |
| --- | --- |

5.3

Ami az esetleges hosszú távú uniós finanszírozást illeti, az Európai Bizottságnak meg kellene vizsgálnia, hogy milyen lehetőségek vannak a hajóépítés és -korszerűsítés finanszírozására. A tagállamoknak, a pénzügyi szereplőknek, a tengerészeti technológiák ágazatának és a többi érdekelt félnek át kell tekinteniük a piaci garanciák rendelkezésre állását.

| 5.4 | A hajógyártási ágazatnak (ezen belül a HKJA-nak) az Európai Bizottsággal, a tagállamokkal vagy a régiókkal együttműködésben be kell kapcsolódnia a kutatási tevékenységekbe. Ehhez többek között köz-magán társulásokat (PPP-ket) lehet alkalmazni, maradéktalanul figyelembe véve a tengerészeti ágazatok struktúráját és az állami támogatásokra vonatkozó, megfelelő szabályokat. |
| --- | --- |

5.4

A hajógyártási ágazatnak (ezen belül a HKJA-nak) az Európai Bizottsággal, a tagállamokkal vagy a régiókkal együttműködésben be kell kapcsolódnia a kutatási tevékenységekbe. Ehhez többek között köz-magán társulásokat (PPP-ket) lehet alkalmazni, maradéktalanul figyelembe véve a tengerészeti ágazatok struktúráját és az állami támogatásokra vonatkozó, megfelelő szabályokat.

| 5.4.1 | Az EGSZB egyetért a LeaderSHIP 2020 kezdeményezés alapelvével, mely szerint a hajógyártási ágazatra vonatkozó általános PPP-célok elérése érdekében komoly elkötelezettségre van szükség a kutatási programok mellett. A rövid távú célokat illetően nyilvánvaló, hogy a HKJA-ágazat fenntartható fejlődését megfelelő intézkedésekkel kell alátámasztani a vállalati szintű innováció ösztönzése érdekében. |
| --- | --- |

5.4.1

Az EGSZB egyetért a LeaderSHIP 2020 kezdeményezés alapelvével, mely szerint a hajógyártási ágazatra vonatkozó általános PPP-célok elérése érdekében komoly elkötelezettségre van szükség a kutatási programok mellett. A rövid távú célokat illetően nyilvánvaló, hogy a HKJA-ágazat fenntartható fejlődését megfelelő intézkedésekkel kell alátámasztani a vállalati szintű innováció ösztönzése érdekében.

| 5.5 | Az EGSZB támogatja a hajógyártásra irányuló ágazati párbeszéddel foglalkozó bizottság bevonását a LeaderSHIP 2020 kezdeményezésen belüli szakpolitikák meghatározására és végrehajtására irányuló munkába. Jelenleg az kell hogy legyen a bizottság különleges szerepe, hogy az ágazat hosszú távú virágzásának érdekében végrehajtsa a kezdeményezésnek a képesítések és készségek jobb azonosításával és összehasonlíthatóságával kapcsolatos részét. |
| --- | --- |

5.5

Az EGSZB támogatja a hajógyártásra irányuló ágazati párbeszéddel foglalkozó bizottság bevonását a LeaderSHIP 2020 kezdeményezésen belüli szakpolitikák meghatározására és végrehajtására irányuló munkába. Jelenleg az kell hogy legyen a bizottság különleges szerepe, hogy az ágazat hosszú távú virágzásának érdekében végrehajtsa a kezdeményezésnek a képesítések és készségek jobb azonosításával és összehasonlíthatóságával kapcsolatos részét.

| 5.6 | Az EGSZB érdeklődéssel várja a párbeszéddel foglalkozó bizottság eredményeit az európai hajóépítési és HKJA-ágazatban érvényes szociális normák terén. |
| --- | --- |

5.6

Az EGSZB érdeklődéssel várja a párbeszéddel foglalkozó bizottság eredményeit az európai hajóépítési és HKJA-ágazatban érvényes szociális normák terén.

Kelt Brüsszelben, 2013. december 10-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Henri MALOSSE

---

(1)  The interaction between the ship repair, ship conversion and shipbuilding industries report [Jelentés a hajójavítás, a hajóátalakítás és a hajógyártás közötti kölcsönhatásokról], C/WP6(2008)6c.

1

The interaction between the ship repair, ship conversion and shipbuilding industries report

(2)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

2

(3)  CESA éves jelentés 2010–2011.

3

CESA éves jelentés

(4)  Az Európai Hajógyári Szövetségek Közössége (CESA) és az Európai Tengerészetifelszerelés-tanács (EMEC) 2012-ben „SEA Europe” néven létrehozott egy hajó- és tengerészeti felszerelésekkel foglalkozó európai szövetséget.

4

(5)  Eco innovative refitting technologies and processes for shipbuilding industry promoted by European Repair Shipyards – projekt az Európai Bizottság társfinanszírozásával a hetedik keretprogramon belül (2007–2013).

5

Eco innovative refitting technologies and processes for shipbuilding industry promoted by European Repair Shipyards

(6)  Lásd az 5. lábjegyzetet.

6

(7)  Lásd a 3. lábjegyzetet.

7

(8)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

8

---

III Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁG

Az EGSZB 494. plenáris ülése (2013. december 10–11.)

| 5.6.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 170/45 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 170/45

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló 2012/2002/EK tanácsi rendelet módosításáról

(COM(2013) 522 final – 2013/0248 (COD))

2014/C 170/07

Előadó: Dimitris DIMITRIADIS

2013. szeptember 5-én az Európai Bizottság és szeptember 10-én az Európai Parlament úgy határozott, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 175. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló 2012/2002/EK tanácsi rendelet módosításáról

COM(2013) 522 final – 2013/0248 (COD).

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Gazdasági és monetáris unió, gazdasági és társadalmi kohézió” szekció 2013. november 14-én elfogadta véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság a 2013. december 10–11-én tartott, 494. plenáris ülésén (a december 10-i ülésnapon) 153 szavazattal 3 ellenében, 4 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések

Következtetések

| 1.1 | Az EGSZB alapvetően pozitívan értékeli az EU Szolidaritási Alapjának (EUSZA) (1) eddigi működését, amelynek létrehozását kezdettől fogva támogatta (2). |
| --- | --- |

1.1

Az EGSZB alapvetően pozitívan értékeli az EU Szolidaritási Alapjának (EUSZA) (1) eddigi működését, amelynek létrehozását kezdettől fogva támogatta (2).

1

2

| 1.2 | Az EGSZB úgy véli, hogy az EU Szolidaritási Alapjának működéséről szóló 2012/2002.sz. rendeletet haladéktalanul módosítani kell – ezt már régen meg kellett volna tenni–, (3) és támogatja az Európai Bizottság erre irányuló erőfeszítéseit, még ha az új javaslat nagyon konzervatív is, ahogyan ezt az Európai Parlament is leszögezte (4). |
| --- | --- |

1.2

Az EGSZB úgy véli, hogy az EU Szolidaritási Alapjának működéséről szóló 2012/2002.sz. rendeletet haladéktalanul módosítani kell – ezt már régen meg kellett volna tenni–, (3) és támogatja az Európai Bizottság erre irányuló erőfeszítéseit, még ha az új javaslat nagyon konzervatív is, ahogyan ezt az Európai Parlament is leszögezte (4).

3

4

| 1.3 | Az EGSZB megítélése szerint a Tanács azzal, hogy 2005-ben elutasította az Európai Bizottság javaslatát, (5) elmulasztott egy alkalmat arra, hogy új alapokra helyezze az alap működését. |
| --- | --- |

1.3

Az EGSZB megítélése szerint a Tanács azzal, hogy 2005-ben elutasította az Európai Bizottság javaslatát, (5) elmulasztott egy alkalmat arra, hogy új alapokra helyezze az alap működését.

5

| 1.4 | Az EGSZB szerint meg kell hozni az összes ahhoz szükséges intézkedést, hogy csökkenjen az EUSZA működésével kapcsolatos bürokrácia, és felgyorsuljanak a vele kapcsolatos eljárások. (6) |
| --- | --- |

1.4

Az EGSZB szerint meg kell hozni az összes ahhoz szükséges intézkedést, hogy csökkenjen az EUSZA működésével kapcsolatos bürokrácia, és felgyorsuljanak a vele kapcsolatos eljárások. (6)

6

| 1.5 | Az EGSZB egyetértését fejezi ki azokkal a módosításokkal kapcsolatban, amelyeket az új rendeletjavaslat (7) kíván bevezetni az előlegek megállapítása, valamint a „jelentős katasztrófa” és a „rendkívüli regionális katasztrófa” fogalmának tisztázása terén, továbbá azzal is egyetért, hogy a javaslat intézkedéseket helyez kilátásba azokkal a tagállamokkal szemben, amelyek nem teszik meg az előírt erőfeszítéseket e katasztrófák megelőzésére. |
| --- | --- |

1.5

Az EGSZB egyetértését fejezi ki azokkal a módosításokkal kapcsolatban, amelyeket az új rendeletjavaslat (7) kíván bevezetni az előlegek megállapítása, valamint a „jelentős katasztrófa” és a „rendkívüli regionális katasztrófa” fogalmának tisztázása terén, továbbá azzal is egyetért, hogy a javaslat intézkedéseket helyez kilátásba azokkal a tagállamokkal szemben, amelyek nem teszik meg az előírt erőfeszítéseket e katasztrófák megelőzésére.

7

| 1.6 | Az EGSZB úgy véli, hogy bár az EU pénzügyi szempontból rendkívül nehéz helyzetben van, jelentősebb összegeket kellene az EUSZA tevékenységére elkülönítenie arra az esetre, ha egy rendkívül jelentős katasztrófa következne be. |
| --- | --- |

1.6

Az EGSZB úgy véli, hogy bár az EU pénzügyi szempontból rendkívül nehéz helyzetben van, jelentősebb összegeket kellene az EUSZA tevékenységére elkülönítenie arra az esetre, ha egy rendkívül jelentős katasztrófa következne be.

| 1.7 | Az EGSZB véleménye szerint teljes mértékben tisztázni kell az EUSZA igénybevételének feltételeit, hogy ne keltsen megalapozatlan várakozásokat, ne használják politikai játszmák eszközeként, és csalódásokat se okozzon a súlyos megpróbáltatásokat átélő emberek számára. |
| --- | --- |

1.7

Az EGSZB véleménye szerint teljes mértékben tisztázni kell az EUSZA igénybevételének feltételeit, hogy ne keltsen megalapozatlan várakozásokat, ne használják politikai játszmák eszközeként, és csalódásokat se okozzon a súlyos megpróbáltatásokat átélő emberek számára.

| 1.8 | Az EGSZB rámutat arra, hogy az olyan eszközök, mint az EUSZA, kiváló alkalmat jelentenek az EU számára ahhoz, hogy bebizonyítsa egységét és szolidaritását, feltéve, hogy ezeket az eszközöket megfelelően használják fel, és az EU tájékoztatja az európai polgárokat erőfeszítéseiről és a folyósított támogatásról. |
| --- | --- |

1.8

Az EGSZB rámutat arra, hogy az olyan eszközök, mint az EUSZA, kiváló alkalmat jelentenek az EU számára ahhoz, hogy bebizonyítsa egységét és szolidaritását, feltéve, hogy ezeket az eszközöket megfelelően használják fel, és az EU tájékoztatja az európai polgárokat erőfeszítéseiről és a folyósított támogatásról.

| 1.9 | Az EGSZB úgy véli, hogy a tervezett intézkedéseknek azokra a katasztrófákra is ki kellene terjedniük, amelyek az „üvegházhatás-jelenség” miatt, általában az éghajlatváltozás miatt vagy terrorista akciók következtében lépnek fel váratlanul. |
| --- | --- |

1.9

Az EGSZB úgy véli, hogy a tervezett intézkedéseknek azokra a katasztrófákra is ki kellene terjedniük, amelyek az „üvegházhatás-jelenség” miatt, általában az éghajlatváltozás miatt vagy terrorista akciók következtében lépnek fel váratlanul.

| 1.10 | Az EGSZB nem érti, miért tartják olyan magasan azokat az értékhatárokat, amelyek elérése esetén egy katasztrófa „jelentősnek” számít, így ugyanis az EUSZA csak kivételes esetben és kizárólag az eltéréseket engedélyező cikkek alapján mozgósíthatja forrásait. Úgy véli, hogy a károk nagyságával kapcsolatban említett összegek küszöbértékei rendkívül jelentősek, és csökkenteni kell őket. |
| --- | --- |

1.10

Az EGSZB nem érti, miért tartják olyan magasan azokat az értékhatárokat, amelyek elérése esetén egy katasztrófa „jelentősnek” számít, így ugyanis az EUSZA csak kivételes esetben és kizárólag az eltéréseket engedélyező cikkek alapján mozgósíthatja forrásait. Úgy véli, hogy a károk nagyságával kapcsolatban említett összegek küszöbértékei rendkívül jelentősek, és csökkenteni kell őket.

| 1.11 | A szubszidiaritási klauzula, amelyet a Tanács szigorúan alkalmaz, visszatartó hatású tényező, és jelentős mértékben megnehezíti az Európai Bizottság erőfeszítéseit. Az EGSZB e klauzula rugalmasabb alkalmazását kéri. |
| --- | --- |

1.11

A szubszidiaritási klauzula, amelyet a Tanács szigorúan alkalmaz, visszatartó hatású tényező, és jelentős mértékben megnehezíti az Európai Bizottság erőfeszítéseit. Az EGSZB e klauzula rugalmasabb alkalmazását kéri.

| 1.12 | Meggyőződése, hogy a rendelkezésre álló mechanizmusok és uniós alapok, valamint a meglévő szakértelem igénybevételével bizonyos esetekben elkerülhetők lettek volna, illetve elkerülhetők a nagy katasztrófák. |
| --- | --- |

1.12

Meggyőződése, hogy a rendelkezésre álló mechanizmusok és uniós alapok, valamint a meglévő szakértelem igénybevételével bizonyos esetekben elkerülhetők lettek volna, illetve elkerülhetők a nagy katasztrófák.

| 1.13 | Egyetért azzal az elvvel, hogy „a károk okozójának kell fizetnie”. |
| --- | --- |

1.13

Egyetért azzal az elvvel, hogy „a károk okozójának kell fizetnie”.

| 1.14 | Megjegyzi, hogy az utóbbi években Európában sajnos számottevő mértékben nőtt a nagy katasztrófák száma. |
| --- | --- |

1.14

Megjegyzi, hogy az utóbbi években Európában sajnos számottevő mértékben nőtt a nagy katasztrófák száma.

| 1.15 | Arra kéri a tagállamokat, hogy javítsák belső eljárásaikat és mechanizmusaikat, hogy így megfelelő időben megbízható, érvényes és megalapozott információkat továbbíthassanak az Európai Bizottságnak, megkönnyítve ezzel annak munkáját. |
| --- | --- |

1.15

Arra kéri a tagállamokat, hogy javítsák belső eljárásaikat és mechanizmusaikat, hogy így megfelelő időben megbízható, érvényes és megalapozott információkat továbbíthassanak az Európai Bizottságnak, megkönnyítve ezzel annak munkáját.

| 1.16 | Úgy véli, hogy a támogatások kifizetésének 9–12 hónapos határideje rendkívül hosszú, és nem járul hozzá a sürgős, azonnali segítségre vonatkozó célkitűzés teljesüléséhez. |
| --- | --- |

1.16

Úgy véli, hogy a támogatások kifizetésének 9–12 hónapos határideje rendkívül hosszú, és nem járul hozzá a sürgős, azonnali segítségre vonatkozó célkitűzés teljesüléséhez.

| 1.17 | Az EGSZB szerint szabályokat kellene alkotni az alap tevékenységének reklámozásáról és promóciójáról, hogy a polgárok megismerjék e tevékenységet. |
| --- | --- |

1.17

Az EGSZB szerint szabályokat kellene alkotni az alap tevékenységének reklámozásáról és promóciójáról, hogy a polgárok megismerjék e tevékenységet.

2.   Bevezetés

Bevezetés

| 2.1 | Az EUSZA-t 2002-ben, a Közép- és Észak-Európát sújtó katasztrofális árvizek nyomán hozták létre, azzal a céllal, hogy a jelentős természeti katasztrófákat elszenvedő tagállamok és tagjelölt országok kiegészítő támogatásban részesüljenek, amely arra irányul, hogy az érintett régiókban helyreállítsa a gazdasági és demokratikus életet. |
| --- | --- |

2.1

Az EUSZA-t 2002-ben, a Közép- és Észak-Európát sújtó katasztrofális árvizek nyomán hozták létre, azzal a céllal, hogy a jelentős természeti katasztrófákat elszenvedő tagállamok és tagjelölt országok kiegészítő támogatásban részesüljenek, amely arra irányul, hogy az érintett régiókban helyreállítsa a gazdasági és demokratikus életet.

| 2.2 | Az EUSZA-t sürgősségi eljárások alapján hozták létre, amikor kiderült, hogy bár az EU igen jelentős forrásokkal rendelkezik arra a célra, hogy világszerte választ tudjon adni természeti katasztrófákra, nincs birtokában a megfelelő eszközöknek, amelyek segítségével meg tudna birkózni a saját területén vagy a csatlakozási eljárásban részt vevő tagjelölt országok területén bekövetkező hasonló csapásokkal. |
| --- | --- |

2.2

Az EUSZA-t sürgősségi eljárások alapján hozták létre, amikor kiderült, hogy bár az EU igen jelentős forrásokkal rendelkezik arra a célra, hogy világszerte választ tudjon adni természeti katasztrófákra, nincs birtokában a megfelelő eszközöknek, amelyek segítségével meg tudna birkózni a saját területén vagy a csatlakozási eljárásban részt vevő tagjelölt országok területén bekövetkező hasonló csapásokkal.

| 2.3 | Létrehozása óta az EUSZA-t számos esetben vették igénybe, és ezeket az intézkedéseket elégedetten fogadták, de néhány strukturális és bürokratikus jellegű működési zavar is megfigyelhető volt. Az Európai Bizottság igyekezett ezeket orvosolni 2005. évi rendeletjavaslatával, amelyet azonban az Európai Parlament kedvező véleménye ellenére a Tanács elutasított. |
| --- | --- |

2.3

Létrehozása óta az EUSZA-t számos esetben vették igénybe, és ezeket az intézkedéseket elégedetten fogadták, de néhány strukturális és bürokratikus jellegű működési zavar is megfigyelhető volt. Az Európai Bizottság igyekezett ezeket orvosolni 2005. évi rendeletjavaslatával, amelyet azonban az Európai Parlament kedvező véleménye ellenére a Tanács elutasított.

| 2.4 | Az alap éves költségvetése 1 milliárd euró, ami eddig elegendőnek bizonyult. |
| --- | --- |

2.4

Az alap éves költségvetése 1 milliárd euró, ami eddig elegendőnek bizonyult.

3.   Az alap működésére vonatkozó hatályos rendelet

Az alap működésére vonatkozó hatályos rendelet

| 3.1 | Az EUSZA létrehozásáról szóló jelenleg hatályos rendelet fő rendelkezései a következők: |
| --- | --- |

3.1

Az EUSZA létrehozásáról szóló jelenleg hatályos rendelet fő rendelkezései a következők:

| 3.1.1 | Az alapot abból a célból hozták létre, hogy általa segítséget lehessen nyújtani a jelentős természeti katasztrófákat elszenvedő tagállamoknak és tagjelölt országoknak, és hogy képessé tegye az EU-t a sürgős és hatékony fellépésre. |
| --- | --- |

3.1.1

Az alapot abból a célból hozták létre, hogy általa segítséget lehessen nyújtani a jelentős természeti katasztrófákat elszenvedő tagállamoknak és tagjelölt országoknak, és hogy képessé tegye az EU-t a sürgős és hatékony fellépésre.

| 3.1.2 | A tagállamokra és azokra az országokra terjed ki, amelyek csatlakozási tárgyalásokat kezdtek. |
| --- | --- |

3.1.2

A tagállamokra és azokra az országokra terjed ki, amelyek csatlakozási tárgyalásokat kezdtek.

| 3.1.3 | Kiegészítő eszköz, amely kiegészítő támogatást nyújt a sürgős jellegű tevékenységek finanszírozása céljából. |
| --- | --- |

3.1.3

Kiegészítő eszköz, amely kiegészítő támogatást nyújt a sürgős jellegű tevékenységek finanszírozása céljából.

| 3.1.4 | A rendelkezések szerint az alap a jelentős katasztrófáknak elsősorban azokat az elemeit érinti, melyek az életkörülményekkel, a természeti környezettel és a gazdasággal függenek össze. |
| --- | --- |

3.1.4

A rendelkezések szerint az alap a jelentős katasztrófáknak elsősorban azokat az elemeit érinti, melyek az életkörülményekkel, a természeti környezettel és a gazdasággal függenek össze.

| 3.1.5 | „Jelentős katasztrófának” e dokumentum olyan katasztrófákat tekint, amelyek számottevő károkat okoznak a gazdasági kiadások tekintetében vagy a bruttó nemzeti jövedelem (GNI) százalékarányában. (8) |
| --- | --- |

3.1.5

„Jelentős katasztrófának” e dokumentum olyan katasztrófákat tekint, amelyek számottevő károkat okoznak a gazdasági kiadások tekintetében vagy a bruttó nemzeti jövedelem (GNI) százalékarányában. (8)

8

| 3.1.6 | A jogszabály úgy rendelkezik, hogy az EUSZA-nak kivételesen gyors eljárások szerint kell működnie, és a támogatásokról azonnal határozni kell. |
| --- | --- |

3.1.6

A jogszabály úgy rendelkezik, hogy az EUSZA-nak kivételesen gyors eljárások szerint kell működnie, és a támogatásokról azonnal határozni kell.

| 3.1.7 | A támogatás felhasználásával kapcsolatos felelősség mindenképpen a kedvezményezett államra hárul. |
| --- | --- |

3.1.7

A támogatás felhasználásával kapcsolatos felelősség mindenképpen a kedvezményezett államra hárul.

| 3.2 | A rendelet azt is kimondja, hogy a lehető legnagyobb átláthatóságra és óvatos pénzgazdálkodásra van szükség. |
| --- | --- |

3.2

A rendelet azt is kimondja, hogy a lehető legnagyobb átláthatóságra és óvatos pénzgazdálkodásra van szükség.

| 3.3 | Tekintettel a nagy „természeti katasztrófák” minősítéshez meghatározott összegek jelentős voltára, a rendeletben eltérésekről rendelkező cikkek is szerepelnek a „rendkívüli katasztrófákra” és egy „szomszédos országban” bekövetkező katasztrófára vonatkozóan, de a kritériumok módfelett szigorúak, és a hozzájárulás felső határa csupán 75 millió euró. Mivel a „jelentős katasztrófa” minősítést az eredeti meghatározás szerint csak rendkívül nagy összegek esetén fogadta el a rendelet, az a rendszer alakult ki, hogy az EUSZA támogatásait az említett kivételes rendelkezések alapján ítélik oda. |
| --- | --- |

3.3

Tekintettel a nagy „természeti katasztrófák” minősítéshez meghatározott összegek jelentős voltára, a rendeletben eltérésekről rendelkező cikkek is szerepelnek a „rendkívüli katasztrófákra” és egy „szomszédos országban” bekövetkező katasztrófára vonatkozóan, de a kritériumok módfelett szigorúak, és a hozzájárulás felső határa csupán 75 millió euró. Mivel a „jelentős katasztrófa” minősítést az eredeti meghatározás szerint csak rendkívül nagy összegek esetén fogadta el a rendelet, az a rendszer alakult ki, hogy az EUSZA támogatásait az említett kivételes rendelkezések alapján ítélik oda.

| 3.4 | A rendelet szerint jelentős katasztrófa esetén az EUSZA kiemelt feladatai a következők: |
| --- | --- |

3.4

A rendelet szerint jelentős katasztrófa esetén az EUSZA kiemelt feladatai a következők:

| 3.4.1 | az infrastruktúra, valamint az energia, ivóvíz és szennyvíz, távközlés, közlekedés és oktatás területén tevékenykedő létesítmények működésének azonnali helyreállítása; |
| --- | --- |

3.4.1

az infrastruktúra, valamint az energia, ivóvíz és szennyvíz, távközlés, közlekedés és oktatás területén tevékenykedő létesítmények működésének azonnali helyreállítása;

| 3.4.2 | ideiglenes szállás biztosítása és a mentőszolgálatok támogatása; |
| --- | --- |

3.4.2

ideiglenes szállás biztosítása és a mentőszolgálatok támogatása;

| 3.4.3 | intézkedések a kulturális örökség megóvása érdekében; |
| --- | --- |

3.4.3

intézkedések a kulturális örökség megóvása érdekében;

| 3.4.4 | a katasztrófa által sújtott területek azonnali megtisztítása. |
| --- | --- |

3.4.4

a katasztrófa által sújtott területek azonnali megtisztítása.

| 3.5 | A katasztrófa kezdetét követően az érintett államnak a lehető leggyorsabban, legfeljebb 10 héten belül be kell nyújtania az Európai Bizottsághoz a hozzájárulás iránti kérelmét, amely az igényelt támogatás mértékét is közli. |
| --- | --- |

3.5

A katasztrófa kezdetét követően az érintett államnak a lehető leggyorsabban, legfeljebb 10 héten belül be kell nyújtania az Európai Bizottsághoz a hozzájárulás iránti kérelmét, amely az igényelt támogatás mértékét is közli.

4.   A rendelet módosítására irányuló javaslat

A rendelet módosítására irányuló javaslat

| 4.1 | Az EUSZA működéséről szóló 2012/2002/EK rendelet módosítására irányuló vizsgált javaslat a következő változtatásokat irányozza elő: |
| --- | --- |

4.1

Az EUSZA működéséről szóló 2012/2002/EK rendelet módosítására irányuló vizsgált javaslat a következő változtatásokat irányozza elő:

| 4.1.1 | Az alap tevékenysége a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó új többéves pénzügyi keret részét képezi. |
| --- | --- |

4.1.1

Az alap tevékenysége a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó új többéves pénzügyi keret részét képezi.

| 4.1.2 | A javaslat egyértelműen meghatározza az alap hatályát, a természeti katasztrófákra, köztük az ember okozta katasztrófákra korlátozva azt. |
| --- | --- |

4.1.2

A javaslat egyértelműen meghatározza az alap hatályát, a természeti katasztrófákra, köztük az ember okozta katasztrófákra korlátozva azt.

| 4.1.3 | „Rendkívüli regionális katasztrófa” esetén a küszöbértéket a NUTS 2 szintű (800 000 és 3 millió fő közötti lakosság) GDP 1,5%-ában állapítja meg. |
| --- | --- |

4.1.3

„Rendkívüli regionális katasztrófa” esetén a küszöbértéket a NUTS 2 szintű (800 000 és 3 millió fő közötti lakosság) GDP 1,5%-ában állapítja meg.

| 4.1.4 | Bevezeti azt a lehetőséget, hogy az érintett tagállam kérésére az alapból gyors előleget fizessenek ki, amely elérheti a pénzügyi támogatás várható összegének 10%-át, és maximális összege 30 millió euró. |
| --- | --- |

4.1.4

Bevezeti azt a lehetőséget, hogy az érintett tagállam kérésére az alapból gyors előleget fizessenek ki, amely elérheti a pénzügyi támogatás várható összegének 10%-át, és maximális összege 30 millió euró.

| 4.1.5 | Első alkalommal veszi figyelembe a lassan kialakuló katasztrófákat, amilyen a szárazság. |
| --- | --- |

4.1.5

Első alkalommal veszi figyelembe a lassan kialakuló katasztrófákat, amilyen a szárazság.

| 4.1.6 | A hatékonyabb katasztrófamegelőzést ösztönző rendelkezéseket vezet be, és az erre vonatkozó uniós jogszabályok végrehajtását ösztönzi, feljogosítva az Európai Bizottságot arra, hogy elutasítson egy, az alapból való hozzájárulásra irányuló tagállami kérelmet, amennyiben az illető tagállam súlyos hanyagsággal jár el, vagy ha egy katasztrófa a korábbihoz hasonló formában ismét bekövetkezik. |
| --- | --- |

4.1.6

A hatékonyabb katasztrófamegelőzést ösztönző rendelkezéseket vezet be, és az erre vonatkozó uniós jogszabályok végrehajtását ösztönzi, feljogosítva az Európai Bizottságot arra, hogy elutasítson egy, az alapból való hozzájárulásra irányuló tagállami kérelmet, amennyiben az illető tagállam súlyos hanyagsággal jár el, vagy ha egy katasztrófa a korábbihoz hasonló formában ismét bekövetkezik.

| 4.1.7 | A javaslat a héa-támogatásra való jogosultságra vonatkozó új rendelkezéseket irányoz elő, és a technikai segítségnyújtást kizárja az alap hatóköréből. |
| --- | --- |

4.1.7

A javaslat a héa-támogatásra való jogosultságra vonatkozó új rendelkezéseket irányoz elő, és a technikai segítségnyújtást kizárja az alap hatóköréből.

| 4.1.8 | Rendkívüli körülmények esetén engedélyezi a költségvetési rendelet egyes rendelkezéseitől való eltérést. |
| --- | --- |

4.1.8

Rendkívüli körülmények esetén engedélyezi a költségvetési rendelet egyes rendelkezéseitől való eltérést.

| 4.1.9 | A jelentős katasztrófák küszöbértékét 3 milliárd euróban vagy a bruttó nemzeti jövedelem 0,6%-ában szabja meg. |
| --- | --- |

4.1.9

A jelentős katasztrófák küszöbértékét 3 milliárd euróban vagy a bruttó nemzeti jövedelem 0,6%-ában szabja meg.

5.   Az EGSZB álláspontja

Az EGSZB álláspontja

| 5.1 | Az EGSZB egyetértett az EUSZA működéséről szóló 2012/2002/EK rendelet módosításának szükségességével, hogy az alap: |
| --- | --- |

5.1

Az EGSZB egyetértett az EUSZA működéséről szóló 2012/2002/EK rendelet módosításának szükségességével, hogy az alap:

| 5.1.1 | olyan eszközzé váljék, amely természeti katasztrófák esetén hatékonyabban képes támogatni az uniós tagállamokat, a csatlakozási tárgyalásokat folytató, valamint a szomszédos országokat, |
| --- | --- |

5.1.1

olyan eszközzé váljék, amely természeti katasztrófák esetén hatékonyabban képes támogatni az uniós tagállamokat, a csatlakozási tárgyalásokat folytató, valamint a szomszédos országokat,

| 5.1.2 | ipari vagy technológiai balesetekből származó katasztrófák esetén történő fellépésre is kapjon hatásköröket. |
| --- | --- |

5.1.2

ipari vagy technológiai balesetekből származó katasztrófák esetén történő fellépésre is kapjon hatásköröket.

| 5.2 | Úgy véli, hogy az előirányzott összegek nem elégségesek olyan nagy katasztrófák esetén, amelyek az EU jelentős részét érinthetik (nukleáris baleset, járványok stb.), és arra kéri az Európai Bizottságot, hogy erre a kérdésre kiemelt figyelmet fordítson. |
| --- | --- |

5.2

Úgy véli, hogy az előirányzott összegek nem elégségesek olyan nagy katasztrófák esetén, amelyek az EU jelentős részét érinthetik (nukleáris baleset, járványok stb.), és arra kéri az Európai Bizottságot, hogy erre a kérdésre kiemelt figyelmet fordítson.

| 5.3 | Teljes mértékben egyetért azzal, hogy az Európai Bizottság az EUSZA működési eljárásainak gyorsítására törekszik, azzal a feltétellel, hogy az eljárások mindig világos, egyszerű működési szabályokra támaszkodó, megbízható mechanizmusokon alapuljanak. |
| --- | --- |

5.3

Teljes mértékben egyetért azzal, hogy az Európai Bizottság az EUSZA működési eljárásainak gyorsítására törekszik, azzal a feltétellel, hogy az eljárások mindig világos, egyszerű működési szabályokra támaszkodó, megbízható mechanizmusokon alapuljanak.

| 5.4 | Arra kéri a tagállamokat, hogy csak alapos megfontolást követően vegyék igénybe az alap mechanizmusait, annak érdekében, hogy ne keltsenek negatív reakciókat az EU-val szemben. |
| --- | --- |

5.4

Arra kéri a tagállamokat, hogy csak alapos megfontolást követően vegyék igénybe az alap mechanizmusait, annak érdekében, hogy ne keltsenek negatív reakciókat az EU-val szemben.

| 5.5 | Egyetért az előlegre vonatkozó eljárással, valamint annak a kategóriának az alkalmazásával is, amelybe a hosszabb időn át megmaradó károk tartoznak, amilyen például a szárazság. Úgy véli továbbá, hogy a természeti katasztrófákat követő helyreállítási munkákhoz az újraerdősítésnek is hozzá kell tartoznia. |
| --- | --- |

5.5

Egyetért az előlegre vonatkozó eljárással, valamint annak a kategóriának az alkalmazásával is, amelybe a hosszabb időn át megmaradó károk tartoznak, amilyen például a szárazság. Úgy véli továbbá, hogy a természeti katasztrófákat követő helyreállítási munkákhoz az újraerdősítésnek is hozzá kell tartoznia.

| 5.6 | Megítélése szerint az Európai Bizottságnak rendkívüli szigorral kell eljárnia azokkal a tagállamokkal szemben, amelyek – az uniós jogszabályok és az egyedi uniós finanszírozás ellenére – súlyos katasztrófákat okozó hanyagsággal járnak el. |
| --- | --- |

5.6

Megítélése szerint az Európai Bizottságnak rendkívüli szigorral kell eljárnia azokkal a tagállamokkal szemben, amelyek – az uniós jogszabályok és az egyedi uniós finanszírozás ellenére – súlyos katasztrófákat okozó hanyagsággal járnak el.

| 5.7 | Az EGSZB úgy véli, hogy a jövőben az éghajlatváltozás még több természeti katasztrófát idéz majd elő, ezért az Európai Bizottságot arra kéri, hogy a felülvizsgálandó rendeletben ezt is tartsa szem előtt. |
| --- | --- |

5.7

Az EGSZB úgy véli, hogy a jövőben az éghajlatváltozás még több természeti katasztrófát idéz majd elő, ezért az Európai Bizottságot arra kéri, hogy a felülvizsgálandó rendeletben ezt is tartsa szem előtt.

| 5.8 | Megítélése szerint a „civil társadalom” rendkívül jelentős szerepet játszik nagy katasztrófák idején, és arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a módosítandó rendeletben az a lehetőség is szerepeljen, hogy olyan szakosított, akkreditált szervezetek is kaphassanak pénzügyi támogatást, amelyek kapcsolatban vannak ezzel a területtel, és rendelkeznek a szolgáltatások nyújtásához szükséges struktúrákkal és ismeretekkel. |
| --- | --- |

5.8

Megítélése szerint a „civil társadalom” rendkívül jelentős szerepet játszik nagy katasztrófák idején, és arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a módosítandó rendeletben az a lehetőség is szerepeljen, hogy olyan szakosított, akkreditált szervezetek is kaphassanak pénzügyi támogatást, amelyek kapcsolatban vannak ezzel a területtel, és rendelkeznek a szolgáltatások nyújtásához szükséges struktúrákkal és ismeretekkel.

| 5.9 | Úgy véli, hogy hatékony alkalmazás esetén az olyan mechanizmusok, mint az EUSZA, alkalmat kínálnak az EU-nak arra, hogy konkrét, látványos jelét adja szolidaritásának. Arra kéri az Európai Bizottságot, hogy hozzon meg minden ahhoz szükséges intézkedést, hogy az európai polgárok értesüljenek az EU szerepéről. |
| --- | --- |

5.9

Úgy véli, hogy hatékony alkalmazás esetén az olyan mechanizmusok, mint az EUSZA, alkalmat kínálnak az EU-nak arra, hogy konkrét, látványos jelét adja szolidaritásának. Arra kéri az Európai Bizottságot, hogy hozzon meg minden ahhoz szükséges intézkedést, hogy az európai polgárok értesüljenek az EU szerepéről.

| 5.10 | Az EGSZB meg van győződve arról, hogy az alap finanszírozását be kell építeni az EU rendes költségvetésébe, annak érdekében, hogy mérséklődjenek a jelenlegi lassú és bürokratikus eljárások következtében kialakult késések, amelyek miatt fellép a Tanács, a Parlament és az Európai Bizottság. Úgy véli továbbá, hogy ki kellene alakítani egy mechanizmust a rendkívüli mértékű, fokozott támogatást igénylő katasztrófák esetén mozgósítható pénzügyi keret növelésére. |
| --- | --- |

5.10

Az EGSZB meg van győződve arról, hogy az alap finanszírozását be kell építeni az EU rendes költségvetésébe, annak érdekében, hogy mérséklődjenek a jelenlegi lassú és bürokratikus eljárások következtében kialakult késések, amelyek miatt fellép a Tanács, a Parlament és az Európai Bizottság. Úgy véli továbbá, hogy ki kellene alakítani egy mechanizmust a rendkívüli mértékű, fokozott támogatást igénylő katasztrófák esetén mozgósítható pénzügyi keret növelésére.

| 5.11 | Az EGSZB az Európai Parlamenttel együtt úgy véli, hogy a támogatás feltételéül a NUTS 2 szintű regionális GNI 1,5%-ában meghatározott küszöbérték túlságosan magas, és – a polgároknak komoly csalódást okozva – számos súlyos katasztrófát kizár az alap hatóköréből. A küszöbérték 1%-ra történő csökkentését javasolja, hogy a támogatás elsősorban a gyenge demográfiai paraméterekkel rendelkező országokra terjedjen ki. |
| --- | --- |

5.11

Az EGSZB az Európai Parlamenttel együtt úgy véli, hogy a támogatás feltételéül a NUTS 2 szintű regionális GNI 1,5%-ában meghatározott küszöbérték túlságosan magas, és – a polgároknak komoly csalódást okozva – számos súlyos katasztrófát kizár az alap hatóköréből. A küszöbérték 1%-ra történő csökkentését javasolja, hogy a támogatás elsősorban a gyenge demográfiai paraméterekkel rendelkező országokra terjedjen ki.

Kelt Brüsszelben, 2013. december 10-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Henri MALOSSE

---

(1)  A Tanács 2002. november 11-i, 2012/2002/EK rendelete HL L., 311., 2002.11.14.

1

(2)  Az EGSZB véleménye az alábbi tárgyban: Javaslat tanácsi rendeletre az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról; HL C 61, 2003.3.14., 187-188. o.

2

(3)  Az EGSZB véleménye az alábbi tárgyban: Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról; HL C 28, 2006.2.3., 69. o.

3

(4)  Az Európai Parlament jelentése az Európai Unió Szolidaritási Alapjáról – végrehajtás és alkalmazás, C2012/2075 A7–0398/2012, 2012. december 20.

4

(5)  Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról (COM(2005) 108 final – 2005. április 6.)

5

(6)  EGSZB vélemény a következő tárgyban: A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának az Európai Unió Szolidaritási Alapjának jövőjéről,
  HL C 181, 2012.6.21., 52.o.

6

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának az Európai Unió Szolidaritási Alapjának jövőjéről,

(7)  Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló 2012/2002/EK tanácsi rendelet módosításáról, COM/2013/0522 final, 2013. július 25.

7

(8)  „Jelentősnek” az a katasztrófa minősül, amely 2002-es árakon legalább 3 milliárd eurónyi kárt okozott, vagy az érintett ország GNI-jének több mint 0,6%-át tette ki.

8

---

| 5.6.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 170/50 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 170/50

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a pénzpiaci alapokról

(COM(2013) 615 final – 2013/0306 (COD))

2014/C 170/08

Előadó: Edgardo Maria IOZIA

2013. szeptember 12-én az Európai Parlament és 2013. szeptember 19-én a Tanács úgy határozott, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. és 304. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a pénzpiaci alapokról

COM(2013) 615 final – 2013/0306 (COD).

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció 2013. november 13-án elfogadta véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. december 10–11-én tartott 494. plenáris ülésén (a december 10-i ülésnapon) 149 szavazattal 2 ellenében, 5 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) örömmel látja, hogy az Európai Bizottság végre benyújtotta a pénzpiaci alapokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre tett, régóta várt és korábban már több ízben bejelentett javaslatát. |
| --- | --- |

1.1

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) örömmel látja, hogy az Európai Bizottság végre benyújtotta a pénzpiaci alapokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre tett, régóta várt és korábban már több ízben bejelentett javaslatát.

| 1.2 | Az árnyékbanki tevékenységek piaca hatalmas: a Pénzügyi Stabilitási Tanács (FSB) globális értékét mintegy 51 000 milliárd euróra becsüli, ami az egész pénzügyi rendszer 25–30%-ának felel meg. Európában a pénzpiaci alapok (PPA) nagyobb része (a teljes volumen mintegy 80%-a és az alapok 60%-a) a 2009/65/EK irányelv (ÁÉKBV) hatálya alá tartozik. A többi pénzpiaci alap 2013 júliusa óta az alternatívbefektetésialap-kezelőkről szóló 2011/61/EU irányelv alapján működik. |
| --- | --- |

1.2

Az árnyékbanki tevékenységek piaca hatalmas: a Pénzügyi Stabilitási Tanács (FSB) globális értékét mintegy 51 000 milliárd euróra becsüli, ami az egész pénzügyi rendszer 25–30%-ának felel meg. Európában a pénzpiaci alapok (PPA) nagyobb része (a teljes volumen mintegy 80%-a és az alapok 60%-a) a 2009/65/EK irányelv (ÁÉKBV) hatálya alá tartozik. A többi pénzpiaci alap 2013 júliusa óta az alternatívbefektetésialap-kezelőkről szóló 2011/61/EU irányelv alapján működik.

| 1.3 | Az árnyékbanki tevékenységek szükséges szabályozásának két fő oka van: először is az a lehetőség, hogy az árnyékbanki tevékenységeket a szabályozás, elsősorban a tőkekövetelmények megkerülésére is fel lehet használni, illetve olyan tevékenységek gyakorlására, amelyek a hagyományos, szabályozott rendszer keretein belül is kezelhetők lennének, így növelve egy rendszerszintű esemény bekövetkeztének valószínűségét; másodszor pedig az a körülmény, hogy az árnyékbankok pénzügyi tevékenységeire a hagyományos bankokhoz hasonlóan jelentős tőkeáttétel jellemző, és így a pénzügyi szektort pánik és rendszerkockázat veszélyének tehetik ki. |
| --- | --- |

1.3

Az árnyékbanki tevékenységek szükséges szabályozásának két fő oka van: először is az a lehetőség, hogy az árnyékbanki tevékenységeket a szabályozás, elsősorban a tőkekövetelmények megkerülésére is fel lehet használni, illetve olyan tevékenységek gyakorlására, amelyek a hagyományos, szabályozott rendszer keretein belül is kezelhetők lennének, így növelve egy rendszerszintű esemény bekövetkeztének valószínűségét; másodszor pedig az a körülmény, hogy az árnyékbankok pénzügyi tevékenységeire a hagyományos bankokhoz hasonlóan jelentős tőkeáttétel jellemző, és így a pénzügyi szektort pánik és rendszerkockázat veszélyének tehetik ki.

| 1.4 | Az EGSZB egyetért az Európai Bizottság abbéli választásával, hogy irányelv helyett inkább rendelettel kívánja szabályozni ezt a szektort. A világszinten működő, de elsősorban három országban – Franciaországban, Írországban és Luxemburgban – található PPA-k jellemzőire való tekintettel alapvetően fontos egy homogén és azonnal alkalmazható normatíva megléte. Ez a választás maradéktalanul megfelel az arányosság és a szubszidiaritás elveinek. |
| --- | --- |

1.4

Az EGSZB egyetért az Európai Bizottság abbéli választásával, hogy irányelv helyett inkább rendelettel kívánja szabályozni ezt a szektort. A világszinten működő, de elsősorban három országban – Franciaországban, Írországban és Luxemburgban – található PPA-k jellemzőire való tekintettel alapvetően fontos egy homogén és azonnal alkalmazható normatíva megléte. Ez a választás maradéktalanul megfelel az arányosság és a szubszidiaritás elveinek.

| 1.5 | A Pénzügyi Stabilitási Tanács megbízásából az Értékpapír-felügyeletek Nemzetközi Szervezete 2012 októberében egy sor előzetes ajánlást dolgozott ki annak érdekében, hogy a szabályozó szerveket a PPA-piacokon való beavatkozásra ösztönözze. 2012 novemberében a Pénzügyi Stabilitási Tanács maga is közétett olyan szabályozási iránymutatásokat, amelyek a pénzpiaci alapok hirtelen tőkekivonásokkal szembeni sérülékenységének csökkentésére irányulnak, az EP pedig 2012. november 20-án tette közzé saját iránymutatásait. Legutóbb, 2012 decemberében (1), az Európai Rendszerkockázati Testület (ERKT) bocsátott ki ajánlást. |
| --- | --- |

1.5

A Pénzügyi Stabilitási Tanács megbízásából az Értékpapír-felügyeletek Nemzetközi Szervezete 2012 októberében egy sor előzetes ajánlást dolgozott ki annak érdekében, hogy a szabályozó szerveket a PPA-piacokon való beavatkozásra ösztönözze. 2012 novemberében a Pénzügyi Stabilitási Tanács maga is közétett olyan szabályozási iránymutatásokat, amelyek a pénzpiaci alapok hirtelen tőkekivonásokkal szembeni sérülékenységének csökkentésére irányulnak, az EP pedig 2012. november 20-án tette közzé saját iránymutatásait. Legutóbb, 2012 decemberében (1), az Európai Rendszerkockázati Testület (ERKT) bocsátott ki ajánlást.

| 1.6 | Az Egyesült Államokban a Tőzsde- és Értékpapírfelügyelő Bizottság közzétette a 2-a7 sz. szabályt, amely 2010 óta szabályozza ezt a kérdéskört. 2012. november 19-én (2) a FSOC (Financial Sability Oversight Council) egyesült államokbeli szabályozó hatóság megkezdte a hatályos jogszabályok felülvizsgálatát, az európai bizottságihoz nagyon hasonló elgondolásokat javasolva: tőkepuffer biztosításának kötelezettsége, a PPA-k számára kötelező áttérés az ingadozó nettó eszközértékre, valamint rendkívül rövid távú beruházási kötelezettségek és a befektetési portfólió összetételének gyakoribb közzététele a piac felé. Az EGSZB a szoros piaci integrációra való tekintettel javasolja a homogén és hatékony szabályozás megosztását a tengerentúli hatóságokkal. |
| --- | --- |

1.6

Az Egyesült Államokban a Tőzsde- és Értékpapírfelügyelő Bizottság közzétette a 2-a7 sz. szabályt, amely 2010 óta szabályozza ezt a kérdéskört. 2012. november 19-én (2) a FSOC (Financial Sability Oversight Council) egyesült államokbeli szabályozó hatóság megkezdte a hatályos jogszabályok felülvizsgálatát, az európai bizottságihoz nagyon hasonló elgondolásokat javasolva: tőkepuffer biztosításának kötelezettsége, a PPA-k számára kötelező áttérés az ingadozó nettó eszközértékre, valamint rendkívül rövid távú beruházási kötelezettségek és a befektetési portfólió összetételének gyakoribb közzététele a piac felé. Az EGSZB a szoros piaci integrációra való tekintettel javasolja a homogén és hatékony szabályozás megosztását a tengerentúli hatóságokkal.

| 1.7 | Az EGSZB egyetért az ERKT ajánlásában megfogalmazott kijelentéssel. „Bár a pénzpiaci alapok nem tekinthetők a 2007–2008-as válság okozóinak, a pénzügyi zavarok idején megfigyelhető teljesítményük rámutatott arra, hogy hozzájárulhatnak a válság terjesztéséhez vagy akár súlyosbításához is. A 2007-től 2008-ig tartó válság tapasztalatai megmutatták, hogy a PPA-k sem immunisak a befektetői pánikkal szemben, és szponzorvállalatok támogatására szorulhatnak, elsősorban állandó nettó eszközértékük megőrzése érdekében”. |
| --- | --- |

1.7

Az EGSZB egyetért az ERKT ajánlásában megfogalmazott kijelentéssel. „Bár a pénzpiaci alapok nem tekinthetők a 2007–2008-as válság okozóinak, a pénzügyi zavarok idején megfigyelhető teljesítményük rámutatott arra, hogy hozzájárulhatnak a válság terjesztéséhez vagy akár súlyosbításához is. A 2007-től 2008-ig tartó válság tapasztalatai megmutatták, hogy a PPA-k sem immunisak a befektetői pánikkal szemben, és szponzorvállalatok támogatására szorulhatnak, elsősorban állandó nettó eszközértékük megőrzése érdekében”.

| 1.8 | Az EGSZB újfent hangsúlyozza, hogy „Jóllehet a pénzügyi rendszer likviditása – mely a pénzügyi válságot megelőző időszak óta nagymértékben függ az árnyékbankrendszertől – kétségtelenül fontos, a válság tapasztalatai alapján a szabályozási folyamat során ajánlott előtérbe helyezni a rendszer stabilitását, ami elengedhetetlen”. „Árnyéktevékenységeknek” valóban nem szabadna létezniük: az árnyékbankrendszerre is ugyanazoknak a szabályozási és prudenciális követelményeknek kell vonatkozniuk, mint a pénzügyi rendszer egészére. „Az új szabályozásnak az európai fogyasztók magas szintű védelmét is szolgálnia kell.” |
| --- | --- |

1.8

Az EGSZB újfent hangsúlyozza, hogy „Jóllehet a pénzügyi rendszer likviditása – mely a pénzügyi válságot megelőző időszak óta nagymértékben függ az árnyékbankrendszertől – kétségtelenül fontos, a válság tapasztalatai alapján a szabályozási folyamat során ajánlott előtérbe helyezni a rendszer stabilitását, ami elengedhetetlen”. „Árnyéktevékenységeknek” valóban nem szabadna létezniük: az árnyékbankrendszerre is ugyanazoknak a szabályozási és prudenciális követelményeknek kell vonatkozniuk, mint a pénzügyi rendszer egészére. „Az új szabályozásnak az európai fogyasztók magas szintű védelmét is szolgálnia kell.”

| 1.9 | Az FSB ajánlásaival összhangban az EGSZB már jó ideje a rendelet gyors közzétételét sürgeti (3). Az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak minél gyorsabban meg kell egyeznie a rendelet elfogadása érdekében, figyelembe véve az EGSZB által javasolt módosításokat is. Tekintettel az Európai Parlament és a Tanács által megszabott intézményi határidőkre, valós annak a veszélye, hogy a rendelet elfogadása hónapokkal elhúzódik. |
| --- | --- |

1.9

Az FSB ajánlásaival összhangban az EGSZB már jó ideje a rendelet gyors közzétételét sürgeti (3). Az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak minél gyorsabban meg kell egyeznie a rendelet elfogadása érdekében, figyelembe véve az EGSZB által javasolt módosításokat is. Tekintettel az Európai Parlament és a Tanács által megszabott intézményi határidőkre, valós annak a veszélye, hogy a rendelet elfogadása hónapokkal elhúzódik.

| 1.10 | Az EGSZB úgy véli, hogy a legjobb és legmegfelelőbb ajánlást az FSB és az ERKT (4) bocsátotta ki az állandó nettó eszközértékű (CNAV) alapokkal kapcsolatban, amelyeket változó nettó eszközértékű (VNAV) alapokká kellene alakítani. A 3%-os tőkepuffer – tekintettel arra, hogy a lehető legnagyobb kockázat, mellyel konfrontálódtunk, 6% felett volt – nem tűnik elégségesnek ahhoz, hogy olyan időszakban is kielégítse a likviditási szükségleteket, amikor valamennyi szereplőnek azzal kell számolnia, hogy a piacon jelentős zavarok keletkezhetnek, és így befektetései hirtelen felszámolása mellett dönthet. |
| --- | --- |

1.10

Az EGSZB úgy véli, hogy a legjobb és legmegfelelőbb ajánlást az FSB és az ERKT (4) bocsátotta ki az állandó nettó eszközértékű (CNAV) alapokkal kapcsolatban, amelyeket változó nettó eszközértékű (VNAV) alapokká kellene alakítani. A 3%-os tőkepuffer – tekintettel arra, hogy a lehető legnagyobb kockázat, mellyel konfrontálódtunk, 6% felett volt – nem tűnik elégségesnek ahhoz, hogy olyan időszakban is kielégítse a likviditási szükségleteket, amikor valamennyi szereplőnek azzal kell számolnia, hogy a piacon jelentős zavarok keletkezhetnek, és így befektetései hirtelen felszámolása mellett dönthet.

2.   A rendeletjavaslat lényegi tartalma

| 2.1 | Az Európai Bizottság rendeletjavaslata az árnyékbanki tevékenységekről szóló, tavaly közétett zöld könyvhöz kapcsolódik (lásd IP/12/253 és MEMO/12/191). Áttekintést nyújt az elvégzett munkáról, és útitervet határoz meg e kulcsfontosságú szektor további szabályozása számára. |
| --- | --- |

2.1

Az Európai Bizottság rendeletjavaslata az árnyékbanki tevékenységekről szóló, tavaly közétett zöld könyvhöz kapcsolódik (lásd IP/12/253 és MEMO/12/191). Áttekintést nyújt az elvégzett munkáról, és útitervet határoz meg e kulcsfontosságú szektor további szabályozása számára.

| 2.2 | A pénzügyi válság során történt események számos olyan szempontra világítottak rá, amelyek nehézségek esetén sebezhetővé tették a PPA-kat a pénzügyi piacon, és amelyek terjeszthetik vagy fel is erősíthetik a kockázatokat a piacokon keresztül. |
| --- | --- |

2.2

A pénzügyi válság során történt események számos olyan szempontra világítottak rá, amelyek nehézségek esetén sebezhetővé tették a PPA-kat a pénzügyi piacon, és amelyek terjeszthetik vagy fel is erősíthetik a kockázatokat a piacokon keresztül.

| 2.3 | A CESR által egy minimális közös alap létrehozására elfogadott irányelveket egy év elteltével csak 12 tagállam alkalmazta, kiemelve ezáltal a különböző nemzeti szabályozások tartósságát. Ez idejében történő és határozott fellépést tesz szükségessé. |
| --- | --- |

2.3

A CESR által egy minimális közös alap létrehozására elfogadott irányelveket egy év elteltével csak 12 tagállam alkalmazta, kiemelve ezáltal a különböző nemzeti szabályozások tartósságát. Ez idejében történő és határozott fellépést tesz szükségessé.

| 2.4 | A PPA-k nem tudnak majd származtatott ügyletekkel működni az átváltási kockázat és a kamatok normál védőáramkörein kívül. |
| --- | --- |

2.4

A PPA-k nem tudnak majd származtatott ügyletekkel működni az átváltási kockázat és a kamatok normál védőáramkörein kívül.

| 2.5 | A PPA-knak emellett a beruházások diverzifikálása révén csökkenteniük kell a partnerkockázatot: nem szabad megengedni, hogy a kötelezettségvállalás mértéke meghaladja a 20%-ot az ugyanazon partnerrel kötött visszavásárlási szerződésben. |
| --- | --- |

2.5

A PPA-knak emellett a beruházások diverzifikálása révén csökkenteniük kell a partnerkockázatot: nem szabad megengedni, hogy a kötelezettségvállalás mértéke meghaladja a 20%-ot az ugyanazon partnerrel kötött visszavásárlási szerződésben.

| 2.6 | A menedzsereknek tartózkodniuk kell attól, hogy szakosodott külső ügynökségektől kérjenek véleményt; emellett rendszeresen tesztelniük kell a PPA-k stressztűrő képességét. |
| --- | --- |

2.6

A menedzsereknek tartózkodniuk kell attól, hogy szakosodott külső ügynökségektől kérjenek véleményt; emellett rendszeresen tesztelniük kell a PPA-k stressztűrő képességét.

| 2.7 | A rendeletjavaslat nagyobb átláthatóságot kíván biztosítani a következők révén:






  — | részletes adatok gyűjtése, |
| --- | --- | --- |

2.7

A rendeletjavaslat nagyobb átláthatóságot kíván biztosítani a következők révén:

—

részletes adatok gyűjtése,

| — | pénzügyi eszközökre és értékpapír-alapú finanszírozási műveletekhez kapcsolódó kockázatokra vonatkozó jogszabályok, |
| --- | --- |

—

pénzügyi eszközökre és értékpapír-alapú finanszírozási műveletekhez kapcsolódó kockázatokra vonatkozó jogszabályok,

| — | a bankokkal való együttműködést szabályozó keret létrehozása. |
| --- | --- |

—

a bankokkal való együttműködést szabályozó keret létrehozása.

| 2.8 | A rendeletjavaslat a pénzpiaci alapok korlátozását is javasolja, szigorúbb likviditási követelményeket sürgetve. Az Európai Bizottság úgy véli, hogy ez garantálja majd, hogy az alapok a rendszerkövetkezmények nélkül vissza tudják fizetni a tőkét, amennyiben a befektetők úgy döntenének, hogy kivonják az eszközöket. |
| --- | --- |

2.8

A rendeletjavaslat a pénzpiaci alapok korlátozását is javasolja, szigorúbb likviditási követelményeket sürgetve. Az Európai Bizottság úgy véli, hogy ez garantálja majd, hogy az alapok a rendszerkövetkezmények nélkül vissza tudják fizetni a tőkét, amennyiben a befektetők úgy döntenének, hogy kivonják az eszközöket.

| 2.9 | Konkrétan az alapoknak biztosítaniuk kell, hogy portfóliójukban legalább 10%-ban napi lejáratú eszközöket és további 20%-ban heti lejáratú eszközöket tartsanak, míg az egy adott kibocsátó felé való kitettségük nem haladhatja meg az 5%-ot. Az állandó nettó eszközértékű alapok esetében egy 3%-os tőkepuffert is biztosítani kell. |
| --- | --- |

2.9

Konkrétan az alapoknak biztosítaniuk kell, hogy portfóliójukban legalább 10%-ban napi lejáratú eszközöket és további 20%-ban heti lejáratú eszközöket tartsanak, míg az egy adott kibocsátó felé való kitettségük nem haladhatja meg az 5%-ot. Az állandó nettó eszközértékű alapok esetében egy 3%-os tőkepuffert is biztosítani kell.

3.   Általános megjegyzések

| 3.1 | Az árnyékbanki tevékenységek fontos szerepet játszanak a reálgazdaság finanszírozásában. „Az árnyékbankrendszer hozzájárult a gazdaság és az ingatlanbuborék »financializációjához«, amely – 2007-től kezdődően – számos fejlett országot sújtott, a tönk szélére sodorva gazdaságukat. Következésképpen kijelenthető, hogy alapvetően – bár nem kizárólagosan – felelős az USA-t és számos uniós tagállamot sújtó nagy recesszióért. A pénzügyi rendszernek teljes egészében a reálgazdaságot kell szolgálnia.” (5) Különösen a kkv-knak kell komoly problémákkal szembenézniük az elszenvedett hitelcsökkentések miatt. A bankrendszer úgy tűnik, nem képes betölteni elsődleges funkcióját, a reálgazdaság támogatását. |
| --- | --- |

3.1

Az árnyékbanki tevékenységek fontos szerepet játszanak a reálgazdaság finanszírozásában. „Az árnyékbankrendszer hozzájárult a gazdaság és az ingatlanbuborék »financializációjához«, amely – 2007-től kezdődően – számos fejlett országot sújtott, a tönk szélére sodorva gazdaságukat. Következésképpen kijelenthető, hogy alapvetően – bár nem kizárólagosan – felelős az USA-t és számos uniós tagállamot sújtó nagy recesszióért. A pénzügyi rendszernek teljes egészében a reálgazdaságot kell szolgálnia.” (5) Különösen a kkv-knak kell komoly problémákkal szembenézniük az elszenvedett hitelcsökkentések miatt. A bankrendszer úgy tűnik, nem képes betölteni elsődleges funkcióját, a reálgazdaság támogatását.

| 3.2 | A pénzpiaci alapok rövid időtartamra biztosítják a likvid eszközök iránti kínálat és keresletet összehangolását. |
| --- | --- |

3.2

A pénzpiaci alapok rövid időtartamra biztosítják a likvid eszközök iránti kínálat és keresletet összehangolását.

| 3.3 | Ahogyan ezt a Pénzügyi Stabilitási Tanács, valamint egyéb olyan fontos intézmények, mint az Értékpapír-felügyeletek Nemzetközi Szervezete és az Európai Rendszerkockázati Testület is megjegyzik, a pénzpiaci alapoknak rendszerszintű jelentőségük elismertsége ellenére sem kielégítő a szabályozásuk. Az EGSZB osztja ezt a nézetet. |
| --- | --- |

3.3

Ahogyan ezt a Pénzügyi Stabilitási Tanács, valamint egyéb olyan fontos intézmények, mint az Értékpapír-felügyeletek Nemzetközi Szervezete és az Európai Rendszerkockázati Testület is megjegyzik, a pénzpiaci alapoknak rendszerszintű jelentőségük elismertsége ellenére sem kielégítő a szabályozásuk. Az EGSZB osztja ezt a nézetet.

| 3.4 | Ezzel ellentétben az Európai Bankszövetség aggodalmát fejezi ki a pénzpiaci alapokra vonatkozó javaslatok hatásával kapcsolatban, mivel ezeket túlságosan is korlátozó jellegűnek és nehezen végrehajthatónak tartja az olyan alapok számára, amelyeknek forrásait a bankok a reálgazdaság hitelezésének támogatására használhatják. |
| --- | --- |

3.4

Ezzel ellentétben az Európai Bankszövetség aggodalmát fejezi ki a pénzpiaci alapokra vonatkozó javaslatok hatásával kapcsolatban, mivel ezeket túlságosan is korlátozó jellegűnek és nehezen végrehajthatónak tartja az olyan alapok számára, amelyeknek forrásait a bankok a reálgazdaság hitelezésének támogatására használhatják.

| 3.5 | Eközben a G20 is aktív ezen területen, inkább az ágazat tevékenységeire, mint szereplőire összpontosítva. A G20 országok észrevételeiből az tűnik ki, hogy ők az ágazat puhább szabályozását szorgalmaznák, hogy elkerüljék a globális pénzáramlásokra gyakorolt negatív hatásokat, tekintettel arra a kulcsfontosságú szerepre, amelyet az árnyékbanki tevékenységek játszanak a bankszektor likviditásának biztosításában. |
| --- | --- |

3.5

Eközben a G20 is aktív ezen területen, inkább az ágazat tevékenységeire, mint szereplőire összpontosítva. A G20 országok észrevételeiből az tűnik ki, hogy ők az ágazat puhább szabályozását szorgalmaznák, hogy elkerüljék a globális pénzáramlásokra gyakorolt negatív hatásokat, tekintettel arra a kulcsfontosságú szerepre, amelyet az árnyékbanki tevékenységek játszanak a bankszektor likviditásának biztosításában.

| 3.6 | Ami az érintett intézményeket és tevékenységeket illeti, a Pénzügyi Stabilitási Tanács becslése szerint az árnyékbanki rendszer globális értéke mintegy 51 billió euróra tehető, ami az egész pénzügyi rendszer 25–30%-ának és a banki tevékenységek felének (euróövezet: majdnem 17 billió, Egyesült Királyság: 7 billió, Egyesült Államok: 17,5 billió (6)) felel meg. |
| --- | --- |

3.6

Ami az érintett intézményeket és tevékenységeket illeti, a Pénzügyi Stabilitási Tanács becslése szerint az árnyékbanki rendszer globális értéke mintegy 51 billió euróra tehető, ami az egész pénzügyi rendszer 25–30%-ának és a banki tevékenységek felének (euróövezet: majdnem 17 billió, Egyesült Királyság: 7 billió, Egyesült Államok: 17,5 billió (6)) felel meg.

| 3.7 | Egy sor közvetítő is jelen van a rendszerben, azonban a pénzpiaci alapok rendszerszinten fontosak, és a pénzügyi intézmények, vállalkozások és kormányok rövid távú finanszírozásának nem elhanyagolható forrását jelentik. Ezért a pénzpiaci alapok működése alapvető fontosságú az itt tárgyalt nemzetközi szabályozási tevékenység szempontjából. |
| --- | --- |

3.7

Egy sor közvetítő is jelen van a rendszerben, azonban a pénzpiaci alapok rendszerszinten fontosak, és a pénzügyi intézmények, vállalkozások és kormányok rövid távú finanszírozásának nem elhanyagolható forrását jelentik. Ezért a pénzpiaci alapok működése alapvető fontosságú az itt tárgyalt nemzetközi szabályozási tevékenység szempontjából.

| 3.8 | Európában a kormányok vagy a vállalati szektor által kibocsátott rövid lejáratú, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok mintegy 22%-a és a bankszektor által kibocsátott rövid lejáratú adósságpapírok 38%-a, azaz mintegy 1000 milliárd euró a pénzpiaci alapoknál van. |
| --- | --- |

3.8

Európában a kormányok vagy a vállalati szektor által kibocsátott rövid lejáratú, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok mintegy 22%-a és a bankszektor által kibocsátott rövid lejáratú adósságpapírok 38%-a, azaz mintegy 1000 milliárd euró a pénzpiaci alapoknál van.

| 3.9 | Az EU-n belüli általános földrajzi eloszlás tekintetében a pénzpiaci alapok elsősorban Franciaországban, Írországban és Luxemburgban találhatók, és – főképp vállalati – használatuk igen elterjedt Németországban és az Egyesült Királyságban az állandó nettó eszközértékű alapok esetében. |
| --- | --- |

3.9

Az EU-n belüli általános földrajzi eloszlás tekintetében a pénzpiaci alapok elsősorban Franciaországban, Írországban és Luxemburgban találhatók, és – főképp vállalati – használatuk igen elterjedt Németországban és az Egyesült Királyságban az állandó nettó eszközértékű alapok esetében.

4.   Részletes megjegyzések

| 4.1 | A pénzpiaci alapok ágazata szorosan kapcsolódik a bankokhoz, amelyek gyakran az alapok kezelői, sőt finanszírozásukat olykor az alapok eszközeiből biztosítják. Az Európai Bizottság szerint a pénzpiaci alapok többségét bankok támogatják: a tíz legnagyobb pénzpiaci alapból kilencet kereskedelmi bankok finanszíroznak. Ez jól mutatja nemcsak e két szektor, hanem a pénzpiaci alapok, a vállalati finanszírozás és a kormányok szoros összefonódását is. |
| --- | --- |

4.1

A pénzpiaci alapok ágazata szorosan kapcsolódik a bankokhoz, amelyek gyakran az alapok kezelői, sőt finanszírozásukat olykor az alapok eszközeiből biztosítják. Az Európai Bizottság szerint a pénzpiaci alapok többségét bankok támogatják: a tíz legnagyobb pénzpiaci alapból kilencet kereskedelmi bankok finanszíroznak. Ez jól mutatja nemcsak e két szektor, hanem a pénzpiaci alapok, a vállalati finanszírozás és a kormányok szoros összefonódását is.

| 4.2 | A vállalatok számára a pénzpiaci alapok készpénzforrásaik alternatív, rövid távú befektetési lehetőségét jelentik. Az ilyen eszközök használatával a vállalatok nagyobb profittal fektethetik be tőkéjüket, ahelyett, hogy bankbetétekben tartanák. Bár az EGSZB elismeri e pénzbefektetési módszer potenciális érvényességét, szeretne rávilágítani a benne rejlő kockázatokra is. Problémák esetén – a bankoktól eltérően – az alapok nem férnek hozzá a központi bankok által nyújtott támogatásokhoz. |
| --- | --- |

4.2

A vállalatok számára a pénzpiaci alapok készpénzforrásaik alternatív, rövid távú befektetési lehetőségét jelentik. Az ilyen eszközök használatával a vállalatok nagyobb profittal fektethetik be tőkéjüket, ahelyett, hogy bankbetétekben tartanák. Bár az EGSZB elismeri e pénzbefektetési módszer potenciális érvényességét, szeretne rávilágítani a benne rejlő kockázatokra is. Problémák esetén – a bankoktól eltérően – az alapok nem férnek hozzá a központi bankok által nyújtott támogatásokhoz.

| 4.3 | A pénzpiaci alapok számára nem létezik betétgarancia rendszer. Az árnyékbankrendszer közvetítői (fedezeti alapok, pénzpiaci alapok vagy strukturált befektetési eszközök) nyújthatnak hitelt. |
| --- | --- |

4.3

A pénzpiaci alapok számára nem létezik betétgarancia rendszer. Az árnyékbankrendszer közvetítői (fedezeti alapok, pénzpiaci alapok vagy strukturált befektetési eszközök) nyújthatnak hitelt.

| 4.4 | A jelenleg hatályos működési eljárások szerint a pénzpiaci alapok az egyénektől vagy vállalatoktól begyűjtött összes pénzt kölcsön adhatják. Az EGSZB megjegyzi, hogy egy pénzpiaci alap összeomolhatna abban az esetben, ha egy vagy két hitelfelvevő nem tudná adósságát visszafizetni, mivel ha ezzel egy időben több betétes/befektető szintén fel kívánná venni a pénzét, az alap nem tudná teljesíteni követeléseiket. Prudenciális szabályok bevezetése nélkül ezek az eljárások újabb válságot válthatnak ki. |
| --- | --- |

4.4

A jelenleg hatályos működési eljárások szerint a pénzpiaci alapok az egyénektől vagy vállalatoktól begyűjtött összes pénzt kölcsön adhatják. Az EGSZB megjegyzi, hogy egy pénzpiaci alap összeomolhatna abban az esetben, ha egy vagy két hitelfelvevő nem tudná adósságát visszafizetni, mivel ha ezzel egy időben több betétes/befektető szintén fel kívánná venni a pénzét, az alap nem tudná teljesíteni követeléseiket. Prudenciális szabályok bevezetése nélkül ezek az eljárások újabb válságot válthatnak ki.

| 4.5 | A fenti észrevételek fényében, és figyelembe véve azt a már említett körülményt, hogy a pénzpiaci alapok legnagyobb eszközhitelezői/szponzorai tulajdonképpen a bankok, az EGSZB szilárd meggyőződése, hogy a pénzpiaci alapok ágazatára hasonló szabályoknak és ellenőrzéseknek kellene vonatkozniuk, mint amelyek jelenleg a bankrendszerre érvényesek. |
| --- | --- |

4.5

A fenti észrevételek fényében, és figyelembe véve azt a már említett körülményt, hogy a pénzpiaci alapok legnagyobb eszközhitelezői/szponzorai tulajdonképpen a bankok, az EGSZB szilárd meggyőződése, hogy a pénzpiaci alapok ágazatára hasonló szabályoknak és ellenőrzéseknek kellene vonatkozniuk, mint amelyek jelenleg a bankrendszerre érvényesek.

| 4.6 | Az EGSZB úgy véli, hogy a fent említett veszély elkerülésére tett európai bizottsági javaslat, azaz, egy kötelező érvényű 3%-os likviditási puffer előírása nem lesz elegendő az állandó nettó eszközértékű PPA-kból származó kockázatok fedezésére, mivel előfordultak már olyan esetek, amikor a kockázatok 6% felett voltak. |
| --- | --- |

4.6

Az EGSZB úgy véli, hogy a fent említett veszély elkerülésére tett európai bizottsági javaslat, azaz, egy kötelező érvényű 3%-os likviditási puffer előírása nem lesz elegendő az állandó nettó eszközértékű PPA-kból származó kockázatok fedezésére, mivel előfordultak már olyan esetek, amikor a kockázatok 6% felett voltak.

| 4.7 | Az Európai Bizottság előirányzatai az FSB és az ERKT ajánlásainak sem felelnek meg. A rendszeren belüli prudenciális biztosítékok tekintetében mindkét testület azt javasolta, hogy az Európai Bizottság egy olyan mechanizmust alkalmazzon az alapok értékelésére, amely a változó nettó eszközértéken alapul, hogy az alapok értéke igazodhasson az áringadozásokhoz. A szabályozás ugyanakkor megtartotta az állandó nettó eszközérték eredetileg tervezett mechanizmusát, amelyet csupán egy likviditási pufferrel egészített ki a negatív értékeltérések ellensúlyozására. Az EGSZB úgy véli, hogy a szóban forgó két piaci szabályozó szerv ajánlásai szorosabban követik a pénzügyi rendszer stabilitása megőrzésének az alábbi táblázatban szemléltetett elvét.

  Állandó nettó eszközértékű alapok (CNAV) (25. cikk)







  Az Európai Bizottság javaslata (2013. szeptember 4.) | Az ERKT ajánlásai | Az FSB ajánlásai |
| --- | --- | --- | --- |
| 30. cikk:
  Az állandó nettó eszközértékű PPA puffert hoz létre és tart fenn, amelynek mindenkori összege az állandó nettó eszközértékű PPA eszközei összértékének legalább 3%-a. | A PPA-k számára kötelező az ingadozó nettó eszközérték alkalmazása, illetve a valósághű értékelés általános alkalmazása („A” ajánlás, 2. pont, 3. o.). | A stabil vagy állandó nettó eszközértéket kínáló PPA-kat lehetőség szerint változó nettó eszközértékű alapokká kell alakítani (2.2. ajánlás, 3. o.). |
| 31. cikk:
  A NAV-puffert csak az egy befektetési jegyre vagy részvényre jutó állandó nettó eszközérték és az egy befektetési jegyre vagy részvényre jutó nettó eszközérték közötti különbözet kiegyenlítésének céljából, jegyzés és visszaváltás esetén lehet felhasználni. | Az amortizált bekerülési értéken való elszámolást szigorúan csak korlátozott számú, előre meghatározott körülmény esetén alkalmazandó.
  („A” ajánlás, 2. pont, 3. o.). | |

4.7

Az Európai Bizottság előirányzatai az FSB és az ERKT ajánlásainak sem felelnek meg. A rendszeren belüli prudenciális biztosítékok tekintetében mindkét testület azt javasolta, hogy az Európai Bizottság egy olyan mechanizmust alkalmazzon az alapok értékelésére, amely a változó nettó eszközértéken alapul, hogy az alapok értéke igazodhasson az áringadozásokhoz. A szabályozás ugyanakkor megtartotta az állandó nettó eszközérték eredetileg tervezett mechanizmusát, amelyet csupán egy likviditási pufferrel egészített ki a negatív értékeltérések ellensúlyozására. Az EGSZB úgy véli, hogy a szóban forgó két piaci szabályozó szerv ajánlásai szorosabban követik a pénzügyi rendszer stabilitása megőrzésének az alábbi táblázatban szemléltetett elvét.

Állandó nettó eszközértékű alapok (CNAV) (25. cikk)

Az Európai Bizottság javaslata (2013. szeptember 4.)

Az ERKT ajánlásai

Az FSB ajánlásai

30. cikk:

Az állandó nettó eszközértékű PPA puffert hoz létre és tart fenn, amelynek mindenkori összege az állandó nettó eszközértékű PPA eszközei összértékének legalább 3%-a.

A PPA-k számára kötelező az ingadozó nettó eszközérték alkalmazása, illetve a valósághű értékelés általános alkalmazása („A” ajánlás, 2. pont, 3. o.).

A stabil vagy állandó nettó eszközértéket kínáló PPA-kat lehetőség szerint változó nettó eszközértékű alapokká kell alakítani (2.2. ajánlás, 3. o.).

31. cikk:

A NAV-puffert csak az egy befektetési jegyre vagy részvényre jutó állandó nettó eszközérték és az egy befektetési jegyre vagy részvényre jutó nettó eszközérték közötti különbözet kiegyenlítésének céljából, jegyzés és visszaváltás esetén lehet felhasználni.

Az amortizált bekerülési értéken való elszámolást szigorúan csak korlátozott számú, előre meghatározott körülmény esetén alkalmazandó.

(„A” ajánlás, 2. pont, 3. o.).

Az ajánlások összehasonlítását tartalmazó táblázat (7)

A termékkínálattal kapcsolatban az EGSZB fel szeretné hívni a figyelmet arra, hogy a hagyományos bankrendszer keretében forgalmazott – és így szabályozott – termékek esetében átrendeződés történhet a párhuzamos bankrendszer irányába, hogy elkerüljék a bankfelügyelet szigorúbb ellenőrzését.

| 4.8 | Az EGSZB komoly aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az ellenőrzések megkerülése érdekében az árnyékbankrendszer újratermelheti ezeket a kockázatokat. Ezért úgy véli, hogy az „ugyanolyan tevékenységek = ugyanolyan szabályok” elve alkalmazandó. |
| --- | --- |

4.8

Az EGSZB komoly aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az ellenőrzések megkerülése érdekében az árnyékbankrendszer újratermelheti ezeket a kockázatokat. Ezért úgy véli, hogy az „ugyanolyan tevékenységek = ugyanolyan szabályok” elve alkalmazandó.

| 4.9 | Az EGSZB egy kipróbált és bevált elvet javasol: az átláthatóság és felügyelet megfelelő szintje garantálná, hogy a pénzügyi rendszer működése a gazdaság érdekeit szolgálja, ami további előnyöket hozna a bizalom és hatékonyság terén.
  A rendeletjavaslat tiltja a pénzpiaci alapok külső minősítését is. Ez az intézkedés a piacokon pánikot keltő potenciális leminősítések megakadályozására irányul. Bár ez az intézkedés ellentétes az átláthatóság és hatékonyság elvével, és árthatna a tájékoztatás teljes körű szimmetriájának, az EGSZB úgy véli, hogy a PPA-piacot professzionális szereplők használják, és a hitelminősítő intézetek már akár véleményük megváltoztatásával is pánikot kelthetnek a befektetők körében. A belső minősítő intézkedések, a szigorúbb kockázatkezelési eljárások és biztosítékok, valamint a szigorú, szorosabb felügyelet is hatékonyan segíthetnek megőrizni a referenciaként szolgáló eszközök minőségét és az alapok biztosítékát. |
| --- | --- |

4.9

Az EGSZB egy kipróbált és bevált elvet javasol: az átláthatóság és felügyelet megfelelő szintje garantálná, hogy a pénzügyi rendszer működése a gazdaság érdekeit szolgálja, ami további előnyöket hozna a bizalom és hatékonyság terén.

A rendeletjavaslat tiltja a pénzpiaci alapok külső minősítését is. Ez az intézkedés a piacokon pánikot keltő potenciális leminősítések megakadályozására irányul. Bár ez az intézkedés ellentétes az átláthatóság és hatékonyság elvével, és árthatna a tájékoztatás teljes körű szimmetriájának, az EGSZB úgy véli, hogy a PPA-piacot professzionális szereplők használják, és a hitelminősítő intézetek már akár véleményük megváltoztatásával is pánikot kelthetnek a befektetők körében. A belső minősítő intézkedések, a szigorúbb kockázatkezelési eljárások és biztosítékok, valamint a szigorú, szorosabb felügyelet is hatékonyan segíthetnek megőrizni a referenciaként szolgáló eszközök minőségét és az alapok biztosítékát.

Kelt Brüsszelben, 2013. december 10-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Henri MALOSSE

---

(1)  HL C 11., 2013.1.15., 42. o.

1

(2)  Federal Register, Vol. 77, No. 223, 2012. november 19., Notices 69455.

2

(3)  HL C 146., 2013.5.25., 39. o.

3

(4)  „A” Ajánlás: HL C 146., 2013.5.25., 1. o.

4

(5)  HL C 146., 2013.5.25., 39. o.

5

(6)  Összehasonlításképp: az egész euróövezeti bankrendszer mintegy 27 billió értékű eszközállományt kezel.

6

(7)  A táblázatot Sven Giegold európai parlamenti képviselő készítette.

7

---

| 5.6.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 170/55 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 170/55

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménytervezete – A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek: Árnyékbanki tevékenység – A pénzügyi ágazat új kockázatforrásainak kezelése

(COM(2013) 614 final)

2014/C 170/09

Előadó: Christos POLYZOGOPOULOS

Az Európai Bizottság 2013. április 18-án úgy határozott, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek: Árnyékbanki tevékenység – A pénzügyi ágazat új kockázatforrásainak kezelése

COM(2013) 614 final.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció 2013. november 13-án elfogadta véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. december 10–11-én tartott, 494. plenáris ülésén (a december 10-i ülésnapon) 153 szavazattal 2 ellenében, 5 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

Következtetések és ajánlások

| 1.1 | Az EGSZB kedvezően vélekedik a közleményről, mivel az koherens hozzájárulást jelent a pénzforgalmi szolgáltatások reformjához azzal a céllal, hogy visszaállítsa ennek az alapvető jelentőségű ágazatnak a megfelelő működését és stabilitását, továbbá hogy csökkentse az abban jelentkező rendszerkockázatokat. |
| --- | --- |

1.1

Az EGSZB kedvezően vélekedik a közleményről, mivel az koherens hozzájárulást jelent a pénzforgalmi szolgáltatások reformjához azzal a céllal, hogy visszaállítsa ennek az alapvető jelentőségű ágazatnak a megfelelő működését és stabilitását, továbbá hogy csökkentse az abban jelentkező rendszerkockázatokat.

| 1.2 | Az EGSZB arra számít, hogy az új pénzpiaci szabályozások segítik majd az egészséges gazdaság kialakulását, és hangsúlyozza, hogy mélyen meg van győződve arról, hogy a pénzügyi ágazat stabilitása és a végrehajtott reformok sikeressége elengedhetetlen előfeltétele a fenntartható gazdasági növekedésnek, a foglalkoztatásnak és az EU-n belüli egységes piac kiteljesítésének. |
| --- | --- |

1.2

Az EGSZB arra számít, hogy az új pénzpiaci szabályozások segítik majd az egészséges gazdaság kialakulását, és hangsúlyozza, hogy mélyen meg van győződve arról, hogy a pénzügyi ágazat stabilitása és a végrehajtott reformok sikeressége elengedhetetlen előfeltétele a fenntartható gazdasági növekedésnek, a foglalkoztatásnak és az EU-n belüli egységes piac kiteljesítésének.

| 1.3 | Az EGSZB úgy véli, hogy a már végrehajtott és a jövőbeli intézkedések által felvázolt menetrend a megfelelő irányba mutat; elismeri az eddig elért eredményeket, miközben azonban hangsúlyozza, hogy mindenképpen és sürgősen fel kell gyorsítani számos munkafolyamatot, és végre kell hajtani a folyamatban levő jogalkotási kezdeményezéseket. Az öt kiemelt fellépési terület (1) kapcsán az EGSZB az alábbi megjegyzéseket teszi: |
| --- | --- |

1.3

Az EGSZB úgy véli, hogy a már végrehajtott és a jövőbeli intézkedések által felvázolt menetrend a megfelelő irányba mutat; elismeri az eddig elért eredményeket, miközben azonban hangsúlyozza, hogy mindenképpen és sürgősen fel kell gyorsítani számos munkafolyamatot, és végre kell hajtani a folyamatban levő jogalkotási kezdeményezéseket. Az öt kiemelt fellépési terület (1) kapcsán az EGSZB az alábbi megjegyzéseket teszi:

1

| 1.4 | Mivel a pénzforgalmi szolgáltatások reformja során alapvető jelentősége van annak, hogy foglalkozzanak az arbitrázs kérdésével, (2) az EGSZB üdvözli a javasolt intézkedéseket, (3) azok között is konkrétan a bankszektorra alkalmazott prudenciális szabályok szigorítását, aminek az a célja, hogy csökkentse a továbbgyűrűzés és az arbitrázs kockázatát. |
| --- | --- |

1.4

Mivel a pénzforgalmi szolgáltatások reformja során alapvető jelentősége van annak, hogy foglalkozzanak az arbitrázs kérdésével, (2) az EGSZB üdvözli a javasolt intézkedéseket, (3) azok között is konkrétan a bankszektorra alkalmazott prudenciális szabályok szigorítását, aminek az a célja, hogy csökkentse a továbbgyűrűzés és az arbitrázs kockázatát.

2

3

| 1.5 | Kedvezően ítéli meg az átláthatóság növelésére irányuló erőfeszítéseket, és különösen azokat a specifikus fellépéseket, amelyek célja, hogy az árnyékbankrendszer számára felügyeleti keretet hozzanak létre az EU-ban, kereskedési adattárakat alakítsanak ki az EMIR-rendelet (4) hatálya alá tartozó termékek számára, felülvizsgálják a pénzügyi eszközök piacairól szóló irányelvet (MiFID), (5) bevezessék a jogalany-azonosítót (Legal Entity Identifier, LEI) és növeljék az értékpapír-finanszírozási ügyletek átláthatóságát. |
| --- | --- |

1.5

Kedvezően ítéli meg az átláthatóság növelésére irányuló erőfeszítéseket, és különösen azokat a specifikus fellépéseket, amelyek célja, hogy az árnyékbankrendszer számára felügyeleti keretet hozzanak létre az EU-ban, kereskedési adattárakat alakítsanak ki az EMIR-rendelet (4) hatálya alá tartozó termékek számára, felülvizsgálják a pénzügyi eszközök piacairól szóló irányelvet (MiFID), (5) bevezessék a jogalany-azonosítót (Legal Entity Identifier, LEI) és növeljék az értékpapír-finanszírozási ügyletek átláthatóságát.

4

5

Legal Entity Identifier

| 1.6 | Elismeri, hogy történtek előrelépések a befektetési alapokra vonatkozó erősebb szabályozási keret kialakítása terén. E fellépés legnagyobb hatású intézkedése a likviditás és a stabilitás fokozása, különösen az Európában működő vagy ott értékesített pénzügyi kollektív befektetési vállalkozásokat illetően. |
| --- | --- |

1.6

Elismeri, hogy történtek előrelépések a befektetési alapokra vonatkozó erősebb szabályozási keret kialakítása terén. E fellépés legnagyobb hatású intézkedése a likviditás és a stabilitás fokozása, különösen az Európában működő vagy ott értékesített pénzügyi kollektív befektetési vállalkozásokat illetően.

| 1.7 | Úgy véli, hogy „az értékpapír-finanszírozási ügyletek kockázatainak csökkentése” terén a közlemény általános jellegű megállapításokra korlátozódik, amelyek – bár a valóságot tükrözik – a jelenlegi, kritikus körülményekre tekintettel nem megfelelőek. Javasolja, hogy gyorsítsák fel és pontosítsák a tervezett fellépéseket, különösen az átruházható értékpapírokra vonatkozó jogszabályok kapcsán, mivel az értékpapír-finanszírozási ügyletek – mindenekelőtt a visszavásárlási szerződések és az értékpapír-kölcsönzés – elsődleges szerepet töltöttek be a pénzügyi ágazat eladósodásában. |
| --- | --- |

1.7

Úgy véli, hogy „az értékpapír-finanszírozási ügyletek kockázatainak csökkentése” terén a közlemény általános jellegű megállapításokra korlátozódik, amelyek – bár a valóságot tükrözik – a jelenlegi, kritikus körülményekre tekintettel nem megfelelőek. Javasolja, hogy gyorsítsák fel és pontosítsák a tervezett fellépéseket, különösen az átruházható értékpapírokra vonatkozó jogszabályok kapcsán, mivel az értékpapír-finanszírozási ügyletek – mindenekelőtt a visszavásárlási szerződések és az értékpapír-kölcsönzés – elsődleges szerepet töltöttek be a pénzügyi ágazat eladósodásában.

| 1.8 | Ugyanígy késedelemre mutat rá és kéri az erőfeszítések fokozását, valamint a gyors egyértelműsítést az árnyékbanki tevékenység felügyeletének megerősítése kapcsán. Ezen a területen a közlemény mindössze felvet néhány problémakört, a jövő tekintetében pedig csupán egyetlen fellépést említ, éspedig a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerének (ESFS) felülvizsgálatát, amit az Európai Bizottság 2013 során végez el. |
| --- | --- |

1.8

Ugyanígy késedelemre mutat rá és kéri az erőfeszítések fokozását, valamint a gyors egyértelműsítést az árnyékbanki tevékenység felügyeletének megerősítése kapcsán. Ezen a területen a közlemény mindössze felvet néhány problémakört, a jövő tekintetében pedig csupán egyetlen fellépést említ, éspedig a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerének (ESFS) felülvizsgálatát, amit az Európai Bizottság 2013 során végez el.

| 1.9 | Mivel a pénzügyi és gazdasági válság elsődleges áldozatai önhibájukon kívül a polgárok – hiszen ők fizetik az adót, dolgoznak, megtakarítanak vagy fogyasztanak –, az EGSZB kiáll azon szabályozási kezdeményezések megerősítése mellett, amelyek az ő védelmüket célozzák az átláthatóság, a megfelelő tájékoztatás, a pénzügyi ágazat társadalmi felelősségvállalása, továbbá a fogyasztók és a kisbefektetők védelme segítségével. Emlékeztet ezenkívül azokra a máig érvényes megfigyelésekre, amelyeket a civil társadalomnak a pénzügyi szabályozásba történő bevonása kapcsán fogalmazott meg. (6) |
| --- | --- |

1.9

Mivel a pénzügyi és gazdasági válság elsődleges áldozatai önhibájukon kívül a polgárok – hiszen ők fizetik az adót, dolgoznak, megtakarítanak vagy fogyasztanak –, az EGSZB kiáll azon szabályozási kezdeményezések megerősítése mellett, amelyek az ő védelmüket célozzák az átláthatóság, a megfelelő tájékoztatás, a pénzügyi ágazat társadalmi felelősségvállalása, továbbá a fogyasztók és a kisbefektetők védelme segítségével. Emlékeztet ezenkívül azokra a máig érvényes megfigyelésekre, amelyeket a civil társadalomnak a pénzügyi szabályozásba történő bevonása kapcsán fogalmazott meg. (6)

6

| 1.10 | Az EGSZB fontosnak tartja, hogy közleményében az Európai Bizottság rámutat arra, hogy az árnyékbanki ágazatot hiba lenne csupán az általa okozott kockázat alapján megítélni. Az árnyékbanki tevékenység egy további alternatív finanszírozási csatornát jelent, amely hasznos lehet a reálgazdaság számára. |
| --- | --- |

1.10

Az EGSZB fontosnak tartja, hogy közleményében az Európai Bizottság rámutat arra, hogy az árnyékbanki ágazatot hiba lenne csupán az általa okozott kockázat alapján megítélni. Az árnyékbanki tevékenység egy további alternatív finanszírozási csatornát jelent, amely hasznos lehet a reálgazdaság számára.

2.   Definíció, hatály és háttér

Definíció, hatály és háttér

| 2.1 | Az árnyékbanki tevékenység meghatározás szerint „a rendes bankrendszeren kívüli szervezeteket és tevékenységeket magába foglaló hitelközvetítési rendszer”, (7) amely két összekapcsolódó pillére épül: egyrészt olyan „szervezetekre”, amelyek elsősorban betétjellegű forrásokat gyűjtenek, lejárati és/vagy likviditási transzformációt hajtanak végre, hitelkockázat-átruházást vállalnak, valamint közvetlen vagy közvetett tőkeáttételt alkalmaznak, másrészt olyan „tevékenységekre”, amelyek fontos finanszírozási források lehetnek a bankoktól eltérő szervezetek számára. E tevékenységek közé tartozik az értékpapírosítás, az értékpapír-kölcsönzés és a visszavásárlási („repó-”) ügyletek. |
| --- | --- |

2.1

Az árnyékbanki tevékenység meghatározás szerint „a rendes bankrendszeren kívüli szervezeteket és tevékenységeket magába foglaló hitelközvetítési rendszer”, (7) amely két összekapcsolódó pillére épül: egyrészt olyan „szervezetekre”, amelyek elsősorban betétjellegű forrásokat gyűjtenek, lejárati és/vagy likviditási transzformációt hajtanak végre, hitelkockázat-átruházást vállalnak, valamint közvetlen vagy közvetett tőkeáttételt alkalmaznak, másrészt olyan „tevékenységekre”, amelyek fontos finanszírozási források lehetnek a bankoktól eltérő szervezetek számára. E tevékenységek közé tartozik az értékpapírosítás, az értékpapír-kölcsönzés és a visszavásárlási („repó-”) ügyletek.

7

| 2.2 | A különleges célú gazdasági egységek értékpapírosítási célú eszközök, amilyenek például az eszközfedezetű kereskedelmi értékpapírok (ABCP), a különleges befektetési egységek (SIV) vagy egyéb különleges célú gazdasági egységek, a pénzpiaci alapok (MMF), valamint egyéb típusú befektetési alapok és termékek betétekhez hasonló jellemzőkkel, amelyek ki vannak szolgáltatva a tömeges visszaváltások („menekülés”) kockázatának – ideértve a hitelt nyújtó vagy tőkeáttételt alkalmazó, tőzsdén jegyzett alapokat is –, a hitelt vagy nem szabályozott hitelgaranciát nyújtó, vagy a bankokhoz hasonlóan likviditási és/vagy lejárati transzformációt végző pénzügyi vállalatok és értékpapír-társaságok, valamint a biztosító- és viszontbiztosító társaságok, amelyek hiteltermékeket bocsátanak ki, vagy ilyenekhez garanciát nyújtanak. |
| --- | --- |

2.2

A különleges célú gazdasági egységek értékpapírosítási célú eszközök, amilyenek például az eszközfedezetű kereskedelmi értékpapírok (ABCP), a különleges befektetési egységek (SIV) vagy egyéb különleges célú gazdasági egységek, a pénzpiaci alapok (MMF), valamint egyéb típusú befektetési alapok és termékek betétekhez hasonló jellemzőkkel, amelyek ki vannak szolgáltatva a tömeges visszaváltások („menekülés”) kockázatának – ideértve a hitelt nyújtó vagy tőkeáttételt alkalmazó, tőzsdén jegyzett alapokat is –, a hitelt vagy nem szabályozott hitelgaranciát nyújtó, vagy a bankokhoz hasonlóan likviditási és/vagy lejárati transzformációt végző pénzügyi vállalatok és értékpapír-társaságok, valamint a biztosító- és viszontbiztosító társaságok, amelyek hiteltermékeket bocsátanak ki, vagy ilyenekhez garanciát nyújtanak.

| 2.3 | Az árnyékbanki tevékenység gyökerei a pénzügyi rendszer deregulációjában erednek, amely folyamat az 1980-as években indult Nagy-Britanniában, majd a '90-es években az Egyesült Államokban és máshol is végbement. (8) Az első bázeli egyezmények fontos szerepet játszottak ebben a folyamatban, mivel mérlegen kívülinek minősítették a spekulatív tevékenységeket, és szigorú szabályokat vezettek be a bankok mérlegére vonatkozóan. (9) |
| --- | --- |

2.3

Az árnyékbanki tevékenység gyökerei a pénzügyi rendszer deregulációjában erednek, amely folyamat az 1980-as években indult Nagy-Britanniában, majd a '90-es években az Egyesült Államokban és máshol is végbement. (8) Az első bázeli egyezmények fontos szerepet játszottak ebben a folyamatban, mivel mérlegen kívülinek minősítették a spekulatív tevékenységeket, és szigorú szabályokat vezettek be a bankok mérlegére vonatkozóan. (9)

8

9

| 2.4 | A rendeletek és intézkedések hatályon kívül helyezése vagy lazítása (10) lehetővé tette, hogy a pénzügyi intézmények új területekre és összetett modellekre terjesszék ki tevékenységüket; ezzel párhuzamosan a magas jövedelmezőség ígérete világszerte több millió olyan ember életére volt hatással, akik kevés ismerettel rendelkeztek az árnyékbankrendszer termékeiről és működéséről. |
| --- | --- |

2.4

A rendeletek és intézkedések hatályon kívül helyezése vagy lazítása (10) lehetővé tette, hogy a pénzügyi intézmények új területekre és összetett modellekre terjesszék ki tevékenységüket; ezzel párhuzamosan a magas jövedelmezőség ígérete világszerte több millió olyan ember életére volt hatással, akik kevés ismerettel rendelkeztek az árnyékbankrendszer termékeiről és működéséről.

10

| 2.5 | 2007-ben a G20-csoport úgy határozott, hogy egy sor szabályozási intézkedést hoz a pénzügyi rendszer stabilitásának és fennmaradásának garantálása érdekében. A 2008-as válság súlyos társadalmi és gazdasági hatása azonban feltárta az árnyékbanki tevékenységekkel kapcsolatos kockázatokat és gyengeségeket – legyen szó akár a szabályozási hiányosságokról, a felügyelet alacsony hatékonyságáról, a piacok áttekinthetetlenségéről, vagy a termékek túlzott összetettségéről –, eközben pedig rámutatott a Pénzügyi Stabilitási Tanács (FSB) szerepére. |
| --- | --- |

2.5

2007-ben a G20-csoport úgy határozott, hogy egy sor szabályozási intézkedést hoz a pénzügyi rendszer stabilitásának és fennmaradásának garantálása érdekében. A 2008-as válság súlyos társadalmi és gazdasági hatása azonban feltárta az árnyékbanki tevékenységekkel kapcsolatos kockázatokat és gyengeségeket – legyen szó akár a szabályozási hiányosságokról, a felügyelet alacsony hatékonyságáról, a piacok áttekinthetetlenségéről, vagy a termékek túlzott összetettségéről –, eközben pedig rámutatott a Pénzügyi Stabilitási Tanács (FSB) szerepére.

| 2.6 | Az Európai Unió elsődleges szerepet tölt be a G20-csoport és az FSB keretében tett nemzetközi szintű erőfeszítésekben, és kiemeli az általa a pénzügyi rendszer reformjának menetrendjében tett kötelezettségvállalások és az új felügyeleti struktúrák kialakítása terén elért jelentős eredményeket. Számos reform – például, hogy csak egyet említsünk, a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekre vonatkozó – már jogalkotási formát is öltött. |
| --- | --- |

2.6

Az Európai Unió elsődleges szerepet tölt be a G20-csoport és az FSB keretében tett nemzetközi szintű erőfeszítésekben, és kiemeli az általa a pénzügyi rendszer reformjának menetrendjében tett kötelezettségvállalások és az új felügyeleti struktúrák kialakítása terén elért jelentős eredményeket. Számos reform – például, hogy csak egyet említsünk, a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekre vonatkozó – már jogalkotási formát is öltött.

| 2.7 | Az FSB 2011. októberi jelentése az első nemzetközi kezdeményezés az árnyékbankrendszer problémájának globális kezelésére, és az alábbiakat helyezi a középpontba: 1) a rendszer ellenőrzési és szabályozási elveinek meghatározása; 2) a benne rejlő rendszerkockázatok feltérképezése és értékelése; 3) a szabályozási intézkedések alkalmazási körének meghatározása öt munkafolyamat (11) mentén. Az Európai Bizottság eközben zöld könyvet tett közzé, amely az uniós árnyékbankrendszer potenciális kockázataira koncentrál, valamint arra, hogy milyen megközelítések képzelhetők el ezeknek a problémáknak a szabályozási intézkedések segítségével történő megoldására. |
| --- | --- |

2.7

Az FSB 2011. októberi jelentése az első nemzetközi kezdeményezés az árnyékbankrendszer problémájának globális kezelésére, és az alábbiakat helyezi a középpontba: 1) a rendszer ellenőrzési és szabályozási elveinek meghatározása; 2) a benne rejlő rendszerkockázatok feltérképezése és értékelése; 3) a szabályozási intézkedések alkalmazási körének meghatározása öt munkafolyamat (11) mentén. Az Európai Bizottság eközben zöld könyvet tett közzé, amely az uniós árnyékbankrendszer potenciális kockázataira koncentrál, valamint arra, hogy milyen megközelítések képzelhetők el ezeknek a problémáknak a szabályozási intézkedések segítségével történő megoldására.

11

3.   A közlemény lényegi tartalma

A közlemény lényegi tartalma

| 3.1 | A közlemény először is áttekinti az eddig két irányban meghozott intézkedéseket. A pénzügyi szervezetekkel kapcsolatos fellépések a bankokkal és biztosítótársaságokkal szembeni, azoknak az árnyékbankrendszerrel való kapcsolataira vonatkozó követelmények megerősítésére koncentrálnak, valamint egy az alternatív befektetési alapok kezelőire vonatkozó harmonizált keret kialakítására összpontosítanak. A piaci integritást célzó fellépések a kockázat átruházására szolgáló eszközöket, az értékpapírosítási szabályozás megerősítését és a hitelminősítő intézetek keretrendszerének megszilárdítását helyezik a középpontba. |
| --- | --- |

3.1

A közlemény először is áttekinti az eddig két irányban meghozott intézkedéseket. A pénzügyi szervezetekkel kapcsolatos fellépések a bankokkal és biztosítótársaságokkal szembeni, azoknak az árnyékbankrendszerrel való kapcsolataira vonatkozó követelmények megerősítésére koncentrálnak, valamint egy az alternatív befektetési alapok kezelőire vonatkozó harmonizált keret kialakítására összpontosítanak. A piaci integritást célzó fellépések a kockázat átruházására szolgáló eszközöket, az értékpapírosítási szabályozás megerősítését és a hitelminősítő intézetek keretrendszerének megszilárdítását helyezik a középpontba.

| 3.2 | Ezen túlmenően az Európai Bizottság közleménye meghatároz öt kiemelt fellépési területet, amelyen további intézkedéseket szándékozik hozni:






  1) | az átláthatóság növelése az árnyékbanki tevékenységekkel kapcsolatban; |
| --- | --- | --- |

3.2

Ezen túlmenően az Európai Bizottság közleménye meghatároz öt kiemelt fellépési területet, amelyen további intézkedéseket szándékozik hozni:

1)

az átláthatóság növelése az árnyékbanki tevékenységekkel kapcsolatban;

| 2) | az alapokra – és elsősorban a pénzpiaci alapokra – vonatkozó keretrendszer megerősítése; |
| --- | --- |

2)

az alapokra – és elsősorban a pénzpiaci alapokra – vonatkozó keretrendszer megerősítése;

| 3) | az értékpapírjog fejlesztése az értékpapír-finanszírozási ügyletekkel kapcsolatos kockázatok csökkentése érdekében; |
| --- | --- |

3)

az értékpapírjog fejlesztése az értékpapír-finanszírozási ügyletekkel kapcsolatos kockázatok csökkentése érdekében;

| 4) | a bankrendszer prudenciális célú megoldásainak megerősítése; |
| --- | --- |

4)

a bankrendszer prudenciális célú megoldásainak megerősítése;

| 5) | az árnyékbanki tevékenység felügyeletét érintő módszerek javítása. |
| --- | --- |

5)

az árnyékbanki tevékenység felügyeletét érintő módszerek javítása.

Konkrétabban:

| 3.2.1 | Az árnyékbankrendszer átláthatósága kapcsán a megbízható és átfogó adatok gyűjtésére és cseréjére irányuló erőfeszítéseket olyan kezdeményezésekkel egészíti ki, amelyek célja az árnyékbankrendszerrel, illetve az EMIR (12) alá tartozó származtatott termékek központi adattáraival kapcsolatos kockázatok nyomon követése, a pénzügyi eszközök piacairól szóló irányelv (MiFID) (13) felülvizsgálata, a jogalany-azonosító (Legal Entity Identifier, LEI) bevezetése és az értékpapír-finanszírozási ügyletek átláthatóságának növelése. |
| --- | --- |

3.2.1

Az árnyékbankrendszer átláthatósága kapcsán a megbízható és átfogó adatok gyűjtésére és cseréjére irányuló erőfeszítéseket olyan kezdeményezésekkel egészíti ki, amelyek célja az árnyékbankrendszerrel, illetve az EMIR (12) alá tartozó származtatott termékek központi adattáraival kapcsolatos kockázatok nyomon követése, a pénzügyi eszközök piacairól szóló irányelv (MiFID) (13) felülvizsgálata, a jogalany-azonosító (Legal Entity Identifier, LEI) bevezetése és az értékpapír-finanszírozási ügyletek átláthatóságának növelése.

12

13

Legal Entity Identifier

| 3.2.2 | Bizonyos befektetési alapok – különösen az Európában székhellyel rendelkező vagy ott értékesített kollektív befektetési vállalkozások – kapcsán a dokumentum új szabályokat javasol likviditásuk és stabilitásuk javítása, valamint az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó rendelkezések megreformálása érdekében. |
| --- | --- |

3.2.2

Bizonyos befektetési alapok – különösen az Európában székhellyel rendelkező vagy ott értékesített kollektív befektetési vállalkozások – kapcsán a dokumentum új szabályokat javasol likviditásuk és stabilitásuk javítása, valamint az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó rendelkezések megreformálása érdekében.

| 3.2.3 | Az értékpapír-finanszírozási ügyletek kockázatainak csökkentése terén a közlemény utal azokra a jelentős erőfeszítésekre, amelyeket a problémák jobb megértése és a tanulságok levonása érdekében tettek, és kijelenti, hogy ezen kérdések megoldása céljával az Európai Bizottság jogalkotási javaslatot szándékozik előterjeszteni az értékpapírjog terén. |
| --- | --- |

3.2.3

Az értékpapír-finanszírozási ügyletek kockázatainak csökkentése terén a közlemény utal azokra a jelentős erőfeszítésekre, amelyeket a problémák jobb megértése és a tanulságok levonása érdekében tettek, és kijelenti, hogy ezen kérdések megoldása céljával az Európai Bizottság jogalkotási javaslatot szándékozik előterjeszteni az értékpapírjog terén.

| 3.2.4 | A bankszektorban a továbbgyűrűzés és az arbitrázs kockázatának mérséklése érdekében szigorúbb szabályok bevezetésével megerősítésre kerül a prudenciális felügyelet. Ezek a szabályok további követelményeket írnak elő a bankok számára a saját tőke tekintetében a szabályozáson kívül eső pénzügyi intézményekkel való kapcsolataik során, keményebb intézkedéseket vezetnek be a szolvencia, és új előírásokat a likviditás kapcsán. Mindez elsősorban a tőkekövetelmény-rendelet (14) és a saját tőkével kapcsolatos követelményeket tartalmazó CRD IV-irányelv (15)2014. január 1-től történő alkalmazásával valósul meg. Ezenkívül tervben van a prudenciális szabályok alkalmazási körének esetleges kiterjesztése is az arbitrázs kockázatának csökkentése érdekében. |
| --- | --- |

3.2.4

A bankszektorban a továbbgyűrűzés és az arbitrázs kockázatának mérséklése érdekében szigorúbb szabályok bevezetésével megerősítésre kerül a prudenciális felügyelet. Ezek a szabályok további követelményeket írnak elő a bankok számára a saját tőke tekintetében a szabályozáson kívül eső pénzügyi intézményekkel való kapcsolataik során, keményebb intézkedéseket vezetnek be a szolvencia, és új előírásokat a likviditás kapcsán. Mindez elsősorban a tőkekövetelmény-rendelet (14) és a saját tőkével kapcsolatos követelményeket tartalmazó CRD IV-irányelv (15)2014. január 1-től történő alkalmazásával valósul meg. Ezenkívül tervben van a prudenciális szabályok alkalmazási körének esetleges kiterjesztése is az arbitrázs kockázatának csökkentése érdekében.

14

15

| 3.2.5 | A fokozott felügyelet kapcsán a hangsúly az árnyékbanki szektor diffúz, sokrétű és alkalmazkodóképes jellegére kerül, valamint azokra a kihívásokra, amelyeket a prudenciális felügyelet jelent például a szabályok megkerülésének határokon átnyúló lehetőségei miatt. Európai szinten már folyamatban van az előkészítő munka az Európai Rendszerkockázati Testület (ERKT) és az európai felügyeleti hatóságok keretében. Ezekkel a szempontokkal, valamint az arbitrázsprobléma kezelésének szükségességével és egyes hatóságok intézményi szerepének esetleges tisztázásával is foglalkozik majd az Európai Bizottság a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerének (ESFS) 2013-as felülvizsgálata során. |
| --- | --- |

3.2.5

A fokozott felügyelet kapcsán a hangsúly az árnyékbanki szektor diffúz, sokrétű és alkalmazkodóképes jellegére kerül, valamint azokra a kihívásokra, amelyeket a prudenciális felügyelet jelent például a szabályok megkerülésének határokon átnyúló lehetőségei miatt. Európai szinten már folyamatban van az előkészítő munka az Európai Rendszerkockázati Testület (ERKT) és az európai felügyeleti hatóságok keretében. Ezekkel a szempontokkal, valamint az arbitrázsprobléma kezelésének szükségességével és egyes hatóságok intézményi szerepének esetleges tisztázásával is foglalkozik majd az Európai Bizottság a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerének (ESFS) 2013-as felülvizsgálata során.

4.   Megjegyzések

Megjegyzések

| 4.1 | A pénzügyi válság kezdete óta az EGSZB egy sor véleményben (16) kifejtette a civil társadalom álláspontját a pénzügyi rendszer működésével kapcsolatos kérdések széles körében, továbbá ésszerű megfigyeléseket és ajánlásokat fogalmazott meg mind általános szinten, mind pedig konkrétan a hitelintézetek helyreállítására és szanálására vonatkozó javaslatot (17) illetően. |
| --- | --- |

4.1

A pénzügyi válság kezdete óta az EGSZB egy sor véleményben (16) kifejtette a civil társadalom álláspontját a pénzügyi rendszer működésével kapcsolatos kérdések széles körében, továbbá ésszerű megfigyeléseket és ajánlásokat fogalmazott meg mind általános szinten, mind pedig konkrétan a hitelintézetek helyreállítására és szanálására vonatkozó javaslatot (17) illetően.

16

17

| 4.1.1 | Az EGSZB az árnyékbanki tevékenységekről szóló zöld könyvet a megfelelő irányba tett lépésnek tartotta (18) a fennálló problémák megoldásához, eközben pedig hangsúlyozta többek között azt, hogy fel kell számolni az „árnyéktevékenységeket”, és azokra ugyanazokat a szabályozási és prudenciális követelményeket kell alkalmazni, mint a pénzügyi rendszer egészére. |
| --- | --- |

4.1.1

Az EGSZB az árnyékbanki tevékenységekről szóló zöld könyvet a megfelelő irányba tett lépésnek tartotta (18) a fennálló problémák megoldásához, eközben pedig hangsúlyozta többek között azt, hogy fel kell számolni az „árnyéktevékenységeket”, és azokra ugyanazokat a szabályozási és prudenciális követelményeket kell alkalmazni, mint a pénzügyi rendszer egészére.

18

| 4.2 | Az EGSZB üdvözli, hogy világszinten foglalkoznak a prudenciális felügyelettel, azt a célt tűzve ki, hogy a szabályozást és az ellenőrzést valamennyi rendszerszinten jelentős pénzügyi intézményre, eszközre és piacra kiterjesszék. (19) Örömmel konstatálja, hogy a G20-csoport közelmúltbeli ülésén (20) jóváhagyta az FSB ajánlásait, amelyekkel a vizsgált közlemény is teljes mértékben egyetért. |
| --- | --- |

4.2

Az EGSZB üdvözli, hogy világszinten foglalkoznak a prudenciális felügyelettel, azt a célt tűzve ki, hogy a szabályozást és az ellenőrzést valamennyi rendszerszinten jelentős pénzügyi intézményre, eszközre és piacra kiterjesszék. (19) Örömmel konstatálja, hogy a G20-csoport közelmúltbeli ülésén (20) jóváhagyta az FSB ajánlásait, amelyekkel a vizsgált közlemény is teljes mértékben egyetért.

19

20

| 4.3 | Az EGSZB felkéri az Európai Bizottságot, hogy biztosítson kézzelfogható tartalmat és menetrendet az árnyékbankrendszer megerősített felügyeletét célzó fellépés számára azáltal, hogy koherens felügyeleti mechanizmust alakít ki, valamint hogy a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerének (ESFS) felülvizsgálata keretében igyekezzen tisztázni a felügyeleti hatóságok intézményi szerepét. |
| --- | --- |

4.3

Az EGSZB felkéri az Európai Bizottságot, hogy biztosítson kézzelfogható tartalmat és menetrendet az árnyékbankrendszer megerősített felügyeletét célzó fellépés számára azáltal, hogy koherens felügyeleti mechanizmust alakít ki, valamint hogy a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerének (ESFS) felülvizsgálata keretében igyekezzen tisztázni a felügyeleti hatóságok intézményi szerepét.

| 4.4 | Mivel országonként változó az, hogy bizonyos árnyéktevékenységekre és -szervezetekre vonatkozik-e szabályozási rendszer, különösen fontos megfelelő mechanizmusok segítségével garantálni a versenyfeltételek egyenlőségét az egyes országok, valamint a bankszektor és az árnyékbankrendszer szervezetei között, megakadályozva azt, hogy a szabályozási arbitrázs torzulást eredményezzen a szabályozási ösztönzők terén. |
| --- | --- |

4.4

Mivel országonként változó az, hogy bizonyos árnyéktevékenységekre és -szervezetekre vonatkozik-e szabályozási rendszer, különösen fontos megfelelő mechanizmusok segítségével garantálni a versenyfeltételek egyenlőségét az egyes országok, valamint a bankszektor és az árnyékbankrendszer szervezetei között, megakadályozva azt, hogy a szabályozási arbitrázs torzulást eredményezzen a szabályozási ösztönzők terén.

| 4.5 | Konkrétan az EGSZB rámutat arra, hogy az adatelemzés terén fontos, hogy a szabályozási hatóságok közös referenciakeretekkel és nyílt ágazati szabványokkal ellátott, világszinten egységes megközelítést alkalmazzanak, hogy lehetővé tegyék a gyors adatcserét és a hatékony fellépést a rendszerkockázat elkerülése és a pénzügyi stabilitás fenntartása érdekében. |
| --- | --- |

4.5

Konkrétan az EGSZB rámutat arra, hogy az adatelemzés terén fontos, hogy a szabályozási hatóságok közös referenciakeretekkel és nyílt ágazati szabványokkal ellátott, világszinten egységes megközelítést alkalmazzanak, hogy lehetővé tegyék a gyors adatcserét és a hatékony fellépést a rendszerkockázat elkerülése és a pénzügyi stabilitás fenntartása érdekében.

| 4.6 | Az EGSZB szerint az árnyékbankrendszer mérete és növekedési üteme további fontos kockázati tényezőt jelent, és emlékeztet arra, hogy az FSB egy 2012-es dokumentuma (21) szerint az ágazat mérete 2011-ben elérte a 67 000 milliárd dollárt (szemben a 2002-es 26 000 milliárd dolláros adattal), ami az FSB által vizsgált országok összesített GDP-jének 111%-ával volt egyenlő. |
| --- | --- |

4.6

Az EGSZB szerint az árnyékbankrendszer mérete és növekedési üteme további fontos kockázati tényezőt jelent, és emlékeztet arra, hogy az FSB egy 2012-es dokumentuma (21) szerint az ágazat mérete 2011-ben elérte a 67 000 milliárd dollárt (szemben a 2002-es 26 000 milliárd dolláros adattal), ami az FSB által vizsgált országok összesített GDP-jének 111%-ával volt egyenlő.

21

| 4.7 | Az EGSZB úgy véli, hogy hasznos lenne a kérdést az árnyékszektor tevékenységeinek oldaláról elemezni, nem pedig a szervezetek felől, hiszen az ilyen tevékenységek felügyelete és ellenőrzése az elfogadott intézkedések sikere szempontjából alapvető tényező. |
| --- | --- |

4.7

Az EGSZB úgy véli, hogy hasznos lenne a kérdést az árnyékszektor tevékenységeinek oldaláról elemezni, nem pedig a szervezetek felől, hiszen az ilyen tevékenységek felügyelete és ellenőrzése az elfogadott intézkedések sikere szempontjából alapvető tényező.

| 4.8 | Az EGSZB úgy véli, hogy ez a méretből és torzított eljárásokból adódó probléma nem kizárólag az árnyékbankrendszert érinti. Bizonyított, hogy az átláthatóság hiányával kiegészítve a túldimenzionált banki modell kockázatot jelent a gazdasági stabilitásra, ami azzal a következménnyel jár, hogy a társadalom egészére terhelődik a „bukáshoz túlságosan nagy vagy túlságosan összefonódott” intézmények megmentésének költsége. |
| --- | --- |

4.8

Az EGSZB úgy véli, hogy ez a méretből és torzított eljárásokból adódó probléma nem kizárólag az árnyékbankrendszert érinti. Bizonyított, hogy az átláthatóság hiányával kiegészítve a túldimenzionált banki modell kockázatot jelent a gazdasági stabilitásra, ami azzal a következménnyel jár, hogy a társadalom egészére terhelődik a „bukáshoz túlságosan nagy vagy túlságosan összefonódott” intézmények megmentésének költsége.

| 4.9 | Az EGSZB rámutat, hogy az európai pénzügyi ágazat versenyképességének és stabilitásának megerősítéséhez mindenképpen szükség van arra, hogy az európai pénzügyi rendszer megreformálásán túl valóban foglalkozzanak a bankok csődbe menetelt lehetetlenné tevő méretének a problémájával. Ennek érdekében támogatni kell az átláthatóságot, a nagy konglomerátumok tevékenysége kiterjedésének racionalizálását és a vállalatcsoportok közötti összefonódások csökkentését. |
| --- | --- |

4.9

Az EGSZB rámutat, hogy az európai pénzügyi ágazat versenyképességének és stabilitásának megerősítéséhez mindenképpen szükség van arra, hogy az európai pénzügyi rendszer megreformálásán túl valóban foglalkozzanak a bankok csődbe menetelt lehetetlenné tevő méretének a problémájával. Ennek érdekében támogatni kell az átláthatóságot, a nagy konglomerátumok tevékenysége kiterjedésének racionalizálását és a vállalatcsoportok közötti összefonódások csökkentését.

| 4.10 | Következésképpen az EGSZB úgy véli, hogy a felügyeleti intézkedéseket ki kell egészíteni a pénzügyi ágazat mindenféle torzulása elleni hatékony küzdelemmel, továbbá strukturális reformokkal is. Sürgeti az Európai Bizottságot, hogy gyorsítsa fel az egységes szanálási mechanizmus kialakítását célzó eljárásokat, szem előtt tartva a Liikenen-csoport ajánlásait, valamint az Európai Parlament Gazdasági és Pénzügyi Bizottsága által készített, az EU bankszektorának megreformálásával kapcsolatos állásfoglalást. (22) |
| --- | --- |

4.10

Következésképpen az EGSZB úgy véli, hogy a felügyeleti intézkedéseket ki kell egészíteni a pénzügyi ágazat mindenféle torzulása elleni hatékony küzdelemmel, továbbá strukturális reformokkal is. Sürgeti az Európai Bizottságot, hogy gyorsítsa fel az egységes szanálási mechanizmus kialakítását célzó eljárásokat, szem előtt tartva a Liikenen-csoport ajánlásait, valamint az Európai Parlament Gazdasági és Pénzügyi Bizottsága által készített, az EU bankszektorának megreformálásával kapcsolatos állásfoglalást. (22)

22

| 4.11 | Mivel bonyolult és nehézkes a természetéből adódóan diffúz, sokrétű és alkalmazkodóképes árnyékbankrendszert hatékonyan felügyelni, az EGSZB felkéri az Európai Bizottságot, hogy sürgősen tisztázza, hogy az illetékes nemzeti és európai szintű felügyeleti hatóságok – köztük az egységes felügyeleti mechanizmus – valóban és megfelelő mértékben rendelkeznek-e a szükséges ellenőrzési eszközökkel és hatáskörökkel. |
| --- | --- |

4.11

Mivel bonyolult és nehézkes a természetéből adódóan diffúz, sokrétű és alkalmazkodóképes árnyékbankrendszert hatékonyan felügyelni, az EGSZB felkéri az Európai Bizottságot, hogy sürgősen tisztázza, hogy az illetékes nemzeti és európai szintű felügyeleti hatóságok – köztük az egységes felügyeleti mechanizmus – valóban és megfelelő mértékben rendelkeznek-e a szükséges ellenőrzési eszközökkel és hatáskörökkel.

| 4.12 | Az EGSZB úgy véli, hogy a siker érdekében a felügyeletet ki kell egészíteni hatékony, elrettentő erejű és arányos szankcionális intézkedésekkel, és közzé kell tenni a szankciók mértékét és a szabályszegést elkövető szereplőkkel kapcsolatos információkat. Rámutat ezenkívül arra a problémára, amit az európai szabályoknak a harmadik országokból származó természetes és jogi személyek általi be nem tartása jelent. |
| --- | --- |

4.12

Az EGSZB úgy véli, hogy a siker érdekében a felügyeletet ki kell egészíteni hatékony, elrettentő erejű és arányos szankcionális intézkedésekkel, és közzé kell tenni a szankciók mértékét és a szabályszegést elkövető szereplőkkel kapcsolatos információkat. Rámutat ezenkívül arra a problémára, amit az európai szabályoknak a harmadik országokból származó természetes és jogi személyek általi be nem tartása jelent.

| 4.13 | Az EGSZB kiemeli, hogy a pénzügyi termékek fogyasztói számára védelmet kell biztosítani az illegális gyakorlatok ellen, a félrevezető vagy fizetőképességi garanciát nélkülöző termékek vagy szolgáltatások ellen, továbbá mindenféle tisztességtelen feltétel ellen, ami a szerződésben szerepelhet. Emlékeztet arra, hogy javasolta a pénzügyi szolgáltatások fogyasztóinak védelmére szolgáló európai ügynökség létrehozását, hogy az nagyobb védelmet nyújtson és átláthatóságot garantáljon, illetve biztosítsa a hatékonyabb vitarendezést. |
| --- | --- |

4.13

Az EGSZB kiemeli, hogy a pénzügyi termékek fogyasztói számára védelmet kell biztosítani az illegális gyakorlatok ellen, a félrevezető vagy fizetőképességi garanciát nélkülöző termékek vagy szolgáltatások ellen, továbbá mindenféle tisztességtelen feltétel ellen, ami a szerződésben szerepelhet. Emlékeztet arra, hogy javasolta a pénzügyi szolgáltatások fogyasztóinak védelmére szolgáló európai ügynökség létrehozását, hogy az nagyobb védelmet nyújtson és átláthatóságot garantáljon, illetve biztosítsa a hatékonyabb vitarendezést.

| 4.14 | Felhasználóbarát internetes oldalak, illetve más modern információs eszközök lehetővé tehetik a fogyasztók számára, hogy összehasonlításokat végezzenek, és válasszanak a termékek és szolgáltatások között. Ez előmozdítja a versenyt és a pénzügyi piac önszabályozását. |
| --- | --- |

4.14

Felhasználóbarát internetes oldalak, illetve más modern információs eszközök lehetővé tehetik a fogyasztók számára, hogy összehasonlításokat végezzenek, és válasszanak a termékek és szolgáltatások között. Ez előmozdítja a versenyt és a pénzügyi piac önszabályozását.

| 4.15 | Az EGSZB arra ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy gyorsítsa fel a hatáselemzések elvégzését, hogy véglegesíthessék az új likviditási szabályokat, és készülhessen egy a költségeket és az előnyöket összehasonlító tanulmány a pénzügyi válság kezdete óta elfogadott számos jogalkotási szöveg hatékonyságáról és megfelelőségéről. A cél az, hogy átfogó módon felmérjük a jogalkotás által a pénzügyi termékek európai uniós piacára kifejtett hatást. |
| --- | --- |

4.15

Az EGSZB arra ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy gyorsítsa fel a hatáselemzések elvégzését, hogy véglegesíthessék az új likviditási szabályokat, és készülhessen egy a költségeket és az előnyöket összehasonlító tanulmány a pénzügyi válság kezdete óta elfogadott számos jogalkotási szöveg hatékonyságáról és megfelelőségéről. A cél az, hogy átfogó módon felmérjük a jogalkotás által a pénzügyi termékek európai uniós piacára kifejtett hatást.

| 4.16 | Az EGSZB rámutat ezenkívül arra, hogy ezt a szabályozási törekvést az adatgyűjtéssel és -cserével kapcsolatos, magas szintű tudományos szakértelemmel és kutatással is támogatni kell, amelynek feladata, hogy általánosabb szinten alaposabban figyelemmel kísérje az árnyékszektor szervezeteinek fejlődését, és azonosítsa annak a reálgazdaság számára előnyös aspektusait, illetve azokat is, amelyek új forrásai lehetnek a kiszolgáltatottságnak és a rendszerkockázatnak. |
| --- | --- |

4.16

Az EGSZB rámutat ezenkívül arra, hogy ezt a szabályozási törekvést az adatgyűjtéssel és -cserével kapcsolatos, magas szintű tudományos szakértelemmel és kutatással is támogatni kell, amelynek feladata, hogy általánosabb szinten alaposabban figyelemmel kísérje az árnyékszektor szervezeteinek fejlődését, és azonosítsa annak a reálgazdaság számára előnyös aspektusait, illetve azokat is, amelyek új forrásai lehetnek a kiszolgáltatottságnak és a rendszerkockázatnak.

Kelt Brüsszelben, 2013. december 10-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Henri MALOSSE

---

(1)  Lásd a vélemény 3.2. pontját.

1

(2)  HL C 11., 2013.1.15., 39. o.

2

(3)  COM(2013) 614 final, 3.4. pont.

3

(4)  A tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló rendelet.

4

(5)  Lásd: http://ec.europa.eu/internal_market/securities/isd/mifid/index_en.htm.

5

(6)  HL C 143., 2012.5.22., 3. o.

6

(7)  COM(2013) 614 final, 3. o.

7

(8)  Nicholas Gregory Mankiw és Mark Taylor: Economics: Special Edition with Global Economic Watch (UK: Cengage Learning EMEA, 2010).

8

Economics: Special Edition with Global Economic Watch

(9)  HL C 11., 2013.1.15., 39. o. – Zöld könyv az árnyékbanki tevékenységekről.

9

(10)  Az Egyesült Államokban a Gramm-Leach-Blilay-törvény (1999) megszüntette a különbségtételt a kereskedelmi bankok és a jelzálogbankok, illetve a biztosítótársaságok és az értékpapír-kezelő vállalkozások között.

10

(11)  A hagyományos bankok és az árnyékbankok közötti kapcsolatok (Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság – BCBS), a pénzügyi befektetési alapokban rejlő rendszerkockázatok (Értékpapír-felügyeletek Nemzetközi Szervezete – IOSCO), az értékpapírosításra vonatkozó hatályos követelmények (IOSCO és BCBS), az árnyékbanki tevékenységet folytató egyéb szervezetek (FSB), illetve értékpapír-kölcsönzés és repóügyletek (FSB).

11

(12)  A tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló rendelet.

12

(13)  Lásd: http://ec.europa.eu/internal_market/securities/isd/mifid/index_en.htm.

13

(14)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. június 26-i 575/2013/EU rendelete a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 176., 2013.6.27., 1. o.).

14

(15)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. június 26-i 2013/36/EU irányelve a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, valamint a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 176., 2013.6.27., 338. o.).

15

(16)  Egyebek között: HL C 11., 2013.1.15., 59. o.; HL C 299., 2013.10.4., 76. o.; HL C 191., 2012.6.29., 80. o.; HL C 181., 2012.6.21., 64. o.; HL C 181., 2012.6.21., 68. o.. Ezek a vélemények az EGSZB internetes oldalán is megtalálhatóak, az alábbi címen: http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.financial-markets-opinions.

16

(17)  HL C 44., 2013.2.15., 68. o.

17

(18)  HL C 11., 2013.1.15., 39. o.

18

(19)  A G20-csoport 2009. április 2-i, londoni csúcstalálkozójának közleménye.

19

(20)  A 2013. szeptember 5-i és 6-i, szentpétervári ülésen.

20

(21)  A Pénzügyi Stabilitási Tanács 2012. évi nyomonkövetési jelentése az árnyékbankrendszerről (FSB, 2012).

21

(22)  2013/2021(INI).

22

---

| 5.6.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 170/61 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 170/61

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Innovációs beruházási csomag

(COM(2013) 494 final,

COM(2013) 493 final – 2013/0232 (COD),

COM(2013) 495 final – 2013/0240 (NLE),

COM(2013) 496 final – 2013/0241 (NLE),

COM(2013) 497 final – 2013/0242 (COD),

COM(2013) 498 final – 2013/0243 (COD),

COM(2013) 500 final – 2013/0233 (COD),

COM(2013) 501 final – 2013/0234 (NLE),

COM(2013) 503 final – 2013/0237 (NLE),

COM(2013) 505 final – 2013/0244 (NLE),

COM(2013) 506 final – 2013/0245 (NLE))

2014/C 170/10

Előadó: Antonello PEZZINI

Társelőadó: Laure BATUT (FR/II)

2013. július 29-én az Európai Bizottság úgy határozott, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikkének (1) bekezdése alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Köz-magán társulások a „Horizont 2020” keretprogramban: az európai innováció és növekedés ösztönzésének hatékony eszköze

COM(2013) 494 final.

2013. szeptember 10-én az Európai Parlament és 2013. szeptember 3-án a Tanács úgy határozott, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 185. és 188. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra a több tagállam által közösen indított, a kutatást végző kis- és középvállalkozások támogatását célzó kutatási-fejlesztési programban történő uniós részvételről

COM(2013) 493 final – 2013/0232 (COD)

Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra az Uniónak az „Európai metrológiai program – Innováció és kutatás” elnevezésű, több tagállam által együttesen indított programban való részvételéről

COM(2013) 497 final – 2013/0242 (COD)

Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra az Európai Uniónak a több tagállam által közösen indított, az „Európai és fejlődő országok közötti partnerség a klinikai vizsgálatokban” című második programban való részvételéről

COM(2013) 498 final – 2013/0243 (COD), valamint

Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra az Uniónak a tevékeny és önálló életvitel segítését szolgáló, több tagállam által indított közös kutatási-fejlesztési programban való részvételéről

COM(2013) 500 final – 2013/0233 (COD).

2013. szeptember 2-án a Tanács úgy határozott, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 187. és 188. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

Javaslat tanácsi rendeletre az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezést megvalósító második közös vállalkozásról

COM(2013) 495 final – 2013/0240 (NLE)

Javaslat tanácsi rendeletre a Bioalapú Iparágak Közös Vállalkozásról

COM(2013) 496 final – 2013/0241 (NLE)

Javaslat tanácsi rendeletre az ECSEL közös vállalkozásról

COM(2013) 501 final – 2013/0234 (NLE)

Javaslat tanácsi rendeletre a „Clean Sky 2” Közös Vállalkozásról

COM(2013) 505 final – 2013/0244 (NLE)

Javaslat tanácsi rendeletre a második Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai Közös Vállalkozásról

COM(2013) 506 final – 2013/0245 (NLE).

2013. szeptember 2-án a Tanács úgy határozott, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 187. és 188. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

Javaslat tanácsi rendeletre az új generációs európai légiforgalmi szolgáltatási rendszer (SESAR) megvalósítása érdekében közös vállalkozás alapításáról szóló 219/2007/EK tanácsi rendeletnek a közös vállalkozás időtartamának 2024-ig való meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról

COM(2013) 503 final – 2013/0237 (NLE).

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció 2013. november 13-án elfogadta véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. december 10-én és 11-én tartott, 494. plenáris ülésén (a december 10-i ülésnapon) 105 szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

Következtetések és ajánlások

| 1.1 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) egyetért azzal a megállapítással, hogy a partnerségek számos előnyt kínálnak az innováció fejlesztésére, illetve az innováció kínálta lehetőségek nagyobb mértékű kiaknázására. |
| --- | --- |

1.1

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) egyetért azzal a megállapítással, hogy a partnerségek számos előnyt kínálnak az innováció fejlesztésére, illetve az innováció kínálta lehetőségek nagyobb mértékű kiaknázására.

| 1.2 | Az EGSZB fontosnak tartja a Horizonte 2020 pénzügyi támogatásában részesülő 10 javasolt kezdeményezés finomítását és szinergiájuk biztosítását, mivel azok az eszközök a forma és a tartalom tekintetében eltérnek a más típusú partnerségektől. |
| --- | --- |

1.2

Az EGSZB fontosnak tartja a Horizonte 2020 pénzügyi támogatásában részesülő 10 javasolt kezdeményezés finomítását és szinergiájuk biztosítását, mivel azok az eszközök a forma és a tartalom tekintetében eltérnek a más típusú partnerségektől.

| 1.3 | Az EGSZB kéri, hogy a kezdeményezés számára biztosítsák a hosszú távú finanszírozási kilátások biztonságát és a szabályozási keret stabilitását a kezdeményezést egyébként jellemző nagy kockázatú elemek csökkentése, valamint az EU általános célkitűzéseinek – a fenntartható fejlődésnek, a foglalkoztatásnak és új, szakképzett szakmai profiloknak – az elérése érdekében. |
| --- | --- |

1.3

Az EGSZB kéri, hogy a kezdeményezés számára biztosítsák a hosszú távú finanszírozási kilátások biztonságát és a szabályozási keret stabilitását a kezdeményezést egyébként jellemző nagy kockázatú elemek csökkentése, valamint az EU általános célkitűzéseinek – a fenntartható fejlődésnek, a foglalkoztatásnak és új, szakképzett szakmai profiloknak – az elérése érdekében.

| 1.4 | Az EGSZB úgy véli, hogy ezek az eszközök fontos szerepet játszhatnak a kutatási és innovációs beruházások számára biztosított alapok növelésében, amennyiben rugalmasak, egyszerűek és mentesek a bürokráciától, nyitottak és átláthatóak, továbbá fellendítő hatással rendelkeznek a kiegészítő finanszírozás terén és elősegítik a kisvállalkozások nagyobb arányú részvételét, különösen a hátrányosabb helyzetű régiókban. |
| --- | --- |

1.4

Az EGSZB úgy véli, hogy ezek az eszközök fontos szerepet játszhatnak a kutatási és innovációs beruházások számára biztosított alapok növelésében, amennyiben rugalmasak, egyszerűek és mentesek a bürokráciától, nyitottak és átláthatóak, továbbá fellendítő hatással rendelkeznek a kiegészítő finanszírozás terén és elősegítik a kisvállalkozások nagyobb arányú részvételét, különösen a hátrányosabb helyzetű régiókban.

| 1.5 | Az EGSZB szerint mérhető és az innovációra irányuló célokat kell kitűzni, illetve arra kell törekedni, hogy az innováció ipari célokban és új munkahelyek formájában öltsön testet; a céloknak illeszkedniük kell egy közös közép-, illetve hosszú távú elképzelésbe egy kiegyensúlyozott és átlátható irányítási rendszer keretében, amely egyértelmű és explicit műszaki-tudományos és társadalmi-gazdasági teljesítménymutatókkal jellemezhető. |
| --- | --- |

1.5

Az EGSZB szerint mérhető és az innovációra irányuló célokat kell kitűzni, illetve arra kell törekedni, hogy az innováció ipari célokban és új munkahelyek formájában öltsön testet; a céloknak illeszkedniük kell egy közös közép-, illetve hosszú távú elképzelésbe egy kiegyensúlyozott és átlátható irányítási rendszer keretében, amely egyértelmű és explicit műszaki-tudományos és társadalmi-gazdasági teljesítménymutatókkal jellemezhető.

| 1.6 | Az intézményi köz-magán társulások (PPP) tekintetében az EGSZB azt javasolja, hogy fordítsanak nagyobb figyelmet a bennfentes kereskedelmet megakadályozó mechanizmusokra; érvényesítsék nagyobb mértékben a fellendítő hatást, valamint a programokban és a projektekben biztosítsanak nagyobb szerepet a kisvállalkozások minden formájának, ideértve a szociális gazdaságot is; továbbá folytassanak erőteljes kommunikációs politikát, amellyel összefüggésben az érdekeltek fóruma proaktív szerepet tölt be az összes közös vállalkozásnál. |
| --- | --- |

1.6

Az intézményi köz-magán társulások (PPP) tekintetében az EGSZB azt javasolja, hogy fordítsanak nagyobb figyelmet a bennfentes kereskedelmet megakadályozó mechanizmusokra; érvényesítsék nagyobb mértékben a fellendítő hatást, valamint a programokban és a projektekben biztosítsanak nagyobb szerepet a kisvállalkozások minden formájának, ideértve a szociális gazdaságot is; továbbá folytassanak erőteljes kommunikációs politikát, amellyel összefüggésben az érdekeltek fóruma proaktív szerepet tölt be az összes közös vállalkozásnál.

| 1.7 | Ami a közszektoron belüli társulásokat (P2P) illeti, az EGSZB szükségesnek tartja, hogy az európai K+F költségvetése járuljon hozzá a közösségi források kiegyensúlyozottabb elosztásához, nagyobb figyelmet fordítva a technológiai szempontból nagy intenzitású kis- és középvállalkozásokra, valamint azokra a klinikai, orvosi és technológiai újításokra, amelyek elősegítik az összes polgár jólétét, különös tekintettel a tevékeny időskorra és az idősek támogatására. |
| --- | --- |

1.7

Ami a közszektoron belüli társulásokat (P2P) illeti, az EGSZB szükségesnek tartja, hogy az európai K+F költségvetése járuljon hozzá a közösségi források kiegyensúlyozottabb elosztásához, nagyobb figyelmet fordítva a technológiai szempontból nagy intenzitású kis- és középvállalkozásokra, valamint azokra a klinikai, orvosi és technológiai újításokra, amelyek elősegítik az összes polgár jólétét, különös tekintettel a tevékeny időskorra és az idősek támogatására.

| 1.8 | Az EGSZB proaktív kommunikációs politikát sürget a létrehozott 10 kezdeményezés alakulásával kapcsolatban, és azt javasolja, hogy rendezzenek évenkénti konferenciákat a szervezett civil társadalom minden érdekelt partnerének részvételével, melyek keretében ismertetnék az elért eredményekről és a jövőbeli stratégiákról szóló éves jelentéseket, illetve többnyelvű gyakorlati útmutatókat jelentetnének meg az uniós szintű aktív partnerségek különböző formáiban való intelligens részvételről. |
| --- | --- |

1.8

Az EGSZB proaktív kommunikációs politikát sürget a létrehozott 10 kezdeményezés alakulásával kapcsolatban, és azt javasolja, hogy rendezzenek évenkénti konferenciákat a szervezett civil társadalom minden érdekelt partnerének részvételével, melyek keretében ismertetnék az elért eredményekről és a jövőbeli stratégiákról szóló éves jelentéseket, illetve többnyelvű gyakorlati útmutatókat jelentetnének meg az uniós szintű aktív partnerségek különböző formáiban való intelligens részvételről.

| 1.9 | Az EGSZB ennek a proaktív politikának a kidolgozását javasolja az Európai Bizottságnak, például egy gazdasági és társadalmi innovációért járó EGSZB-díj bevezetésével. Ez három fő szektorra vonatkozik: az érintett tudományos és vállalkozói körökre; az innovatív eredmények piaci felhasználóira; valamint az Unió összes polgárára a társadalom igényeinek a kielégítése céljából, különösen a foglalkoztatás és a képzés terén. Az EGSZB egy „Európai innovációs díj” létrehozását javasolja, mely az ipari, gazdasági vagy szociális területtel kapcsolatos innovatív alkalmazásokat jutalmazza, és ismertebbé teszi az európai hozzáadott értéket. |
| --- | --- |

1.9

Az EGSZB ennek a proaktív politikának a kidolgozását javasolja az Európai Bizottságnak, például egy gazdasági és társadalmi innovációért járó EGSZB-díj bevezetésével. Ez három fő szektorra vonatkozik: az érintett tudományos és vállalkozói körökre; az innovatív eredmények piaci felhasználóira; valamint az Unió összes polgárára a társadalom igényeinek a kielégítése céljából, különösen a foglalkoztatás és a képzés terén. Az EGSZB egy „Európai innovációs díj” létrehozását javasolja, mely az ipari, gazdasági vagy szociális területtel kapcsolatos innovatív alkalmazásokat jutalmazza, és ismertebbé teszi az európai hozzáadott értéket.

2.   A partnerségek háttere

A partnerségek háttere

| 2.1 | A Horizont 2020 köz-magán társulások létrehozását kezdeményezi azokban a kulcságazatokban, amelyekben a kutatás és az innováció hozzájárulhat a következőkhöz:






  — | az európai célok elérése a versenyképesség terén, |
| --- | --- | --- |

2.1

A Horizont 2020 köz-magán társulások létrehozását kezdeményezi azokban a kulcságazatokban, amelyekben a kutatás és az innováció hozzájárulhat a következőkhöz:

—

az európai célok elérése a versenyképesség terén,

| — | a társadalmi kihívások kezelése, |
| --- | --- |

—

a társadalmi kihívások kezelése,

| — | az EU kutatási és innovációs támogatásainak nagyobb fokú harmonizálása, |
| --- | --- |

—

az EU kutatási és innovációs támogatásainak nagyobb fokú harmonizálása,

| — | nagyobb mértékű ipari beruházások vonzása a kutatásba és az innovációba. |
| --- | --- |

—

nagyobb mértékű ipari beruházások vonzása a kutatásba és az innovációba.

| 2.2 | Megjegyzendő, hogy különféle formájú kutatási és innovációs partnerségek vannak:






  — | Intézményi PPP-k az EUMSZ 187. (az EKSz. korábbi 171.) cikke értelmében – közös vállalkozások: innovatív gyógyszerek, üzemanyagcella- és hidrogéntechnológia, tiszta égbolt, bio-iparágak, elektronikai alkatrészek és rendszerek, légiforgalmi irányítás |
| --- | --- | --- |

2.2

Megjegyzendő, hogy különféle formájú kutatási és innovációs partnerségek vannak:

—

Intézményi PPP-k az EUMSZ 187. (az EKSz. korábbi 171.) cikke értelmében – közös vállalkozások: innovatív gyógyszerek, üzemanyagcella- és hidrogéntechnológia, tiszta égbolt, bio-iparágak, elektronikai alkatrészek és rendszerek, légiforgalmi irányítás

Intézményi PPP-k

| — | Szerződéses PPP-k, melyek egy olyan megállapodáson (Memorandum of Understanding) alapulnak, amely rögzíti a stratégiai célokat, az indikatív költségvetéseket és a konzultatív mechanizmusokat: a jövő üzemei, energiahatékony épületek, környezetbarát járművek, a jövő internete, fenntartható ipari folyamatok, robotika, fotonika, energiahatékony számítógépek |
| --- | --- |

—

Szerződéses PPP-k, melyek egy olyan megállapodáson (Memorandum of Understanding) alapulnak, amely rögzíti a stratégiai célokat, az indikatív költségvetéseket és a konzultatív mechanizmusokat: a jövő üzemei, energiahatékony épületek, környezetbarát járművek, a jövő internete, fenntartható ipari folyamatok, robotika, fotonika, energiahatékony számítógépek

Szerződéses PPP-k

(Memorandum of Understanding)

| — | Európai technológiai platformok, amelyek hozzájárulnak az európai innovációs partnerségek meghatározásához, európai, technológiai kezdeményezések, köz-magán társulások, és közszektoron belüli társulások, ERANET-ek, tudományos és innovációs partnerségek |
| --- | --- |

—

Európai technológiai platformok, amelyek hozzájárulnak az európai innovációs partnerségek meghatározásához, európai, technológiai kezdeményezések, köz-magán társulások, és közszektoron belüli társulások, ERANET-ek, tudományos és innovációs partnerségek

Európai technológiai platformok

| — | P2P közszektoron belüli társulás – a 185. cikk értelmében –, amely az EU több tagállamának közös programjában való részvételen alapul, és saját részét a Horizont 2020 révén finanszírozza: egészségügyi fejlesztési együttműködés, mérésügy, kkv-k, a tevékeny élet támogatása |
| --- | --- |

—

P2P közszektoron belüli társulás – a 185. cikk értelmében –, amely az EU több tagállamának közös programjában való részvételen alapul, és saját részét a Horizont 2020 révén finanszírozza: egészségügyi fejlesztési együttműködés, mérésügy, kkv-k, a tevékeny élet támogatása

P2P közszektoron belüli társulás

| — | Európai innovációs partnerség, melyet az Európa 2020 stratégia „Innovatív Unió” kiemelt kezdeményezése indított el: közös együttműködési platform, melyet az érintett területekért felelős európai biztos(ok) által elnökölt irányítócsoport vezet. 3 ilyen létezik: nyersanyagok; mezőgazdasági termelékenység és fenntarthatóság; aktív és egészséges időskor |
| --- | --- |

—

Európai innovációs partnerség, melyet az Európa 2020 stratégia „Innovatív Unió” kiemelt kezdeményezése indított el: közös együttműködési platform, melyet az érintett területekért felelős európai biztos(ok) által elnökölt irányítócsoport vezet. 3 ilyen létezik: nyersanyagok; mezőgazdasági termelékenység és fenntarthatóság; aktív és egészséges időskor

Európai innovációs partnerség

| — | Tudományos és innovációs társulások – KIC, melyeket az Európai Technológiai Intézet (EIT) keretében hoznak létre, a különböző szektorok – oktatás, technológia, kutatás, ipar és vállalkozások – közötti integrált partnerségek köré szervezett kiválósági hálózatok. Három ilyen társulás jött létre: Climate-KIC, KIC InnoEnergy, EIT ICT Labs. Meghatározott tematikus területek: feldolgozóipar, a jövő élelmezése, innováció az egészséges életért és az aktív időskorért, nyersanyagok, biztonságos és intelligens társadalom, városi mobilitás |
| --- | --- |

—

Tudományos és innovációs társulások – KIC, melyeket az Európai Technológiai Intézet (EIT) keretében hoznak létre, a különböző szektorok – oktatás, technológia, kutatás, ipar és vállalkozások – közötti integrált partnerségek köré szervezett kiválósági hálózatok. Három ilyen társulás jött létre: Climate-KIC, KIC InnoEnergy, EIT ICT Labs. Meghatározott tematikus területek: feldolgozóipar, a jövő élelmezése, innováció az egészséges életért és az aktív időskorért, nyersanyagok, biztonságos és intelligens társadalom, városi mobilitás

Tudományos és innovációs társulások – KIC

Climate-KIC

KIC InnoEnergy

EIT ICT Labs

| — | Smart specialisation partnerségek (RIS3)
  , az EU regionális politikájának és a strukturális alapoknak, különösen pedig a regionális innovációs stratégiának a keretein belül, a kutatás és az innováció területén, (ideértve a társadalmi és technológiai innovációt is) technológiai transzfer és az információs technológia fejlesztése a 2014–2020-as időszakra szóló új kohéziós iránymutatásokkal összhangban. |
| --- | --- |

—

Smart specialisation partnerségek (RIS3)
  , az EU regionális politikájának és a strukturális alapoknak, különösen pedig a regionális innovációs stratégiának a keretein belül, a kutatás és az innováció területén, (ideértve a társadalmi és technológiai innovációt is) technológiai transzfer és az információs technológia fejlesztése a 2014–2020-as időszakra szóló új kohéziós iránymutatásokkal összhangban.

Smart specialisation partnerségek (RIS3)

| 2.3 | Az intézményes PPP-kkel – mint az EU-nak az EK, Euratom 1605/2002. sz. rendeletének 185. cikke értelmében létrehozott szerveivel – kapcsolatos tapasztalat azt mutatta, hogy további kategóriákkal történő kiegészítésre lenne szükség, hogy nagyobb számban álljanak rendelkezésre rugalmasabb és elérhetőbb eszközök a magánpartnerek számára az EU intézményeiben alkalmazottakhoz képest. |
| --- | --- |

2.3

Az intézményes PPP-kkel – mint az EU-nak az EK, Euratom 1605/2002. sz. rendeletének 185. cikke értelmében létrehozott szerveivel – kapcsolatos tapasztalat azt mutatta, hogy további kategóriákkal történő kiegészítésre lenne szükség, hogy nagyobb számban álljanak rendelkezésre rugalmasabb és elérhetőbb eszközök a magánpartnerek számára az EU intézményeiben alkalmazottakhoz képest.

| 2.4 | A Horizont 2020 köz-magán társulásai (PPP-k) nyitott és átlátható módon meghatározott, független szakértők által készített értékeléseken alapuló, innovatív pénzügyi eszközöknek foghatók fel. A következők jellemzik őket:






  — | hozzáadott, belső és európai érték, |
| --- | --- | --- |

2.4

A Horizont 2020 köz-magán társulásai (PPP-k) nyitott és átlátható módon meghatározott, független szakértők által készített értékeléseken alapuló, innovatív pénzügyi eszközöknek foghatók fel. A következők jellemzik őket:

—

hozzáadott, belső és európai érték,

| — | az ipari versenyképességre és a fenntartható növekedésre gyakorolt hatás, |
| --- | --- |

—

az ipari versenyképességre és a fenntartható növekedésre gyakorolt hatás,

| — | a meghatározott társadalmi-gazdasági célok minősége, különösen a foglalkoztatás, valamint a képzés területén, |
| --- | --- |

—

a meghatározott társadalmi-gazdasági célok minősége, különösen a foglalkoztatás, valamint a képzés területén,

| — | az összes partner kiegyensúlyozott, egy közös elképzelésen alapuló részvétele, |
| --- | --- |

—

az összes partner kiegyensúlyozott, egy közös elképzelésen alapuló részvétele,

| — | az egyes partnerek szerepének egyértelmű meghatározása, |
| --- | --- |

—

az egyes partnerek szerepének egyértelmű meghatározása,

| — | fő teljesítménymutatók, |
| --- | --- |

—

fő teljesítménymutatók,

| — | az Unió kutatásra és innovációra (K+I) vonatkozó stratégiai menetrendjével való koherencia, |
| --- | --- |

—

az Unió kutatásra és innovációra (K+I) vonatkozó stratégiai menetrendjével való koherencia,

| — | egészséges pénzügyi irányítási rendszer, |
| --- | --- |

—

egészséges pénzügyi irányítási rendszer,

| — | fellendítő hatás biztosítására való képesség az új beruházások számára, |
| --- | --- |

—

fellendítő hatás biztosítására való képesség az új beruházások számára,

| — | nyitott, átlátható és a kisvállalkozásokat is bevonó irányítási keret. |
| --- | --- |

—

nyitott, átlátható és a kisvállalkozásokat is bevonó irányítási keret.

| 2.5 | A közös technológiai kezdeményezések a köz-magán együttműködés bevált formáit jelentik a K+F terén. |
| --- | --- |

2.5

A közös technológiai kezdeményezések a köz-magán együttműködés bevált formáit jelentik a K+F terén.

| 2.6 | A közös technológiai kezdeményezések jórészt az európai technológiai platformok (ETP, European Technology Platforms) keretébe illeszkednek, melyekkel kapcsolatban az EGSZB már hangot adott véleményének (1), különösen pedig azokhoz kapcsolódnak, melyek számára a K+F tevékenységek támogatásához meglévő normál eszközök nem elegendők a stratégiai menetrendekben kitűzött célok eléréséhez. |
| --- | --- |

2.6

A közös technológiai kezdeményezések jórészt az európai technológiai platformok (ETP, European Technology Platforms) keretébe illeszkednek, melyekkel kapcsolatban az EGSZB már hangot adott véleményének (1), különösen pedig azokhoz kapcsolódnak, melyek számára a K+F tevékenységek támogatásához meglévő normál eszközök nem elegendők a stratégiai menetrendekben kitűzött célok eléréséhez.

1

| 2.7 | Az EGSZB egyetért azzal a megállapítással, hogy a partnerségi kapcsolatok számos előnyt nyújtanak, és a mai napig kiaknázatlan lehetőségeket rejtenek magukban. Ezért kedvezően fogadta az Európai Bizottságnak az európai innovációs partnerségek létrehozására és ösztönzésére irányuló kezdeményezését az „Innovációs Unió” kiemelt kezdeményezés keretén belül. |
| --- | --- |

2.7

Az EGSZB egyetért azzal a megállapítással, hogy a partnerségi kapcsolatok számos előnyt nyújtanak, és a mai napig kiaknázatlan lehetőségeket rejtenek magukban. Ezért kedvezően fogadta az Európai Bizottságnak az európai innovációs partnerségek létrehozására és ösztönzésére irányuló kezdeményezését az „Innovációs Unió” kiemelt kezdeményezés keretén belül.

| 2.8 | Az EGSZB ezenkívül már hangsúlyozta „az innováció döntő jelentőségét az Európa 2020 stratégia szempontjából”, és megismétli, hogy „az innovációk nem szükségszerűen egy lineáris folyamat [...] eredményei, hanem komplex folyamat során [...] keletkeznek” (2) . |
| --- | --- |

2.8

Az EGSZB ezenkívül már hangsúlyozta „az innováció döntő jelentőségét az Európa 2020 stratégia szempontjából”, és megismétli, hogy „az innovációk nem szükségszerűen egy lineáris folyamat [...] eredményei, hanem komplex folyamat során [...] keletkeznek” (2) .

2

| 2.9 | Jóllehet az innováció és a kutatás között szoros kapcsolat van „nem szabad az innovációt a kutatás, sem a kutatást az innováció alá besorolni. Ez az európai alapértékek kulturális elszegényedését jelentené.” (3) |
| --- | --- |

2.9

Jóllehet az innováció és a kutatás között szoros kapcsolat van „nem szabad az innovációt a kutatás, sem a kutatást az innováció alá besorolni. Ez az európai alapértékek kulturális elszegényedését jelentené.” (3)

3

| 2.10 | Az EGSZB megismétli, hogy támogatja a társadalmi innováció előmozdítását, különösen az európai finanszírozási programok – például a strukturális alapok vagy a társadalmi változás és innováció programja – keretében, mint olyan eszközt, amely a szociális vállalkozások finanszírozási képességének további támogatására nyújt lehetőséget (4). |
| --- | --- |

2.10

Az EGSZB megismétli, hogy támogatja a társadalmi innováció előmozdítását, különösen az európai finanszírozási programok – például a strukturális alapok vagy a társadalmi változás és innováció programja – keretében, mint olyan eszközt, amely a szociális vállalkozások finanszírozási képességének további támogatására nyújt lehetőséget (4).

4

| 2.11 | Az EGSZB hangsúlyozta, hogy a partnerségi kapcsolatok jelentős szerepet játszanak a K+I területén globális partnerként fellépő Európa vonzerejének növelésében. |
| --- | --- |

2.11

Az EGSZB hangsúlyozta, hogy a partnerségi kapcsolatok jelentős szerepet játszanak a K+I területén globális partnerként fellépő Európa vonzerejének növelésében.

| 2.12 | Az EGSZB kiemelte, hogy támogatja a partnerségeknek azt a szerepét, hogy összefogják az európai és nemzeti közszféra szereplőit a P2P és a PPP (5) társulások keretében, a társadalom előtt álló legnagyobb kihívások leküzdése és az EU versenypozíciójának erősítése érdekében. Megvizsgálta a következőket:






  — | a 7. keretprogramban már kipróbált partnerségi modellek, |
| --- | --- | --- |

2.12

Az EGSZB kiemelte, hogy támogatja a partnerségeknek azt a szerepét, hogy összefogják az európai és nemzeti közszféra szereplőit a P2P és a PPP (5) társulások keretében, a társadalom előtt álló legnagyobb kihívások leküzdése és az EU versenypozíciójának erősítése érdekében. Megvizsgálta a következőket:

5

—

a 7. keretprogramban már kipróbált partnerségi modellek,

| — | a versenyképességi és innovációs program – CIP, |
| --- | --- |

—

a versenyképességi és innovációs program – CIP,

| — | az európai kutatási térség – EKT, |
| --- | --- |

—

az európai kutatási térség – EKT,

| — | az Innovációs Unió politikai kerete, |
| --- | --- |

—

az Innovációs Unió politikai kerete,

| — | a tevékeny és egészséges időskor témájában létrehozott pilótapartnerség. |
| --- | --- |

—

a tevékeny és egészséges időskor témájában létrehozott pilótapartnerség.

Az elemzés nagyon pozitív elemeket hozott felszínre (6) .

6

| 2.13 | Az EGSZB egyetért az Európai Bizottság által alkalmazott módszerrel, amellyel kidolgozta az innovációs beruházási csomag 10 javaslatát a nyilvános konzultációk eredményei, a hatásvizsgálat és a különböző ütemtervek alapján. |
| --- | --- |

2.13

Az EGSZB egyetért az Európai Bizottság által alkalmazott módszerrel, amellyel kidolgozta az innovációs beruházási csomag 10 javaslatát a nyilvános konzultációk eredményei, a hatásvizsgálat és a különböző ütemtervek alapján.

| 2.14 | Az EGSZB 2013. október 31-én meghallgatást tartott a javasolt kezdeményezések csomagjáról, amelyen a civil társadalom számos érdekelt képviselője, különféle közös vállalkozások vezetői és az Európai Bizottság képviselői vettek részt. |
| --- | --- |

2.14

Az EGSZB 2013. október 31-én meghallgatást tartott a javasolt kezdeményezések csomagjáról, amelyen a civil társadalom számos érdekelt képviselője, különféle közös vállalkozások vezetői és az Európai Bizottság képviselői vettek részt.

3.   Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

| 3.1 | Az EGSZB meggyőződéssel támogatja az Európai Bizottság kezdeményezési csomagját, és úgy véli, hogy – akár az EUMSZ 187. cikke értelmében létrejövő PPP-k, akár az EUMSZ 185. cikke értelmében megalakuló P2P-k – hatékony eszközöket jelentenek azoknak a nagyobb kihívásoknak a kezelésében, amelyek befolyásolják Európa versenyképességét, valamint fenntartható gazdasági és társadalmi fejlődését. |
| --- | --- |

3.1

Az EGSZB meggyőződéssel támogatja az Európai Bizottság kezdeményezési csomagját, és úgy véli, hogy – akár az EUMSZ 187. cikke értelmében létrejövő PPP-k, akár az EUMSZ 185. cikke értelmében megalakuló P2P-k – hatékony eszközöket jelentenek azoknak a nagyobb kihívásoknak a kezelésében, amelyek befolyásolják Európa versenyképességét, valamint fenntartható gazdasági és társadalmi fejlődését.

| 3.2 | Az EGSZB szerint fontos a Horizont 2020 pénzügyi támogatásában részesülő tíz kezdeményezés meghatározása, mivel az eszközök, a forma és a tartalom tekintetében eltérnek a más típusú partnerségektől, még ha céljaik olykor egy irányba mutatnak és/vagy részben azonosak is. Ez lehetővé teszi az ismétlődések, az átfedések és a potenciális konfliktusok elkerülését, ugyanakkor felszínre hozza a más kezdeményezésekkel való szinergiákat és komplementaritást. A tagállamok semmilyen esetben sem mentesülnek a partnerségi kezdeményezések által érintett területeken vállalt felelősségük alól. |
| --- | --- |

3.2

Az EGSZB szerint fontos a Horizont 2020 pénzügyi támogatásában részesülő tíz kezdeményezés meghatározása, mivel az eszközök, a forma és a tartalom tekintetében eltérnek a más típusú partnerségektől, még ha céljaik olykor egy irányba mutatnak és/vagy részben azonosak is. Ez lehetővé teszi az ismétlődések, az átfedések és a potenciális konfliktusok elkerülését, ugyanakkor felszínre hozza a más kezdeményezésekkel való szinergiákat és komplementaritást. A tagállamok semmilyen esetben sem mentesülnek a partnerségi kezdeményezések által érintett területeken vállalt felelősségük alól.

a Horizont 2020 pénzügyi támogatásában részesülő tíz kezdeményezés

| 3.3 | Az EGSZB kiemeli, mennyire fontos, hogy az EU garantálja a K+I területén a költségvetési kilátások biztonságát és a szabályozási keret stabilitását, a vállalkozások pedig biztosítsák a kezdeményezéseket, az azokat egyébként jellemző nagy kockázatú elemek csökkentése érdekében. Szükségesnek tartja továbbá, hogy a pénzügyi támogatásokat kiegyensúlyozottabban osszák el a kezdeményezések között, nagyobb figyelmet fordítva a háztartási automatizálás szektorára – amely elősegít a tevékeny életvitelt – valamint a csúcstechnológiát képviselő kkv-kre. |
| --- | --- |

3.3

Az EGSZB kiemeli, mennyire fontos, hogy az EU garantálja a K+I területén a költségvetési kilátások biztonságát és a szabályozási keret stabilitását, a vállalkozások pedig biztosítsák a kezdeményezéseket, az azokat egyébként jellemző nagy kockázatú elemek csökkentése érdekében. Szükségesnek tartja továbbá, hogy a pénzügyi támogatásokat kiegyensúlyozottabban osszák el a kezdeményezések között, nagyobb figyelmet fordítva a háztartási automatizálás szektorára – amely elősegít a tevékeny életvitelt – valamint a csúcstechnológiát képviselő kkv-kre.

| 3.4 | Maguk az eszközök fontos szerepet játszanak a K+I beruházások számára biztosított alapok növelésében, amennyiben rugalmasak, egyszerűek és mentesek a bürokráciától, nyitottak és átláthatóak, továbbá ha megoldódnak az egyensúllyal és/vagy a versenyszabályok, illetve az innováció előmozdítása közötti lehetséges konfliktussal, a szellemi tulajdon védelmével, az eredmények terjesztésével és hozzáférhetőségével kapcsolatos problémák, hiszen a cél a legjobb minőségű végszolgáltatás nyújtása a polgároknak és adófizetőknek. |
| --- | --- |

3.4

Maguk az eszközök fontos szerepet játszanak a K+I beruházások számára biztosított alapok növelésében, amennyiben rugalmasak, egyszerűek és mentesek a bürokráciától, nyitottak és átláthatóak, továbbá ha megoldódnak az egyensúllyal és/vagy a versenyszabályok, illetve az innováció előmozdítása közötti lehetséges konfliktussal, a szellemi tulajdon védelmével, az eredmények terjesztésével és hozzáférhetőségével kapcsolatos problémák, hiszen a cél a legjobb minőségű végszolgáltatás nyújtása a polgároknak és adófizetőknek.

| 3.5 | Az EGSZB ezzel kapcsolatban emlékeztet arra, hogy „fontos, hogy továbbra is biztosítsuk a kutatók, illetve intézményeik szerzői jogait és szellemi tulajdonát”, illetve, hogy „– elsősorban Európa és az Európán kívüli államok globális szimmetriája esetén – hasznos lehetne az olyan ésszerűen kiválasztott adatokhoz való hozzáférés, amelyek a szabadon hozzáférhető publikációk alapját képezik...” (7) . |
| --- | --- |

3.5

Az EGSZB ezzel kapcsolatban emlékeztet arra, hogy „fontos, hogy továbbra is biztosítsuk a kutatók, illetve intézményeik szerzői jogait és szellemi tulajdonát”, illetve, hogy „– elsősorban Európa és az Európán kívüli államok globális szimmetriája esetén – hasznos lehetne az olyan ésszerűen kiválasztott adatokhoz való hozzáférés, amelyek a szabadon hozzáférhető publikációk alapját képezik...” (7) .

7

| 3.6 | Az EGSZB szerint mérhető célokat kell kitűzni, melyek nem csupán az ágazat ipari stratégiájához kapcsolódnak szorosan, hanem mindenekelőtt a társadalom és a fenntartható gazdasági és társadalmi fejlődés problémáinak a megoldásához, elsősorban a foglalkoztatás terén; a céloknak illeszkedniük kell egy közös közép-, illetve hosszú távú elképzelésbe egy kiegyensúlyozott és átlátható irányítási rendszer keretében, amely egyértelmű és explicit műszaki-tudományos és társadalmi-gazdasági teljesítménymutatókkal jellemezhető. |
| --- | --- |

3.6

Az EGSZB szerint mérhető célokat kell kitűzni, melyek nem csupán az ágazat ipari stratégiájához kapcsolódnak szorosan, hanem mindenekelőtt a társadalom és a fenntartható gazdasági és társadalmi fejlődés problémáinak a megoldásához, elsősorban a foglalkoztatás terén; a céloknak illeszkedniük kell egy közös közép-, illetve hosszú távú elképzelésbe egy kiegyensúlyozott és átlátható irányítási rendszer keretében, amely egyértelmű és explicit műszaki-tudományos és társadalmi-gazdasági teljesítménymutatókkal jellemezhető.

| 3.7 | Az EGSZB – pozitívan értékelve a PPP-k mint többféle finanszírozást kombináló eszközök tapasztalatait – üdvözli a radikálisan leegyszerűsített cost-funding modelleket, a modell megbízhatóságának javítása, a kedvezményezettek kiadási kimutatásaiban található szabálytalanságok csökkentése, a projektek könyvelésének egyszerűsítése, az ellenőrzéshez nem feltétlenül szükséges lépések megszüntetése érdekében, megkönnyítve és felgyorsítva ezzel az alkalmazási folyamatot. |
| --- | --- |

3.7

Az EGSZB – pozitívan értékelve a PPP-k mint többféle finanszírozást kombináló eszközök tapasztalatait – üdvözli a radikálisan leegyszerűsített cost-funding modelleket, a modell megbízhatóságának javítása, a kedvezményezettek kiadási kimutatásaiban található szabálytalanságok csökkentése, a projektek könyvelésének egyszerűsítése, az ellenőrzéshez nem feltétlenül szükséges lépések megszüntetése érdekében, megkönnyítve és felgyorsítva ezzel az alkalmazási folyamatot.

cost-funding

| 3.8 | Az EGSZB ezért szükségesnek tartja, hogy a belső piacon jelen lévő összes vállalkozás számára azonos feltételeket biztosítsanak, valamint, hogy a Horizont 2020 által a PPP-knek és a P2P-knek nyújtott finanszírozás tartsa tiszteletben az állami támogatásokra vonatkozó szabályokat a közkiadások hatékonyságának biztosítása és a piac torzításának elkerülése végett, másrészt pedig feleljen meg az összes etikai követelménynek. |
| --- | --- |

3.8

Az EGSZB ezért szükségesnek tartja, hogy a belső piacon jelen lévő összes vállalkozás számára azonos feltételeket biztosítsanak, valamint, hogy a Horizont 2020 által a PPP-knek és a P2P-knek nyújtott finanszírozás tartsa tiszteletben az állami támogatásokra vonatkozó szabályokat a közkiadások hatékonyságának biztosítása és a piac torzításának elkerülése végett, másrészt pedig feleljen meg az összes etikai követelménynek.

| 3.9 | Az EGSZB szerint különösen fontos, hogy PPP-k csak akkor jöhessenek létre, ha rendelkezésre állnak a feltételek a tényleges versenykörnyezet fenntartásához, és az új szereplők folyamatos belépéséhez, csakúgy mint a végfelhasználói csoportoknak a programokba és a projektekbe történő szisztematikus bevonásához. |
| --- | --- |

3.9

Az EGSZB szerint különösen fontos, hogy PPP-k csak akkor jöhessenek létre, ha rendelkezésre állnak a feltételek a tényleges versenykörnyezet fenntartásához, és az új szereplők folyamatos belépéséhez, csakúgy mint a végfelhasználói csoportoknak a programokba és a projektekbe történő szisztematikus bevonásához.

| 3.10 | Az EGSZB véleménye szerint el kell ismerni a szellemi tulajdonjogok jelentőségét. Különösen ösztönözni kell a szabadalmak közös használatára vonatkozó megállapodások létrejöttét a tudományos adatok megosztásának lehetősége, valamint az együttműködési és kutatási erőfeszítések növelése érdekében a specifikus technológiai ágazatokban a szabadalmi ügyek elkerülése végett (8). |
| --- | --- |

3.10

Az EGSZB véleménye szerint el kell ismerni a szellemi tulajdonjogok jelentőségét. Különösen ösztönözni kell a szabadalmak közös használatára vonatkozó megállapodások létrejöttét a tudományos adatok megosztásának lehetősége, valamint az együttműködési és kutatási erőfeszítések növelése érdekében a specifikus technológiai ágazatokban a szabadalmi ügyek elkerülése végett (8).

8

| 3.11 | Az EGSZB egy olyan „útmutató” elkészítését javasolja a végfelhasználók számára, amely felsorolja a számos közösségi innovációs eszközt, a különféle partnerségeket, közös kezdeményezéseket, kiemelt kezdeményezéseket, tudományos társulásokat, fórumokat és más a K+I terén megvalósított közösségi kezdeményezéseket. A horizontális elemek bevezetése ezenkívül erősítené a beruházásokat (lásd a nanotechnológiákat és az idősek támogatását), és lehetővé tenné az összes különböző vállalkozási forma nagyobb mértékű bevonását. |
| --- | --- |

3.11

Az EGSZB egy olyan „útmutató” elkészítését javasolja a végfelhasználók számára, amely felsorolja a számos közösségi innovációs eszközt, a különféle partnerségeket, közös kezdeményezéseket, kiemelt kezdeményezéseket, tudományos társulásokat, fórumokat és más a K+I terén megvalósított közösségi kezdeményezéseket. A horizontális elemek bevezetése ezenkívül erősítené a beruházásokat (lásd a nanotechnológiákat és az idősek támogatását), és lehetővé tenné az összes különböző vállalkozási forma nagyobb mértékű bevonását.

| 3.12 | Az EGSZB elengedhetetlennek tartja – főként a kkv-k, a kisebb szervezetek és a szociális gazdaság szempontjából – a teljes mérési rendszer, a szinergiák és az érintett közösségi politikák – a K+I politikától kezdve a regionális és kohéziós politikán át az iparpolitikáig – felhasználóbarátabbá és átláthatóbbá tételét. |
| --- | --- |

3.12

Az EGSZB elengedhetetlennek tartja – főként a kkv-k, a kisebb szervezetek és a szociális gazdaság szempontjából – a teljes mérési rendszer, a szinergiák és az érintett közösségi politikák – a K+I politikától kezdve a regionális és kohéziós politikán át az iparpolitikáig – felhasználóbarátabbá és átláthatóbbá tételét.

| 3.13 | Az EGSZB ugyanígy fontosnak érzi a láthatóság, a nyilvánosság – ideértve a nyelvi szempontokat is – és az átláthatóság biztosítását az egész csomag és az összes kapcsolódó vagy ide kapcsolható kezdeményezés és eszköz számára egy proaktív kommunikációs politika és évenkénti konferenciák révén, mely utóbbi eseményen a szervezett civil társadalom összes érdekelt fele részt venne és ismertetnék az elért eredményekről és a jövőbeli stratégiákról szóló időközi jelentéseket. |
| --- | --- |

3.13

Az EGSZB ugyanígy fontosnak érzi a láthatóság, a nyilvánosság – ideértve a nyelvi szempontokat is – és az átláthatóság biztosítását az egész csomag és az összes kapcsolódó vagy ide kapcsolható kezdeményezés és eszköz számára egy proaktív kommunikációs politika és évenkénti konferenciák révén, mely utóbbi eseményen a szervezett civil társadalom összes érdekelt fele részt venne és ismertetnék az elért eredményekről és a jövőbeli stratégiákról szóló időközi jelentéseket.

| 3.14 | Tekintettel a biztosított források nagyságára és a tagállamok eltérő helyzetére és igényeire, az EGSZB azt javasolja, hogy dolgozzanak ki egy olyan kommunikációs politikát, amely három különböző célközönségre irányul:






  — | a tudományos közösség és a különböző formájú és méretű vállalkozások, |
| --- | --- | --- |

3.14

Tekintettel a biztosított források nagyságára és a tagállamok eltérő helyzetére és igényeire, az EGSZB azt javasolja, hogy dolgozzanak ki egy olyan kommunikációs politikát, amely három különböző célközönségre irányul:

—

a tudományos közösség és a különböző formájú és méretű vállalkozások,

| — | a kis- és középvállalkozások és a szociális gazdaság világa; |
| --- | --- |

—

a kis- és középvállalkozások és a szociális gazdaság világa;

| — | a végfelhasználók, a képviselőikkel folytatott strukturált párbeszéden keresztül, azokban a különféle ágazatokban, melyekhez az EGSZB hasznosan tud kapcsolódni, |
| --- | --- |

—

a végfelhasználók, a képviselőikkel folytatott strukturált párbeszéden keresztül, azokban a különféle ágazatokban, melyekhez az EGSZB hasznosan tud kapcsolódni,

| — | az összes adófizető polgár, hogy így tájékoztatást kapjanak a közösségi R+I eredményekről és azok innovatív alkalmazásainak lehetőségeiről. |
| --- | --- |

—

az összes adófizető polgár, hogy így tájékoztatást kapjanak a közösségi R+I eredményekről és azok innovatív alkalmazásainak lehetőségeiről.

| 3.15 | Az EGSZB úgy véli, hogy létre lehetne hozni egy, a gazdasági és társadalmi integrációra vonatkozó EGSZB-díjat annak érdekében, hogy elismerjék a különféle tudományágakban javasolt 10 partnerségnek a 28 tagállamban elért eredményeit, a közös vállalkozások alapszabályában előírt érdekelti fórum bevonásával. Az Európai Bizottságot pedig arra kéri az EGSZB, hogy indítson széles körű akciót a köz-magán társulásokra vonatkozó tájékoztatás és képzés érdekében. |
| --- | --- |

3.15

Az EGSZB úgy véli, hogy létre lehetne hozni egy, a gazdasági és társadalmi integrációra vonatkozó EGSZB-díjat annak érdekében, hogy elismerjék a különféle tudományágakban javasolt 10 partnerségnek a 28 tagállamban elért eredményeit, a közös vállalkozások alapszabályában előírt érdekelti fórum bevonásával. Az Európai Bizottságot pedig arra kéri az EGSZB, hogy indítson széles körű akciót a köz-magán társulásokra vonatkozó tájékoztatás és képzés érdekében.

4.   Részletes megjegyzések

Részletes megjegyzések

| 4.1 | Az EGSZB kedvezően fogadja annak az egyértelmű tendenciának a kialakulását, amely szerint a PPP-ket egyre nagyobb mértékben alkalmazzák a közegészségügy, a tiszta égbolt, a légtér irányítása, az elektronika és az informatika, valamint az üzemanyagcella- és hidrogéntechnológia területén. Ugyanakkor figyelmeztet arra, hogy szinergiákra van szükség a többi különböző és az EU más szakpolitikáinak keretében létrehozott partnerséggel és kezdeményezéssel. |
| --- | --- |

4.1

Az EGSZB kedvezően fogadja annak az egyértelmű tendenciának a kialakulását, amely szerint a PPP-ket egyre nagyobb mértékben alkalmazzák a közegészségügy, a tiszta égbolt, a légtér irányítása, az elektronika és az informatika, valamint az üzemanyagcella- és hidrogéntechnológia területén. Ugyanakkor figyelmeztet arra, hogy szinergiákra van szükség a többi különböző és az EU más szakpolitikáinak keretében létrehozott partnerséggel és kezdeményezéssel.

| 4.2 | Az innovatív gyógyszerekkel kapcsolatos kezdeményezést illetően az EGSZB azt javasolja, hogy kapjon több teret a szegényebb néprétegek számára is elérhető, tartós kezelések és ritka betegségek esetén adandó gyógyszerek fejlesztése. Az EGSZB ezenkívül azt javasolja, hogy kezeljék prioritásként az európai kutatás termékeinek az EU-n belüli forgalmazását, valamint az aktív anyagok grammonkénti ára szabályainak rögzítését, figyelembe véve a tagállamok állami költségvetéseinek és szociális rendszereinek nehézségeit. |
| --- | --- |

4.2

Az innovatív gyógyszerekkel kapcsolatos kezdeményezést illetően az EGSZB azt javasolja, hogy kapjon több teret a szegényebb néprétegek számára is elérhető, tartós kezelések és ritka betegségek esetén adandó gyógyszerek fejlesztése. Az EGSZB ezenkívül azt javasolja, hogy kezeljék prioritásként az európai kutatás termékeinek az EU-n belüli forgalmazását, valamint az aktív anyagok grammonkénti ára szabályainak rögzítését, figyelembe véve a tagállamok állami költségvetéseinek és szociális rendszereinek nehézségeit.

| 4.3 | Az üzemanyagcella- és hidrogéntechnológia (FCH 2) területén az EGSZB fontosnak tartja, hogy a célok között helyet kapjon a szén-dioxidmentes technológia fejlesztése a hidrogén előállítása számára. |
| --- | --- |

4.3

Az üzemanyagcella- és hidrogéntechnológia (FCH 2) területén az EGSZB fontosnak tartja, hogy a célok között helyet kapjon a szén-dioxidmentes technológia fejlesztése a hidrogén előállítása számára.

| 4.4 | A „Tiszta égbolt” kezdeményezés keretében nagyobb jelentőséget kell tulajdonítani a hat, polgároknak szánt bemutató projekt – akár időközi – eredményei hatásának, csakúgy mint az „Egységes égbolt” PPP keretében a biztonsági és a környezeti kockázatok kezelésének. |
| --- | --- |

4.4

A „Tiszta égbolt” kezdeményezés keretében nagyobb jelentőséget kell tulajdonítani a hat, polgároknak szánt bemutató projekt – akár időközi – eredményei hatásának, csakúgy mint az „Egységes égbolt” PPP keretében a biztonsági és a környezeti kockázatok kezelésének.

| 4.5 | A biológiai, bio-mezőgazdasági eredetű anyagokon vagy bioanyagokon alapuló ipar fejlesztésére irányuló kezdeményezés esetében oda kell figyelni arra, hogy ezek a technológiák – az elővigyázatosság elvének megfelelően – teljes mértékben tartsák tiszteletben az élővilágot, a környezetet, illetve a mezőgazdaság és az élelmiszeripar fenntarthatóságát. Az EGSZB ettől a kezdeményezéstől pozitív, konkrét és látható eredményeket vár. |
| --- | --- |

4.5

A biológiai, bio-mezőgazdasági eredetű anyagokon vagy bioanyagokon alapuló ipar fejlesztésére irányuló kezdeményezés esetében oda kell figyelni arra, hogy ezek a technológiák – az elővigyázatosság elvének megfelelően – teljes mértékben tartsák tiszteletben az élővilágot, a környezetet, illetve a mezőgazdaság és az élelmiszeripar fenntarthatóságát. Az EGSZB ettől a kezdeményezéstől pozitív, konkrét és látható eredményeket vár.

| 4.6 | A digitális technológiákra és a nanoelektronikára irányuló – egyébiránt a Horizont 2020 tematikai részeiben is már előirányzott – ECSEL kezdeményezés számára biztosított erőteljes (finanszírozási) elkötelezettséget ki kellene egészíteni a polgár/adófizető által érzékelhető konkrét előnnyel, nevezetesen a fenti technológiákhoz való felhasználóbarát és ingyenes hozzáféréssel (9). |
| --- | --- |

4.6

A digitális technológiákra és a nanoelektronikára irányuló – egyébiránt a Horizont 2020 tematikai részeiben is már előirányzott – ECSEL kezdeményezés számára biztosított erőteljes (finanszírozási) elkötelezettséget ki kellene egészíteni a polgár/adófizető által érzékelhető konkrét előnnyel, nevezetesen a fenti technológiákhoz való felhasználóbarát és ingyenes hozzáféréssel (9).

9

| 4.7 | Az EGSZB meggyőződéssel támogatja a négy P2P kezdeményezést is, és ezek közül kettő jelentőségét külön kiemeli, és kéri forrásaik növelését. E két kezdeményezés a következő:






  — | az Eurostar kezdeményezés, tekintettel pozitív eredményeire, amelyeket a kkv-k K+F+I-hez történő hozzáférésének támogatása terén ért el az európai kutatási térség (EKT) keretében, |
| --- | --- | --- |

4.7

Az EGSZB meggyőződéssel támogatja a négy P2P kezdeményezést is, és ezek közül kettő jelentőségét külön kiemeli, és kéri forrásaik növelését. E két kezdeményezés a következő:

—

az Eurostar kezdeményezés, tekintettel pozitív eredményeire, amelyeket a kkv-k K+F+I-hez történő hozzáférésének támogatása terén ért el az európai kutatási térség (EKT) keretében,

| — | a támogatott tevékeny élet érdekében indított háztartási automatizálás európai programja, amely megfelel az egyén és az európai társadalom egésze egészséges fejlődése iránti egyre nagyobb igénynek. |
| --- | --- |

—

a támogatott tevékeny élet érdekében indított háztartási automatizálás európai programja, amely megfelel az egyén és az európai társadalom egésze egészséges fejlődése iránti egyre nagyobb igénynek.

| 4.8 | Az EGSZB az AAL program esetében különösen javasolja, hogy vegyék figyelembe a tagállamok eltérő helyzetét, a tekintetben is, hogy mekkora súlyt kap ez a problematika a 2024-ig és a későbbiekben várható demográfiai változások függvényében: az uniós finanszírozási szintet erőteljesen emelni kellene a 7. keretprogramhoz képest, figyelembe véve a civil társadalom különböző reprezentatív csoportjainak jövőbeli véleményét, melyeket az érdekeltek egy későbbiekben létrehozandó ad hoc bizottságában fejthetnek ki. |
| --- | --- |

4.8

Az EGSZB az AAL program esetében különösen javasolja, hogy vegyék figyelembe a tagállamok eltérő helyzetét, a tekintetben is, hogy mekkora súlyt kap ez a problematika a 2024-ig és a későbbiekben várható demográfiai változások függvényében: az uniós finanszírozási szintet erőteljesen emelni kellene a 7. keretprogramhoz képest, figyelembe véve a civil társadalom különböző reprezentatív csoportjainak jövőbeli véleményét, melyeket az érdekeltek egy későbbiekben létrehozandó ad hoc bizottságában fejthetnek ki.

| 4.9 | Az EGSZB azt javasolja, hogy – a gyorsabb fejlődés, a több foglalkoztatási lehetőség és a szakképzett szakmai profilok érdekében – ezeket az intézményes partnerségeket szoros szinergiában és együttműködésben fejlesszék az iparpolitika, a Smart specialization, a kohéziós politika és a regionális innovációs stratégiák kiemelt kezdeményezéseinek keretében létező hasonló fellépésekkel. |
| --- | --- |

4.9

Az EGSZB azt javasolja, hogy – a gyorsabb fejlődés, a több foglalkoztatási lehetőség és a szakképzett szakmai profilok érdekében – ezeket az intézményes partnerségeket szoros szinergiában és együttműködésben fejlesszék az iparpolitika, a Smart specialization, a kohéziós politika és a regionális innovációs stratégiák kiemelt kezdeményezéseinek keretében létező hasonló fellépésekkel.

Smart specialization

| 4.10 | Az európai metrológiai programban való részvételt illetően az EGSZB utal a témáról készült saját véleményére (10), és javasolja, hogy nagyobb mértékű, elsősorban pénzügyi támogatást nyújtsanak a kisvállalkozások és a felhasználói csoportok részvétele számára; ami Európa és az afrikai kontinens fejlődő országai közötti partnerséget illeti, emlékeztet EU–Afrika véleményére (11), és különösen azt javasolja, hogy ne hanyagoljuk el a kutatás tárgyát képező betegségek Európába történő visszatérését, valamint az etikai elvek teljes tiszteletben tartását a megállapodásokban. |
| --- | --- |

4.10

Az európai metrológiai programban való részvételt illetően az EGSZB utal a témáról készült saját véleményére (10), és javasolja, hogy nagyobb mértékű, elsősorban pénzügyi támogatást nyújtsanak a kisvállalkozások és a felhasználói csoportok részvétele számára; ami Európa és az afrikai kontinens fejlődő országai közötti partnerséget illeti, emlékeztet EU–Afrika véleményére (11), és különösen azt javasolja, hogy ne hanyagoljuk el a kutatás tárgyát képező betegségek Európába történő visszatérését, valamint az etikai elvek teljes tiszteletben tartását a megállapodásokban.

10

11

Kelt Brüsszelben, 2013. december 10-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Henri MALOSSE

---

(1)  HL C 299., 2012.10.4., 12. o..

1

(2)  HL C 318., 2011.10.29., 121. o.

2

(3)  Lásd a 2. lábjegyzetet.

3

(4)  HL C 143., 2012.5.22., 17.o.

4

(5)  P2P társulásra példa többek között: az ERA-NET és az ERA-NET Plus, a 185. cikken alapuló kezdeményezések és a közös programozási kezdeményezés. A PPP-re példák a K+I szektorban a közös technológiai kezdeményezések és a jövő internete.

5

(6)  HL C 229., 2012.7.31., 39.o.

6

(7)  HL C 76., 2013.3.14., 48. o..

7

(8)  HL C 68., 2012.3.6., 28. o..

8

(9)  Lásd az EGSZB 2013. október 24-i, CESE 4345/2013. sz. véleményét.

9

(10)  HL C 228., 2009.9.22., 69.o.

10

(11)  HL C 77., 2009.3.31., 148.o.

11

---

| 5.6.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 170/68 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 170/68

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Az Európai Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – A kollektív jogorvoslat horizontális európai kerete felé

(COM(2013) 401 final)

2014/C 170/11

Előadó: Jörg FRANK VON FÜRSTENWERTH

2013. június 11-én az Európai Bizottság úgy határozott, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

Az Európai Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – A kollektív jogorvoslat horizontális európai kerete felé

COM(2013) 401 final.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció 2013. november 13-án elfogadta véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. december 10–11-én tartott, 494. plenáris ülésén (a december 10-i ülésnapon) 161 szavazattal 2 ellenében, 7 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság már több mint két évtizede szorgalmazza, hogy közösségi szinten vezessenek be olyan kollektív jogorvoslati eszközöket, amelyekkel kollektív jogok megsértése esetén hatékony jogorvoslat biztosítható. A kollektív jogorvoslati intézkedéseknek minden olyan területet le kellene fedniük, amelyet uniós jogszabályok védenek a polgárok számára, és amelyek figyelembe veszik az egyes tagállamok eltérő jogi hagyományait is. |
| --- | --- |

1.1

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság már több mint két évtizede szorgalmazza, hogy közösségi szinten vezessenek be olyan kollektív jogorvoslati eszközöket, amelyekkel kollektív jogok megsértése esetén hatékony jogorvoslat biztosítható. A kollektív jogorvoslati intézkedéseknek minden olyan területet le kellene fedniük, amelyet uniós jogszabályok védenek a polgárok számára, és amelyek figyelembe veszik az egyes tagállamok eltérő jogi hagyományait is.

| 1.2 | Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Bizottság végre lépéseket tett, és azt kéri a tagállamoktól, hogy közös európai elvekre alapozva vezessenek be tagállami szinten kollektív jogorvoslati rendszereket. Ez a kezdeményezés már régóta időszerű volt. A kollektív jogorvoslati intézkedések nemcsak az uniós polgárok, hanem a tisztességesen és a törvényeket betartva működő vállalkozások érdekét is szolgálják. Megvédik a gazdaságot a tisztességtelen versenytől, illetve erősítik az uniós polgároknak a gazdaságba vetett bizalmát. |
| --- | --- |

1.2

Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Bizottság végre lépéseket tett, és azt kéri a tagállamoktól, hogy közös európai elvekre alapozva vezessenek be tagállami szinten kollektív jogorvoslati rendszereket. Ez a kezdeményezés már régóta időszerű volt. A kollektív jogorvoslati intézkedések nemcsak az uniós polgárok, hanem a tisztességesen és a törvényeket betartva működő vállalkozások érdekét is szolgálják. Megvédik a gazdaságot a tisztességtelen versenytől, illetve erősítik az uniós polgároknak a gazdaságba vetett bizalmát.

| 1.3 | Az EGSZB sajnálattal állapítja meg, hogy az Európai Bizottság nem terjesztett elő irányelvjavaslatot. Egy egyszerű közleménnyel és ajánlással nem lehet garantálni, hogy minden tagállamban egységes módon hajtsák végre a szükséges intézkedéseket. Az EGSZB ezért azt kéri az Európai Bizottságtól, hogy terjesszen elő irányelvjavaslatot. A kollektív kereset mint forma jelenti az egyetlen olyan eljárást, amely széleskörűen hatékony jogorvoslatot tesz lehetővé az Európai Unióban. |
| --- | --- |

1.3

Az EGSZB sajnálattal állapítja meg, hogy az Európai Bizottság nem terjesztett elő irányelvjavaslatot. Egy egyszerű közleménnyel és ajánlással nem lehet garantálni, hogy minden tagállamban egységes módon hajtsák végre a szükséges intézkedéseket. Az EGSZB ezért azt kéri az Európai Bizottságtól, hogy terjesszen elő irányelvjavaslatot. A kollektív kereset mint forma jelenti az egyetlen olyan eljárást, amely széleskörűen hatékony jogorvoslatot tesz lehetővé az Európai Unióban.

| 1.4 | Az EGSZB elismeri, hogy az Európai Bizottság olyan kiegyensúlyozott módszer bevezetésére törekszik, amely igyekszik biztosítani a felek alapvető eljárási jogait, és megpróbálja elejét venni a visszaéléseknek. Az EGSZB azt is támogatja, hogy az Európai Bizottság a jogsértés megszüntetésére és a kártérítésre irányuló kollektív jogorvoslat formáját is előirányozza. Meg kellene vizsgálni a keresetek típusainak kibővítését. |
| --- | --- |

1.4

Az EGSZB elismeri, hogy az Európai Bizottság olyan kiegyensúlyozott módszer bevezetésére törekszik, amely igyekszik biztosítani a felek alapvető eljárási jogait, és megpróbálja elejét venni a visszaéléseknek. Az EGSZB azt is támogatja, hogy az Európai Bizottság a jogsértés megszüntetésére és a kártérítésre irányuló kollektív jogorvoslat formáját is előirányozza. Meg kellene vizsgálni a keresetek típusainak kibővítését.

| 1.5 | Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Bizottság elutasítja az amerikai mintára épülő „csoportos kereset” („class action”) formát. Egy európai jog szerinti kollektív kereset semmiképpen nem lehet amerikai típusú „class action”. Az ezzel kapcsolatban tervezett európai bizottsági biztonsági intézkedések megfelelőek. Jogosan vetik el a pereskedéseket ösztönző ügyvédi sikerdíjakat és a büntető jellegű kártérítést. Az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés szempontjából át kell dolgozni a keresetindítási jogosultsággal és a költségviseléssel kapcsolatos szabályokat. |
| --- | --- |

1.5

Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Bizottság elutasítja az amerikai mintára épülő „csoportos kereset” („class action”) formát. Egy európai jog szerinti kollektív kereset semmiképpen nem lehet amerikai típusú „class action”. Az ezzel kapcsolatban tervezett európai bizottsági biztonsági intézkedések megfelelőek. Jogosan vetik el a pereskedéseket ösztönző ügyvédi sikerdíjakat és a büntető jellegű kártérítést. Az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés szempontjából át kell dolgozni a keresetindítási jogosultsággal és a költségviseléssel kapcsolatos szabályokat.

| 1.6 | Az EGSZB egyetért az Európai Bizottság azzal kapcsolatos álláspontjával, hogy magánszemélyek számára is jogot kell biztosítani a kollektív perekhez való csatlakozáshoz „opt-in”, azaz a részvétel kinyilvánításának elvén alapuló eljárás révén. Az EGSZB szerint azonban vannak olyan esetek, amikor az „opt-out” (azaz a vélelmezett részvételen alapuló) eljárás előnyösebb. Különösen sok, de kevés kárt elszenvedett károsult esetén lehet helyénvaló az, ha a peres ügyet minden lehetséges károsultra kiterjesztik. Nem világos, hogy az Európai Bizottság szerint ilyen esetekben jogszerű-e egy opt-out eljárás. Az EGSZB ezért azt kéri az Európai Bizottságtól, hogy pontosítsa javaslatát. Az EGSZB azt is javasolja, hogy a lehetséges felperesek tájékoztatására hozzanak létre egy központi európai nyilvántartást a keresetekről. |
| --- | --- |

1.6

Az EGSZB egyetért az Európai Bizottság azzal kapcsolatos álláspontjával, hogy magánszemélyek számára is jogot kell biztosítani a kollektív perekhez való csatlakozáshoz „opt-in”, azaz a részvétel kinyilvánításának elvén alapuló eljárás révén. Az EGSZB szerint azonban vannak olyan esetek, amikor az „opt-out” (azaz a vélelmezett részvételen alapuló) eljárás előnyösebb. Különösen sok, de kevés kárt elszenvedett károsult esetén lehet helyénvaló az, ha a peres ügyet minden lehetséges károsultra kiterjesztik. Nem világos, hogy az Európai Bizottság szerint ilyen esetekben jogszerű-e egy opt-out eljárás. Az EGSZB ezért azt kéri az Európai Bizottságtól, hogy pontosítsa javaslatát. Az EGSZB azt is javasolja, hogy a lehetséges felperesek tájékoztatására hozzanak létre egy központi európai nyilvántartást a keresetekről.

| 1.7 | Az EGSZB mindig is hangsúlyozta, hogy milyen sok lehetőség rejlik a bíróságon kívüli megegyezést célzó eljárásokban. Üdvözli ezért, hogy az Európai Bizottság azt a módszert választotta, hogy az ilyen eljárásokkal további kiegészítő és a felek számára önkéntes eszközként számol, és hogy a bírót azzal a feladattal bízza meg, hogy ösztönözze a bíróságon kívüli megegyezést. |
| --- | --- |

1.7

Az EGSZB mindig is hangsúlyozta, hogy milyen sok lehetőség rejlik a bíróságon kívüli megegyezést célzó eljárásokban. Üdvözli ezért, hogy az Európai Bizottság azt a módszert választotta, hogy az ilyen eljárásokkal további kiegészítő és a felek számára önkéntes eszközként számol, és hogy a bírót azzal a feladattal bízza meg, hogy ösztönözze a bíróságon kívüli megegyezést.

| 1.8 | Az EGSZB azt ajánlja, hogy vegyenek tervbe speciális kollíziós szabályozásokat a kollektív jogorvoslati keresetekhez. A kollektív jogorvoslat finanszírozásával kapcsolatos előírásokat pedig ki kell egészíteni. Átláthatónak kell lennie, hogy milyen pénzügyi kockázatok adódhatnak a közhasznú szervezetek számára. A tagállamokban vannak ezzel kapcsolatos szabályozások. |
| --- | --- |

1.8

Az EGSZB azt ajánlja, hogy vegyenek tervbe speciális kollíziós szabályozásokat a kollektív jogorvoslati keresetekhez. A kollektív jogorvoslat finanszírozásával kapcsolatos előírásokat pedig ki kell egészíteni. Átláthatónak kell lennie, hogy milyen pénzügyi kockázatok adódhatnak a közhasznú szervezetek számára. A tagállamokban vannak ezzel kapcsolatos szabályozások.

2.   Az európai bizottsági közlemény és ajánlás összefoglalása

| 2.1 | Közleményében az Európai Bizottság összefoglalja, hogy milyen eredményekkel zárult a 2011-ben „A kollektív jogorvoslattal kapcsolatos egységes európai megközelítés felé” címmel folytatott konzultáció, (1) illetve kifejti álláspontját a kollektív jogorvoslat legfőbb kérdéseivel kapcsolatban is. A közleménnyel párhuzamosan közzétett ajánlásban (2) pedig arra kéri a tagállamokat, hogy vezessenek be olyan nemzeti kollektív jogorvoslati rendszereket, amelyek közös európai elvekre épülnek. A tagállamoknak két éven belül be kell építeniük az alapelveket nemzeti rendszereikbe. Az Európai Bizottság négy év elteltével megvizsgálja majd, hogy javasolni kell-e további jogalkotási intézkedéseket. |
| --- | --- |

2.1

Közleményében az Európai Bizottság összefoglalja, hogy milyen eredményekkel zárult a 2011-ben „A kollektív jogorvoslattal kapcsolatos egységes európai megközelítés felé” címmel folytatott konzultáció, (1) illetve kifejti álláspontját a kollektív jogorvoslat legfőbb kérdéseivel kapcsolatban is. A közleménnyel párhuzamosan közzétett ajánlásban (2) pedig arra kéri a tagállamokat, hogy vezessenek be olyan nemzeti kollektív jogorvoslati rendszereket, amelyek közös európai elvekre épülnek. A tagállamoknak két éven belül be kell építeniük az alapelveket nemzeti rendszereikbe. Az Európai Bizottság négy év elteltével megvizsgálja majd, hogy javasolni kell-e további jogalkotási intézkedéseket.

| 2.2 | Azokon a területeken kell biztosítani tagállami jogorvoslati eljárásokat, amelyeken az uniós jog jogosítványokat biztosít a polgároknak és a vállalkozásoknak. Az Európai Bizottság javítani akar a jogok érvényesítésén, ugyanakkor megfelelő intézkedésekkel biztosítani kívánja, hogy elejét vegyék a visszaélésszerű pereskedéseknek. |
| --- | --- |

2.2

Azokon a területeken kell biztosítani tagállami jogorvoslati eljárásokat, amelyeken az uniós jog jogosítványokat biztosít a polgároknak és a vállalkozásoknak. Az Európai Bizottság javítani akar a jogok érvényesítésén, ugyanakkor megfelelő intézkedésekkel biztosítani kívánja, hogy elejét vegyék a visszaélésszerű pereskedéseknek.

3.   Általános megjegyzések

| 3.1 | Az EGSZB – bár sokszor igen heves viták bontakoztak ki a képviselendő álláspontot illetően – már több mint húsz éve szorgalmazza, hogy közösségi szinten vezessenek be kollektív jogorvoslati eszközöket, amelyek kizárólag a kollektív jogok megsértése esetén jelentenek hatékony jogorvoslatot. (3) Az európai alapjogi charta alapjogként, polgári jogként deklarálja az igazságszolgáltatáshoz való jogot. Kollektív jogérvényesítési eljárásokra uniós polgároknak, de kis és közepes vállalatoknak is szükségük van tömegesen elszenvedett és kis értékű károk esetében, ahol az elszenvedett károkhoz képest aránytalan a költségkockázat. Ezek az eljárások széles területeket fednek le: ilyen például a fogyasztóvédelem, a verseny, a környezetvédelem és az adatvédelem. Csak így lehet érvényt szerezni az alapjogi charta 47. cikkének (1) bekezdésében szereplő jogoknak. |
| --- | --- |

3.1

Az EGSZB – bár sokszor igen heves viták bontakoztak ki a képviselendő álláspontot illetően – már több mint húsz éve szorgalmazza, hogy közösségi szinten vezessenek be kollektív jogorvoslati eszközöket, amelyek kizárólag a kollektív jogok megsértése esetén jelentenek hatékony jogorvoslatot. (3) Az európai alapjogi charta alapjogként, polgári jogként deklarálja az igazságszolgáltatáshoz való jogot. Kollektív jogérvényesítési eljárásokra uniós polgároknak, de kis és közepes vállalatoknak is szükségük van tömegesen elszenvedett és kis értékű károk esetében, ahol az elszenvedett károkhoz képest aránytalan a költségkockázat. Ezek az eljárások széles területeket fednek le: ilyen például a fogyasztóvédelem, a verseny, a környezetvédelem és az adatvédelem. Csak így lehet érvényt szerezni az alapjogi charta 47. cikkének (1) bekezdésében szereplő jogoknak.

| 3.2 | Mindezek alapján az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Bizottság most magához ragadta a kezdeményezést, bár a maga részéről azt várta volna, hogy az Európai Bizottság lényegesen gyorsabban, korábban és a jogi eszközt tekintve célirányosabban tegyen lépéseket. A kollektív bírósági jogorvoslat kérdése európai szinten már 1985 óta terítéken van, így már nagyon időszerű volt, hogy döntések szülessenek az ügyben. (4) |
| --- | --- |

3.2

Mindezek alapján az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Bizottság most magához ragadta a kezdeményezést, bár a maga részéről azt várta volna, hogy az Európai Bizottság lényegesen gyorsabban, korábban és a jogi eszközt tekintve célirányosabban tegyen lépéseket. A kollektív bírósági jogorvoslat kérdése európai szinten már 1985 óta terítéken van, így már nagyon időszerű volt, hogy döntések szülessenek az ügyben. (4)

| 3.3 | Az EGSZB sajnálattal állapítja meg, hogy az Európai Bizottság csak a versenyjog területére (5) választotta eszközül az irányelvet. Az EGSZB mindig is hangsúlyozta, hogy egy ajánlás nem alkalmas arra, hogy garantálja a szükséges hatékony és egységes tagállami végrehajtást. (6) Abból kiindulva, hogy az egyes tagállamokban nagyon különbözőek az eljárások, csak egy irányelv lenne képes biztosítani a szükséges szintű harmonizációt úgy, hogy közben a tagállamoknak elegendő mozgásteret hagyna nemzeti sajátosságaik figyelembevételére. Az EGSZB azt kéri az Európai Bizottságtól, hogy minél előbb terjesszen elő egy irányelvet. |
| --- | --- |

3.3

Az EGSZB sajnálattal állapítja meg, hogy az Európai Bizottság csak a versenyjog területére (5) választotta eszközül az irányelvet. Az EGSZB mindig is hangsúlyozta, hogy egy ajánlás nem alkalmas arra, hogy garantálja a szükséges hatékony és egységes tagállami végrehajtást. (6) Abból kiindulva, hogy az egyes tagállamokban nagyon különbözőek az eljárások, csak egy irányelv lenne képes biztosítani a szükséges szintű harmonizációt úgy, hogy közben a tagállamoknak elegendő mozgásteret hagyna nemzeti sajátosságaik figyelembevételére. Az EGSZB azt kéri az Európai Bizottságtól, hogy minél előbb terjesszen elő egy irányelvet.

| 3.4 | Pozitívumként lehet kiemelni, hogy az Európai Bizottság horizontális megközelítést alkalmaz. Az EGSZB már korábban leszögezte, hogy az olyan politikaterületek, mint a fogyasztóvédelem, a belső piac és a versenypolitika, szorosan összefüggnek egymással. (7) Átfogóbban össze kell hangolni egymással azokat a kezdeményezéseket, melyek célja, hogy a jogorvoslati eszközöket könnyebben igénybe lehessen venni. Ezzel elkerülhető, hogy minden területen feleslegesen külön szabályozásokat kelljen kialakítani. Ezért az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Bizottság csomagként tekint az ajánlásra és a versenyjogra vonatkozó irányelvjavaslatra. (8) |
| --- | --- |

3.4

Pozitívumként lehet kiemelni, hogy az Európai Bizottság horizontális megközelítést alkalmaz. Az EGSZB már korábban leszögezte, hogy az olyan politikaterületek, mint a fogyasztóvédelem, a belső piac és a versenypolitika, szorosan összefüggnek egymással. (7) Átfogóbban össze kell hangolni egymással azokat a kezdeményezéseket, melyek célja, hogy a jogorvoslati eszközöket könnyebben igénybe lehessen venni. Ezzel elkerülhető, hogy minden területen feleslegesen külön szabályozásokat kelljen kialakítani. Ezért az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Bizottság csomagként tekint az ajánlásra és a versenyjogra vonatkozó irányelvjavaslatra. (8)

| 3.5 | Az EGSZB látja, hogy az Európai Bizottság olyan kiegyensúlyozott módszert alkalmaz, amely a különböző jogi hagyományok figyelembevételével igyekszik biztosítani a felek alapvető eljárási jogait, és egyben megpróbálja elejét venni a visszaélésszerű pereskedéseknek. |
| --- | --- |

3.5

Az EGSZB látja, hogy az Európai Bizottság olyan kiegyensúlyozott módszert alkalmaz, amely a különböző jogi hagyományok figyelembevételével igyekszik biztosítani a felek alapvető eljárási jogait, és egyben megpróbálja elejét venni a visszaélésszerű pereskedéseknek.

| 3.6 | Az EGSZB mindig is figyelmeztetett arra, hogy hatékony védelemre van szükség a visszaélésszerű gyakorlatok ellen. Ezért kimondottan üdvözli, hogy az Európai Bizottság elutasítja az amerikai mintára épülő „csoportos kereset” („class action”) formát. Az EGSZB mindig is hangsúlyozta, hogy egy európai jog szerinti kollektív kereset nem lehet amerikai típusú „class action”. (9) Ezért mindig is szorgalmazta, hogy lépjenek fel az olyan sikerdíjak és szabályozások ellen, amelyek gazdaságilag ösztönzőként hathatnak harmadik felekre. (10) Ezek a kérések megjelennek az ajánlásokban is. |
| --- | --- |

3.6

Az EGSZB mindig is figyelmeztetett arra, hogy hatékony védelemre van szükség a visszaélésszerű gyakorlatok ellen. Ezért kimondottan üdvözli, hogy az Európai Bizottság elutasítja az amerikai mintára épülő „csoportos kereset” („class action”) formát. Az EGSZB mindig is hangsúlyozta, hogy egy európai jog szerinti kollektív kereset nem lehet amerikai típusú „class action”. (9) Ezért mindig is szorgalmazta, hogy lépjenek fel az olyan sikerdíjak és szabályozások ellen, amelyek gazdaságilag ösztönzőként hathatnak harmadik felekre. (10) Ezek a kérések megjelennek az ajánlásokban is.

| 3.7 | Ezenkívül az Európai Bizottság jogosan utal arra is, hogy a kártérítésre irányuló kollektív jogorvoslatnak az olyan kár megtérítésére kellene vonatkoznia, amelyet bizonyíthatóan az uniós jogszabályok megsértése okozott. A büntetést és az elrettentő hatást a közjogi jogérvényesítésnek kell biztosítania. |
| --- | --- |

3.7

Ezenkívül az Európai Bizottság jogosan utal arra is, hogy a kártérítésre irányuló kollektív jogorvoslatnak az olyan kár megtérítésére kellene vonatkoznia, amelyet bizonyíthatóan az uniós jogszabályok megsértése okozott. A büntetést és az elrettentő hatást a közjogi jogérvényesítésnek kell biztosítania.

| 3.8 | Az EGSZB sajnálja azonban, hogy az Európai Bizottság nem dolgozott ki külön javaslatokat a joghatóságra és az alkalmazandó jogra vonatkozóan. Ennek hiányában ugyanis előfordulhat az, hogy határokon átnyúló peres ügyekben a bíróságnak különböző kártérítési szabályozásokat kell érvényesítenie. Így az sem zárható ki, hogy több, különböző tagállamban levő bíróság lesz illetékes, és az érintettek a több rendelkezésre álló bíróság közül ahhoz fordulnak, amelytől a legelőnyösebb ítéletet várják (ún. forum-shopping). |
| --- | --- |

3.8

Az EGSZB sajnálja azonban, hogy az Európai Bizottság nem dolgozott ki külön javaslatokat a joghatóságra és az alkalmazandó jogra vonatkozóan. Ennek hiányában ugyanis előfordulhat az, hogy határokon átnyúló peres ügyekben a bíróságnak különböző kártérítési szabályozásokat kell érvényesítenie. Így az sem zárható ki, hogy több, különböző tagállamban levő bíróság lesz illetékes, és az érintettek a több rendelkezésre álló bíróság közül ahhoz fordulnak, amelytől a legelőnyösebb ítéletet várják (ún. forum-shopping).

4.   Részletes megjegyzések

4.1   Jogsértés megszüntetésére és kártérítésre irányuló jogorvoslat

| 4.1.1 | Az EGSZB üdvözli, hogy a javaslatok a tömeges károkozással járó helyzetre vonatkozóan a jogsértés megszüntetésére és a kártérítésre irányuló jogorvoslat formáját is magukban foglalják. Ezzel kapcsolatban pozitívumként kell kiemelni, hogy az európai bizottsági megfontolások nyilvánvalóan egyaránt vonatkoznak alacsony és magas perértékekre. |
| --- | --- |

4.1.1

Az EGSZB üdvözli, hogy a javaslatok a tömeges károkozással járó helyzetre vonatkozóan a jogsértés megszüntetésére és a kártérítésre irányuló jogorvoslat formáját is magukban foglalják. Ezzel kapcsolatban pozitívumként kell kiemelni, hogy az európai bizottsági megfontolások nyilvánvalóan egyaránt vonatkoznak alacsony és magas perértékekre.

| 4.1.2 | Ettől függetlenül fogyasztóvédelmi szempontból is indokolt lehetne feltenni a kérdést, hogy miért csak jogsértés megszüntetésére és kártérítésre irányuló jogorvoslatról van szó. Adott esetben ugyanis célszerű lehetne további kollektív jogorvoslati eszközöket számításba venni olyan helyzetekre vonatkozóan, amikor két vagy több személyt érint ugyanaz az uniós jogot sértő jogtalanság. Például megállapítási kereset, tévedés miatti megtámadás vagy jótállási igények esetén lehetne ezen elgondolkodni. Az Európai Bizottságnak figyelembe kellene vennie ezt a kérdést. |
| --- | --- |

4.1.2

Ettől függetlenül fogyasztóvédelmi szempontból is indokolt lehetne feltenni a kérdést, hogy miért csak jogsértés megszüntetésére és kártérítésre irányuló jogorvoslatról van szó. Adott esetben ugyanis célszerű lehetne további kollektív jogorvoslati eszközöket számításba venni olyan helyzetekre vonatkozóan, amikor két vagy több személyt érint ugyanaz az uniós jogot sértő jogtalanság. Például megállapítási kereset, tévedés miatti megtámadás vagy jótállási igények esetén lehetne ezen elgondolkodni. Az Európai Bizottságnak figyelembe kellene vennie ezt a kérdést.

4.2   A bíróság szerepe

| 4.2.1 | Az EGSZB már korábbi véleményeiben is hangsúlyozta, hogy a bíróknak központi szerepük van a kollektív jogorvoslati eljárások során. (11) Örömmel látjuk, hogy az Európai Bizottság is foglalkozik ezzel a kérdéssel. Fontos óvintézkedést jelent a kollektív kártérítési keresetekkel való visszaélések elleni küzdelemben, ha a bíró az eljárásnak már egy korai szakaszában megvizsgálja, hogy egy kereset egyértelműen indokolatlan-e. |
| --- | --- |

4.2.1

Az EGSZB már korábbi véleményeiben is hangsúlyozta, hogy a bíróknak központi szerepük van a kollektív jogorvoslati eljárások során. (11) Örömmel látjuk, hogy az Európai Bizottság is foglalkozik ezzel a kérdéssel. Fontos óvintézkedést jelent a kollektív kártérítési keresetekkel való visszaélések elleni küzdelemben, ha a bíró az eljárásnak már egy korai szakaszában megvizsgálja, hogy egy kereset egyértelműen indokolatlan-e.

| 4.2.2 | Amennyiben hatóságok fel vannak jogosítva arra, hogy megállapítsák uniós jogszabályok megsértését, akkor biztosítani kellene, hogy a magánkereset benyújtására ne csak az ilyen eljárás lezártát követően kerülhessen sor. A hosszú eljárások a jogorvoslat megtagadásához vezethetnek. Ezzel kapcsolatban meg lehet erősíteni a bíró szerepét – például az eljárás időnkénti felfüggesztésével. |
| --- | --- |

4.2.2

Amennyiben hatóságok fel vannak jogosítva arra, hogy megállapítsák uniós jogszabályok megsértését, akkor biztosítani kellene, hogy a magánkereset benyújtására ne csak az ilyen eljárás lezártát követően kerülhessen sor. A hosszú eljárások a jogorvoslat megtagadásához vezethetnek. Ezzel kapcsolatban meg lehet erősíteni a bíró szerepét – például az eljárás időnkénti felfüggesztésével.

| 4.3 | Keresetindítási jogosultság. Ahhoz, hogy el lehessen kerülni a keresetekkel való visszaéléseket, egyértelmű és világos kritériumokat kell meghatározni a képviseletet ellátó szervezetek keresetindítási jogosultságára vonatkozóan. Az EGSZB üdvözli ezért, hogy az Európai Bizottság minimumkövetelményeket akar bevezetni az olyan szervezetekkel kapcsolatban, amelyek károsultakat képviselnek. Helyes, hogy az ilyen szervezeteknek közhasznúaknak kell lenniük, és hogy nem állhat fenn összeférhetetlenség. Túlzott és elfogadhatatlan viszont, hogy a minimumkövetelmények kiterjedjenek az elegendő pénzügyi és humánerőforrások, illetve jogi szakértelem meglétére. Felvetődik a kérdés, hogy milyen szempontok alapján kell ezt konkrét esetekben ténylegesen eldönteni. Az egész kérdést alaposan át kell gondolni. Jó ötleteket adhatnak olyan jogalkotási eljárások, amelyeket nemrégiben vezettek be a tagállamokban. |
| --- | --- |

4.3

Keresetindítási jogosultság. Ahhoz, hogy el lehessen kerülni a keresetekkel való visszaéléseket, egyértelmű és világos kritériumokat kell meghatározni a képviseletet ellátó szervezetek keresetindítási jogosultságára vonatkozóan. Az EGSZB üdvözli ezért, hogy az Európai Bizottság minimumkövetelményeket akar bevezetni az olyan szervezetekkel kapcsolatban, amelyek károsultakat képviselnek. Helyes, hogy az ilyen szervezeteknek közhasznúaknak kell lenniük, és hogy nem állhat fenn összeférhetetlenség. Túlzott és elfogadhatatlan viszont, hogy a minimumkövetelmények kiterjedjenek az elegendő pénzügyi és humánerőforrások, illetve jogi szakértelem meglétére. Felvetődik a kérdés, hogy milyen szempontok alapján kell ezt konkrét esetekben ténylegesen eldönteni. Az egész kérdést alaposan át kell gondolni. Jó ötleteket adhatnak olyan jogalkotási eljárások, amelyeket nemrégiben vezettek be a tagállamokban.

| 4.4 | Hatékony kártérítés. Rendkívül fontos, hogy a károsultaknak teljes mértékben megtérítsék az elszenvedett veszteség reális értékét. (12) Az európai bizottsági ajánlások figyelembe veszik ezt az alapelvet. Ezzel kapcsolatban üdvözlendő, hogy nem engedélyezik a felperesek kártérítéséből fizetendő ügyvédi sikerdíjakat. (13) |
| --- | --- |

4.4

Hatékony kártérítés. Rendkívül fontos, hogy a károsultaknak teljes mértékben megtérítsék az elszenvedett veszteség reális értékét. (12) Az európai bizottsági ajánlások figyelembe veszik ezt az alapelvet. Ezzel kapcsolatban üdvözlendő, hogy nem engedélyezik a felperesek kártérítéséből fizetendő ügyvédi sikerdíjakat. (13)

4.5   Opt-in vagy opt-out eljárás

| 4.5.1 | 2008. február 14-i véleményében az EGSZB részletesen leírta, hogy milyen előnyei és hátrányai vannak az opt-in és az opt-out típusú kollektív kereseteknek. (14) Ebben és az ezt követő véleményeiben egy olyan vegyes rendszert szorgalmazott, amely ötvözi egymással mindkét szabályozás előnyeit. (15) |
| --- | --- |

4.5.1

2008. február 14-i véleményében az EGSZB részletesen leírta, hogy milyen előnyei és hátrányai vannak az opt-in és az opt-out típusú kollektív kereseteknek. (14) Ebben és az ezt követő véleményeiben egy olyan vegyes rendszert szorgalmazott, amely ötvözi egymással mindkét szabályozás előnyeit. (15)

| 4.5.2 | Biztosítani kell, hogy magánszemélyeknek jogukban álljon kollektív perekhez csatlakozni ahelyett, hogy egyszerűen csak abból indulnánk ki, hogy ez utóbbiak – ellenkező értelmű nyilatkozat híján – automatikusan a pertársaság tagjai (opt-out). (16) Az EGSZB szerint azonban vannak olyan esetek, amikor az opt-out (azaz a vélelmezett részvételen alapuló) eljárásnak is vannak előnyei. Különösen sok, de kevés kárt elszenvedett károsult esetén lehet helyénvaló az, ha a peres ügyet minden lehetséges károsultra kiterjesztik. (17) |
| --- | --- |

4.5.2

Biztosítani kell, hogy magánszemélyeknek jogukban álljon kollektív perekhez csatlakozni ahelyett, hogy egyszerűen csak abból indulnánk ki, hogy ez utóbbiak – ellenkező értelmű nyilatkozat híján – automatikusan a pertársaság tagjai (opt-out). (16) Az EGSZB szerint azonban vannak olyan esetek, amikor az opt-out (azaz a vélelmezett részvételen alapuló) eljárásnak is vannak előnyei. Különösen sok, de kevés kárt elszenvedett károsult esetén lehet helyénvaló az, ha a peres ügyet minden lehetséges károsultra kiterjesztik. (17)

| 4.5.3 | Ilyen esetekben az európai bizottsági javaslat értelmében egy képesített képviseleti szervnek kellene felperesként fellépnie. |
| --- | --- |

4.5.3

Ilyen esetekben az európai bizottsági javaslat értelmében egy képesített képviseleti szervnek kellene felperesként fellépnie.

| 4.5.4 | Nem világos, hogy az Európai Bizottság szerint ilyen esetekben jogszerű-e egy opt-out eljárás. Az Európai Bizottság ugyanis csak arra az általános megjegyzésre szorítkozik, hogy az opt-out elv alól (csak) akkor tehető kivétel, ha azt az igazságszolgáltatás megbízható működésével kapcsolatos okok megfelelően alátámasztják. Azt azonban sajnos nem pontosítja tovább, hogy mikor állnak fenn ilyen okok. Az EGSZB ezért azt kéri az Európai Bizottságtól, hogy pontosítsa javaslatát (18). |
| --- | --- |

4.5.4

Nem világos, hogy az Európai Bizottság szerint ilyen esetekben jogszerű-e egy opt-out eljárás. Az Európai Bizottság ugyanis csak arra az általános megjegyzésre szorítkozik, hogy az opt-out elv alól (csak) akkor tehető kivétel, ha azt az igazságszolgáltatás megbízható működésével kapcsolatos okok megfelelően alátámasztják. Azt azonban sajnos nem pontosítja tovább, hogy mikor állnak fenn ilyen okok. Az EGSZB ezért azt kéri az Európai Bizottságtól, hogy pontosítsa javaslatát (18).

| 4.6 | Tájékoztatás a kollektív jogorvoslati eljárásokról. Az EGSZB sajnálja, hogy az ajánlásban nem tervezik, hogy európai szintű elektronikus nyilvántartást hoznak létre a keresetekről, amely a lehetséges felperesek nyilvántartásba vételére és tájékoztatására szolgálhatna. Célravezető és költséghatékony módon ki lehetne építeni egy ilyen nyilvántartást, amelyhez a károsultak az egész Európai Unióban hozzáférhetnének (19), és amely segítséget jelentene a polgároknak és a vállalkozásoknak is jogaik érvényesítéséhez. |
| --- | --- |

4.6

Tájékoztatás a kollektív jogorvoslati eljárásokról. Az EGSZB sajnálja, hogy az ajánlásban nem tervezik, hogy európai szintű elektronikus nyilvántartást hoznak létre a keresetekről, amely a lehetséges felperesek nyilvántartásba vételére és tájékoztatására szolgálhatna. Célravezető és költséghatékony módon ki lehetne építeni egy ilyen nyilvántartást, amelyhez a károsultak az egész Európai Unióban hozzáférhetnének (19), és amely segítséget jelentene a polgároknak és a vállalkozásoknak is jogaik érvényesítéséhez.

| 4.7 | Alternatív kollektív vitarendezési eljárások. A bíróságon kívüli kollektív vitarendezési mechanizmusok hatékony kiegészítést jelenthetnek a vitás ügyek rendezésében. (20) Az EGSZB mindig is hangsúlyozta, hogy milyen sok lehetőség rejlik az ilyen eljárásokban. (21) Üdvözli ezért azt a módszert, hogy az ilyen eljárásokkal további kiegészítő és a felek számára önkéntes eszközként számolnak. Egyébként az is elengedhetetlen, hogy az elévülési és a jogvesztő határidő ne járhasson le a bíróságon kívüli vitarendezési eljárások alatt. Az Európai Bizottságnak egyértelművé kellene ezt tennie – ahogy a származékos kollektív kereseteknél is. |
| --- | --- |

4.7

Alternatív kollektív vitarendezési eljárások. A bíróságon kívüli kollektív vitarendezési mechanizmusok hatékony kiegészítést jelenthetnek a vitás ügyek rendezésében. (20) Az EGSZB mindig is hangsúlyozta, hogy milyen sok lehetőség rejlik az ilyen eljárásokban. (21) Üdvözli ezért azt a módszert, hogy az ilyen eljárásokkal további kiegészítő és a felek számára önkéntes eszközként számolnak. Egyébként az is elengedhetetlen, hogy az elévülési és a jogvesztő határidő ne járhasson le a bíróságon kívüli vitarendezési eljárások alatt. Az Európai Bizottságnak egyértelművé kellene ezt tennie – ahogy a származékos kollektív kereseteknél is.

| 4.8 | Származékos kollektív keresetek. Azokon a területeken, ahol van közjogi jogérvényesítés (ilyen például a versenyjog), biztosítani kell a hatékony hatósági jogérvényesítést, és ezzel párhuzamosan meg kell könnyíteni az uniós jogszabályok megsértése miatt kárt szenvedettek számára kártérítési igényük érvényesítését (22). Az ezzel kapcsolatos európai bizottsági javaslat kiegyensúlyozott, mivel a hatósági eljárás lezárultáig a károsult terhére nem járhat le az elévülési és a jogvesztő határidő. |
| --- | --- |

4.8

Származékos kollektív keresetek. Azokon a területeken, ahol van közjogi jogérvényesítés (ilyen például a versenyjog), biztosítani kell a hatékony hatósági jogérvényesítést, és ezzel párhuzamosan meg kell könnyíteni az uniós jogszabályok megsértése miatt kárt szenvedettek számára kártérítési igényük érvényesítését (22). Az ezzel kapcsolatos európai bizottsági javaslat kiegyensúlyozott, mivel a hatósági eljárás lezárultáig a károsult terhére nem járhat le az elévülési és a jogvesztő határidő.

4.9   A kollektív kereset finanszírozása

| 4.9.1 | Lehetővé kell tenni, hogy be lehessen nyújtani indokolt kártérítési kereseteket anélkül, hogy magas eljárási költségek korlátoznák ezt a lehetőséget. Az EGSZB ezért üdvözli, hogy az Európai Bizottság azt kéri a tagállamoktól, hogy a kollektív jogorvoslati eljárások ne legyenek aránytalanul drágák. |
| --- | --- |

4.9.1

Lehetővé kell tenni, hogy be lehessen nyújtani indokolt kártérítési kereseteket anélkül, hogy magas eljárási költségek korlátoznák ezt a lehetőséget. Az EGSZB ezért üdvözli, hogy az Európai Bizottság azt kéri a tagállamoktól, hogy a kollektív jogorvoslati eljárások ne legyenek aránytalanul drágák.

| 4.9.2 | Jó lenne azonban, ha az Európai Bizottság tovább pontosítaná erre vonatkozó észrevételeit. A felperesek képviseletét ellátó közhasznú szervezetek számára áthidalhatatlan akadályt jelenthetnek az eljárási és ügyvédi költségek. Ez különösen akkor jelent komoly gondot, ha pervesztés esetén akár a működésüket is veszélyeztető szakértői költségeket róhatnak ki rájuk. Ezért fontolóra kellene venni, hogy – egyes tagállamok munka- és szociális jogi szabályozásainak mintájára – az ilyen közhasznú szervezetek esetében felső határt szabjanak az eljárási költségeknek. Nyomós érvek szólnak amellett, hogy olyankor, amikor az anyagi haszonszerzés kérdése is felmerül, megvizsgáljunk egy olyan rendszert, amely lehetővé teszi a közhasznú társaságok számára a profitszerzést. |
| --- | --- |

4.9.2

Jó lenne azonban, ha az Európai Bizottság tovább pontosítaná erre vonatkozó észrevételeit. A felperesek képviseletét ellátó közhasznú szervezetek számára áthidalhatatlan akadályt jelenthetnek az eljárási és ügyvédi költségek. Ez különösen akkor jelent komoly gondot, ha pervesztés esetén akár a működésüket is veszélyeztető szakértői költségeket róhatnak ki rájuk. Ezért fontolóra kellene venni, hogy – egyes tagállamok munka- és szociális jogi szabályozásainak mintájára – az ilyen közhasznú szervezetek esetében felső határt szabjanak az eljárási költségeknek. Nyomós érvek szólnak amellett, hogy olyankor, amikor az anyagi haszonszerzés kérdése is felmerül, megvizsgáljunk egy olyan rendszert, amely lehetővé teszi a közhasznú társaságok számára a profitszerzést.

| 4.9.3 | Az EGSZB emellett azt a döntést is támogatja, hogy bizonyos feltételek mellett engedjék, hogy harmadik fél finanszírozza a kereseteket. Az Európai Bizottság által megnevezett feltételek – többek között a finanszírozási eszközök eredetének átláthatósága – megfelelőek és alkalmasak arra, hogy elejét vegyük a visszaélésszerű kereseteknek. |
| --- | --- |

4.9.3

Az EGSZB emellett azt a döntést is támogatja, hogy bizonyos feltételek mellett engedjék, hogy harmadik fél finanszírozza a kereseteket. Az Európai Bizottság által megnevezett feltételek – többek között a finanszírozási eszközök eredetének átláthatósága – megfelelőek és alkalmasak arra, hogy elejét vegyük a visszaélésszerű kereseteknek.

Kelt Brüsszelben, 2013. december 10-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2010) 135 final, 2010.3.31.

1

(2)  A Bizottság ajánlása az uniós jog alapján biztosított jogok megsértése tekintetében a tagállamokban a jogsértés megszüntetésére irányuló és kiegészítő kollektív jogorvoslati mechanizmusok közös elveiről, HL L 201 .2013.7.26., 60.o.

2

(3)  Lásd: HL C 162., 2008.6.25., 1. o.; HL C 128., 2010.5.18., 97. o.; HL C 181., 2012.6.21., 89. o. 3.30.pont.

3

(4)  Lásd: HL C 162., 2008.6.25., 1. o., 3.6. pont és további pontok, illetve 7. pont és további pontok; HL C 128., 2010.5.18., 97. o.

4

(5)  COM(2013) 404 final, 2013.6.11.

5

(6)  HL C 162, 2008.6.25., 1. o., 8.1. pont

6

(7)  (HL C 228., 2009.9.22., 40. o.) 4.2.1. pont

7

(8)  Lásd: COM(2013) 401 final 10. lábjegyzet.

8

(9)  HL C 162., 2008.6.25., 1. o., 7.1.2. pont. HL C 128., 2012.5.18., 97. o., 5.2.3. pont.

9

(10)  HL C 162., 2008.6.25., 1. o., 7.1.2. és további pontok. HL C 128., 2010.5.18., 97. o., 5.2.3. pont

10

(11)  HL C 162., 2008.6.25., 1. o., 7.3. és további pontok. HL C 128., 2010.5.18., 97. o., 5.2.3. pont.

11

(12)  HL C 128., 2010.5.18., 97. o. , 5.2.3. pont.

12

(13)  HL C 228., 2009.9.22., 40. o., 4.8.4. pont.

13

(14)  HL C 162., 2008.6.25., 1. o., 7.2. pont és az utána következő pontok.

14

(15)  HL C 162., 2008.6.25., 1. o., lásd a 7.2.3.1. pontot. HL C 128., 2010.5.18., 97. o., 5.2.3. pont. HL C 228., 2009.9.22., 40. o., 4.4.1. és 4.4.2. pont.

15

(16)  HL C 128., 2010.5.18., 97. o. , 5.2.3. pont.

16

(17)  HL C 162., 2008.6.25., 1. o., 7.2.3.1. pont. HL C 128., 2010.5.18., 97. o., 5.2.3. pont. HL C 228., 2009.9.22., 40. o., 4.4.1. és 4.4.2. pont.

17

(18)  Ennek keretében az Európai Bizottságnak még egyszer tisztáznia kellene, hogy mikor és milyen feltételek mellett egyeztethető össze az opt-out eljárás és a meghallgatáshoz való jog követelménye, amely az Európai Unió alapjogi chartájában a 41. cikk 2. bekezdésében, illetve a 47. cikk 2. bekezdésében tükröződik. Ez különösen az olyan tagállamok esetében fontos, amelyekben a meghallgatáshoz való jogot az alkotmány biztosítja (pl. Németországban).

18

(19)  HL C 228., 2009.9.22., 40. o., 4.8.5. pont.

19

(20)  HL C 128., 2010.5.18., 97. o., 5.3.5. pont.

20

(21)  HL C 181., 2012.6.21., 93. o.

21

(22)  HL C 228., 2009.9.22., 40. o. , 3.6.1. pont

22

---

| 5.6.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 170/73 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 170/73

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a szervezett utazási formákról, a 2006/2004/EK rendelet és a 2011/83/EU irányelv módosításáról és a 90/314/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről

(COM(2013) 512 final – 2013/0246 (COD)

2014/C 170/12

Főelőadó: Anna Maria DARMANIN

2013. szeptember 6-án a Tanács, 2013. szeptember 10-én pedig az Európai Parlament úgy határozott, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre az utazási csomagokról és az igény szerint összeállított utazási formákról, valamint a 2006/2004/EK rendelet és a 2011/83/EU irányelv módosításról, továbbá a 90/314/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről

COM(2013) 512 final– 2013/0246 (COD).

Az EGSZB Elnöksége 2013. november 12-én megbízta az „Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekciót a bizottsági munka előkészítésével.

A munka sürgősségére való tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság a 2013. december 10-én és 11-én tartott, 494. plenáris ülésén (a december 11-i ülésnapon) főelőadót jelölt ki Anna Maria Darmanin személyében, továbbá 96 szavazattal 1 ellenében, 3 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Ajánlások

Ajánlások

| 1.1 | Az EGSZB üdvözli az utazási csomagokról és az igény szerint összeállított utazási formákról szóló irányelvre vonatkozó javaslatot. Elismeri, hogy az irányelv hatálya és fogalommeghatározásai a javaslat középponti elemét képezik, ezért az alábbiakat ajánlja:






  — | az üzleti utazások, illetve a nem keretszerződések alapján megvásárolt, utazási csomag vagy igény szerint összeállított utazás formáját öltő, az üzleti utat üdüléssel kombináló utazások egyértelműen tartozzanak a javaslat hatálya alá, |
| --- | --- | --- |

1.1

Az EGSZB üdvözli az utazási csomagokról és az igény szerint összeállított utazási formákról szóló irányelvre vonatkozó javaslatot. Elismeri, hogy az irányelv hatálya és fogalommeghatározásai a javaslat középponti elemét képezik, ezért az alábbiakat ajánlja:

—

az üzleti utazások, illetve a nem keretszerződések alapján megvásárolt, utazási csomag vagy igény szerint összeállított utazás formáját öltő, az üzleti utat üdüléssel kombináló utazások egyértelműen tartozzanak a javaslat hatálya alá,

| — | az egyenlő versenyfeltételek és a megfelelő szintű fogyasztóvédelem biztosítása érdekében az alkalmi utazásszervezőkre is vonatkozzon az irányelv. Ebből következik, hogy a javaslat (19) preambulumbekezdéséből ki kell hagyni az „alkalmilag összeállított csomagokat”, |
| --- | --- |

—

az egyenlő versenyfeltételek és a megfelelő szintű fogyasztóvédelem biztosítása érdekében az alkalmi utazásszervezőkre is vonatkozzon az irányelv. Ebből következik, hogy a javaslat (19) preambulumbekezdéséből ki kell hagyni az „alkalmilag összeállított csomagokat”,

| — | a javaslat hatályának ki kellene terjednie a 24 óránál rövidebb utazási csomagokra és igény szerint összeállított utazási formákra is. Mivel az utazás időtartama korlátozott, a kereskedők számára alacsonyabb a kockázat, a fogyasztók pedig éppen annyi problémával szembesülhetnek, mint bármely más utazási csomag esetében. Ráadásul egyes országokban nem létezik ilyenfajta korlátozás, |
| --- | --- |

—

a javaslat hatályának ki kellene terjednie a 24 óránál rövidebb utazási csomagokra és igény szerint összeállított utazási formákra is. Mivel az utazás időtartama korlátozott, a kereskedők számára alacsonyabb a kockázat, a fogyasztók pedig éppen annyi problémával szembesülhetnek, mint bármely más utazási csomag esetében. Ráadásul egyes országokban nem létezik ilyenfajta korlátozás,

| — | az igény szerint összeállított utazási formák meghatározásában (3. cikk (2) bekezdés v. alpont) említett foglalási adatok alatt az utas bármely átadásra kerülő adatát kellene érteni, nem csupán a javaslat (18) preambulumbekezdése szerinti hitelkártya-információkat, |
| --- | --- |

—

az igény szerint összeállított utazási formák meghatározásában (3. cikk (2) bekezdés v. alpont) említett foglalási adatok alatt az utas bármely átadásra kerülő adatát kellene érteni, nem csupán a javaslat (18) preambulumbekezdése szerinti hitelkártya-információkat,

| — | a 3. cikk (2) bekezdésének b) albekezdésében szereplő v. alpont szövegéből törölni kellene a „legkésőbb az elsőként foglalt szolgáltatás visszaigazolásának időpontjában” kitételt, mivel egy konkrét időtartamra való utalás problémát jelenthet és zavart okozhat, |
| --- | --- |

—

a 3. cikk (2) bekezdésének b) albekezdésében szereplő v. alpont szövegéből törölni kellene a „legkésőbb az elsőként foglalt szolgáltatás visszaigazolásának időpontjában” kitételt, mivel egy konkrét időtartamra való utalás problémát jelenthet és zavart okozhat,

| — | a 3. cikk (2) bekezdésének b) albekezdésében szereplő i. alpont szövegéből törölni kellene az „ugyanazon foglalási folyamat során”, ugyanezen cikk (5) bekezdésének a) albekezdése szövegéből pedig a „különálló foglalási folyamatok során” kitételt. |
| --- | --- |

—

a 3. cikk (2) bekezdésének b) albekezdésében szereplő i. alpont szövegéből törölni kellene az „ugyanazon foglalási folyamat során”, ugyanezen cikk (5) bekezdésének a) albekezdése szövegéből pedig a „különálló foglalási folyamatok során” kitételt.

| 1.2 | Az EGSZB üdvözli a nagyobb átláthatóság irányába történő elmozdulást. Annak azonban, hogy miként érhető el ez az átláthatóság, az érthetőség kedvéért egyértelműnek és könnyen végrehajthatónak kell lennie, így az nem hagyható teljes mértékben a közvetítőkre. |
| --- | --- |

1.2

Az EGSZB üdvözli a nagyobb átláthatóság irányába történő elmozdulást. Annak azonban, hogy miként érhető el ez az átláthatóság, az érthetőség kedvéért egyértelműnek és könnyen végrehajthatónak kell lennie, így az nem hagyható teljes mértékben a közvetítőkre.

| 1.3 | Bár az EGSZB támogatja az információk digitális formában történő terjesztését, rámutat arra, hogy számos európai fogyasztó – akár saját döntése nyomán, akár a hozzáférés korlátozottsága miatt – továbbra sem élhet ennek előnyeivel, őket pedig nem szabad hátrányosan megkülönböztetni az utazási csomagjaikkal kapcsolatos információkhoz való hozzáférés, vagy azok naprakésszé tétele terén. |
| --- | --- |

1.3

Bár az EGSZB támogatja az információk digitális formában történő terjesztését, rámutat arra, hogy számos európai fogyasztó – akár saját döntése nyomán, akár a hozzáférés korlátozottsága miatt – továbbra sem élhet ennek előnyeivel, őket pedig nem szabad hátrányosan megkülönböztetni az utazási csomagjaikkal kapcsolatos információkhoz való hozzáférés, vagy azok naprakésszé tétele terén.

| 1.4 | Az EGSZB azt ajánlja, hogy egyértelműbben határozzák meg az „ésszerű” elállási díjakat, és határozottan hangsúlyozza, hogy a 100 eurós kompenzáció nem megfelelő, és károsítja a jelenlegi fogyasztói jogokat. |
| --- | --- |

1.4

Az EGSZB azt ajánlja, hogy egyértelműbben határozzák meg az „ésszerű” elállási díjakat, és határozottan hangsúlyozza, hogy a 100 eurós kompenzáció nem megfelelő, és károsítja a jelenlegi fogyasztói jogokat.

| 1.5 | Az EGSZB szerint lehetne úgy módosítani a 90/314/EGK irányelvet, hogy az a fogyasztóvédelem szintjének csökkenése nélkül feleljen meg az új technológiáknak. |
| --- | --- |

1.5

Az EGSZB szerint lehetne úgy módosítani a 90/314/EGK irányelvet, hogy az a fogyasztóvédelem szintjének csökkenése nélkül feleljen meg az új technológiáknak.

2.   Háttér

Háttér

| 2.1 | Az utazási csomagokról és az igény szerint összeállított utazási formákról szóló irányelv a szervezett utazási formákról szóló, 1990. évi irányelv rég várt korszerűsítése. Ez a frissített irányelv tartalmazza az új digitális médiát mint a fogyasztók számára az utazás lefoglalását lehetővé tevő eszközt, és megszüntet néhány elavult elemet. |
| --- | --- |

2.1

Az utazási csomagokról és az igény szerint összeállított utazási formákról szóló irányelv a szervezett utazási formákról szóló, 1990. évi irányelv rég várt korszerűsítése. Ez a frissített irányelv tartalmazza az új digitális médiát mint a fogyasztók számára az utazás lefoglalását lehetővé tevő eszközt, és megszüntet néhány elavult elemet.

| 2.2 | Az Európai Bizottság 2007-ben kezdte meg az irányelv felülvizsgálatát, hatásvizsgálatokat végezve, konzultációs folyamatot indítva és specifikus megbeszéléseket tartva az érdekeltekkel. |
| --- | --- |

2.2

Az Európai Bizottság 2007-ben kezdte meg az irányelv felülvizsgálatát, hatásvizsgálatokat végezve, konzultációs folyamatot indítva és specifikus megbeszéléseket tartva az érdekeltekkel.

3.   Fogalommeghatározások

Fogalommeghatározások

| 3.1 | A korszerűsített irányelvnek középponti elemét képezi a hatály, valamint az általa közölt fogalommeghatározások. A hatály utazási formák szélesebb körére terjed ki, és tartalmazza:






  — | a kereskedők segítségével vagy az interneten előzetesen összeállított utazási csomagokat, |
| --- | --- | --- |

3.1

A korszerűsített irányelvnek középponti elemét képezi a hatály, valamint az általa közölt fogalommeghatározások. A hatály utazási formák szélesebb körére terjed ki, és tartalmazza:

—

a kereskedők segítségével vagy az interneten előzetesen összeállított utazási csomagokat,

| — | az internetes szolgáltató vagy utazási iroda segítségével igény szerint összeállított csomagok új kategóriáját, |
| --- | --- |

—

az internetes szolgáltató vagy utazási iroda segítségével igény szerint összeállított csomagok új kategóriáját,

| — | egyéb személyre szabott (igény szerint összeállított) utazási formákat, amelyek kapcsán egy kereskedő vagy internetes szolgáltató közvetítőként lép fel. |
| --- | --- |

—

egyéb személyre szabott (igény szerint összeállított) utazási formákat, amelyek kapcsán egy kereskedő vagy internetes szolgáltató közvetítőként lép fel.

| 3.2 | Az irányelv hatálya nem terjed ki a független utazási formákra és az üzleti utakra, és a 2. cikkben további olyan formákat sorol fel, amelyekre nem alkalmazandó. Ennek kapcsán az EGSZB hangsúlyozza, hogy a 2. cikk (2) bekezdésének c) pontjában rögzített hatály alóli kivétel semmiképpen sem járhat következményekkel a vállalkozóra vagy annak alkalmazottjára, aki nem keretszerződésen alapulva vásárol igény szerint összeállított utazási formát vagy utazási csomagot munkavégzés, vagy munkavégzés és üdülés céljából. Így az ilyen utazások mindenképpen az utazási csomagok és/vagy igény szerint összeállított utazási formák definíciója alá esnének. |
| --- | --- |

3.2

Az irányelv hatálya nem terjed ki a független utazási formákra és az üzleti utakra, és a 2. cikkben további olyan formákat sorol fel, amelyekre nem alkalmazandó. Ennek kapcsán az EGSZB hangsúlyozza, hogy a 2. cikk (2) bekezdésének c) pontjában rögzített hatály alóli kivétel semmiképpen sem járhat következményekkel a vállalkozóra vagy annak alkalmazottjára, aki nem keretszerződésen alapulva vásárol igény szerint összeállított utazási formát vagy utazási csomagot munkavégzés, vagy munkavégzés és üdülés céljából. Így az ilyen utazások mindenképpen az utazási csomagok és/vagy igény szerint összeállított utazási formák definíciója alá esnének.

| 3.3 | Ennek az új meghatározásnak köszönhetően az utazási csomag a hagyományos szervezett utazásnál tágabban értelmezendő: korszerűbb utazási tendenciákat is tartalmaz, és így az utasok további 23%-ára vonatkozik. Az új irányelv várhatóan az utazók közel felére (46%) kiterjed majd. (1)Bár a hagyományos utazási csomagok 70%-át személyesen vásárolják meg utazási ügynökségtől, számos fogyasztó online formában köt szerződést ilyen hagyományos szervezett utakra. Egyre többen használják az internetet személyre szabott utazási csomagok vásárlására is. (2) |
| --- | --- |

3.3

Ennek az új meghatározásnak köszönhetően az utazási csomag a hagyományos szervezett utazásnál tágabban értelmezendő: korszerűbb utazási tendenciákat is tartalmaz, és így az utasok további 23%-ára vonatkozik. Az új irányelv várhatóan az utazók közel felére (46%) kiterjed majd. (1)Bár a hagyományos utazási csomagok 70%-át személyesen vásárolják meg utazási ügynökségtől, számos fogyasztó online formában köt szerződést ilyen hagyományos szervezett utakra. Egyre többen használják az internetet személyre szabott utazási csomagok vásárlására is. (2)

1

2

| 3.4 | Az EGSZB üdvözli az utazási csomagnak ezt az új, tágabb definícióját, amely egyértelműen kezeli az igény szerint összeállított csomagok által felvetett problémákat, amelyeket az 1990-es irányelv nem oldott meg – annak ellenére, hogy a fogyasztók általában védve érezték magukat. Az EGSZB szerint a szervezett utazás nem szükségszerűen tartalmaz utasszállítást és szállásadást is. Inkább nevezhető két vagy több különböző típusú utazási szolgáltatás (autóbérlés vagy kirándulás, utasszállítás, szállásadás, sporttevékenység vagy más, az üdüléshez kapcsolódó elem) kombinációjának. |
| --- | --- |

3.4

Az EGSZB üdvözli az utazási csomagnak ezt az új, tágabb definícióját, amely egyértelműen kezeli az igény szerint összeállított csomagok által felvetett problémákat, amelyeket az 1990-es irányelv nem oldott meg – annak ellenére, hogy a fogyasztók általában védve érezték magukat. Az EGSZB szerint a szervezett utazás nem szükségszerűen tartalmaz utasszállítást és szállásadást is. Inkább nevezhető két vagy több különböző típusú utazási szolgáltatás (autóbérlés vagy kirándulás, utasszállítás, szállásadás, sporttevékenység vagy más, az üdüléshez kapcsolódó elem) kombinációjának.

| 3.5 | Az utazási csomagok 3. cikk (2) bekezdés szerinti meghatározása a szervezett utazás számos szempontját definiálja. Az EGSZB elégedett a fogalommeghatározással, azonban rámutat, hogy a (2) bekezdés b) pontjának v. alpontjában említett „adatoknak” nem lenne szabad a hitelkártya-információkra korlátozódniuk, amint azt az irányelv (18) preambulumbekezdése említi, hanem az ügyfélnek bármely, a foglalással kapcsolatosan továbbításra kerülő adatát ide kellene érteni. Az EGSZB ezért azt ajánlja, hogy töröljék a (18) preambulumbekezdés utolsó két mondatát. Az EGSZB hangsúlyozza továbbá, hogy az ilyen adattovábbítást nem lenne szabad adott időponthoz kötni, ezért javasolja, hogy töröljék a (18) preambulumbekezdésből és a 3. cikk (2) bekezdése b) pontjának v. alpontjából a „legkésőbb az első szolgáltatás foglalásának visszaigazolását követően” kitételt. |
| --- | --- |

3.5

Az utazási csomagok 3. cikk (2) bekezdés szerinti meghatározása a szervezett utazás számos szempontját definiálja. Az EGSZB elégedett a fogalommeghatározással, azonban rámutat, hogy a (2) bekezdés b) pontjának v. alpontjában említett „adatoknak” nem lenne szabad a hitelkártya-információkra korlátozódniuk, amint azt az irányelv (18) preambulumbekezdése említi, hanem az ügyfélnek bármely, a foglalással kapcsolatosan továbbításra kerülő adatát ide kellene érteni. Az EGSZB ezért azt ajánlja, hogy töröljék a (18) preambulumbekezdés utolsó két mondatát. Az EGSZB hangsúlyozza továbbá, hogy az ilyen adattovábbítást nem lenne szabad adott időponthoz kötni, ezért javasolja, hogy töröljék a (18) preambulumbekezdésből és a 3. cikk (2) bekezdése b) pontjának v. alpontjából a „legkésőbb az első szolgáltatás foglalásának visszaigazolását követően” kitételt.

| 3.6 | Az EGSZB kiemeli továbbá, hogy az irányelvnek vonatkoznia kellene az utazási csomagok alkalmi összeállítóira is, és az ő felelősségi köreiket és kötelezettségeiket is rögzíteni kellene. Ez az utazásszervezőtől függetlenül garantálná a fogyasztók védelmét, és egyenlő feltételeket biztosítana az utazási csomagok szervezői számára. Az EGSZB ezért azt ajánlja, hogy az irányelv (19) preambulumbekezdéséből töröljék az „alkalmilag összeállított csomagokról” szóló részt. |
| --- | --- |

3.6

Az EGSZB kiemeli továbbá, hogy az irányelvnek vonatkoznia kellene az utazási csomagok alkalmi összeállítóira is, és az ő felelősségi köreiket és kötelezettségeiket is rögzíteni kellene. Ez az utazásszervezőtől függetlenül garantálná a fogyasztók védelmét, és egyenlő feltételeket biztosítana az utazási csomagok szervezői számára. Az EGSZB ezért azt ajánlja, hogy az irányelv (19) preambulumbekezdéséből töröljék az „alkalmilag összeállított csomagokról” szóló részt.

| 3.7 | A javaslat hatályának ki kellene terjednie a 24 óránál rövidebb utazási csomagokra és igény szerint összeállított utazási formákra is. Mivel az utazás időtartama korlátozott, a kereskedők számára alacsonyabb a kockázat, a fogyasztók pedig éppen annyi problémával szembesülhetnek, mint bármely más utazási csomag esetében. Ráadásul egyes országokban nem létezik ilyenfajta korlátozás. (3) |
| --- | --- |

3.7

A javaslat hatályának ki kellene terjednie a 24 óránál rövidebb utazási csomagokra és igény szerint összeállított utazási formákra is. Mivel az utazás időtartama korlátozott, a kereskedők számára alacsonyabb a kockázat, a fogyasztók pedig éppen annyi problémával szembesülhetnek, mint bármely más utazási csomag esetében. Ráadásul egyes országokban nem létezik ilyenfajta korlátozás. (3)

3

4.   Átláthatóság

Átláthatóság

| 4.1 | A javaslat célja, hogy nagyobb átláthatóságot garantáljon a fogyasztók számára, biztosítva, hogy azok ismerjék az általuk megkötendő szerződés típusát és az azzal kapcsolatos jogaikat. Ezzel el kívánja kerülni az olyan korábbi eseteket, amikor a fogyasztókat esetleg megtévesztették, hogy védve érezzék magukat. |
| --- | --- |

4.1

A javaslat célja, hogy nagyobb átláthatóságot garantáljon a fogyasztók számára, biztosítva, hogy azok ismerjék az általuk megkötendő szerződés típusát és az azzal kapcsolatos jogaikat. Ezzel el kívánja kerülni az olyan korábbi eseteket, amikor a fogyasztókat esetleg megtévesztették, hogy védve érezzék magukat.

| 4.2 | Az EGSZB támogatja, hogy a fogyasztók világos és bővebb tájékoztatásban részesüljenek arról, hogy mibe egyeznek bele. Az átláthatóság gyakorlatba való átültetése azonban nem biztos, hogy olyan egyszerű lesz, mint amilyennek tűnik, mivel a végrehajtás módja a kereskedőre van bízva. |
| --- | --- |

4.2

Az EGSZB támogatja, hogy a fogyasztók világos és bővebb tájékoztatásban részesüljenek arról, hogy mibe egyeznek bele. Az átláthatóság gyakorlatba való átültetése azonban nem biztos, hogy olyan egyszerű lesz, mint amilyennek tűnik, mivel a végrehajtás módja a kereskedőre van bízva.

| 4.3 | A felelősséget az utazásszervezőnek és a kereskedőnek közösen kell viselnie, az nem hárulhat csupán a szervezőre. A fogyasztók számára gyakran nem világos, hogy ki kicsoda a szerződéses láncolatban, és gyakran a kiskereskedőt tekintik szerződéses partnernek. Nem szabad, hogy a fogyasztóknak a kereskedők jó szándékára kelljen hagyatkozniuk a reklamációk továbbítása terén, ezért alapvető jelentőségű a 13. cikk megfelelő végrehajtása. |
| --- | --- |

4.3

A felelősséget az utazásszervezőnek és a kereskedőnek közösen kell viselnie, az nem hárulhat csupán a szervezőre. A fogyasztók számára gyakran nem világos, hogy ki kicsoda a szerződéses láncolatban, és gyakran a kiskereskedőt tekintik szerződéses partnernek. Nem szabad, hogy a fogyasztóknak a kereskedők jó szándékára kelljen hagyatkozniuk a reklamációk továbbítása terén, ezért alapvető jelentőségű a 13. cikk megfelelő végrehajtása.

5.   A kiadványokkal kapcsolatos speciális szabályok

A kiadványokkal kapcsolatos speciális szabályok

| 5.1 | A tájékoztató füzetek újranyomásának az 1990-es irányelvben rögzített kötelezettsége visszavonásra került, mivel az internettel új korszak kezdődött a fogyasztók tájékoztatásában. Ennek a kötelezettségnek a megszüntetése évente 390 millió eurós megtakarítást eredményez az ágazat számára. (4) Az új javaslat azonban továbbra is megköveteli, hogy a fogyasztó a szerződéskötéskor minden információt megkapjon, és hogy a változásokról írásban tájékoztassák. |
| --- | --- |

5.1

A tájékoztató füzetek újranyomásának az 1990-es irányelvben rögzített kötelezettsége visszavonásra került, mivel az internettel új korszak kezdődött a fogyasztók tájékoztatásában. Ennek a kötelezettségnek a megszüntetése évente 390 millió eurós megtakarítást eredményez az ágazat számára. (4) Az új javaslat azonban továbbra is megköveteli, hogy a fogyasztó a szerződéskötéskor minden információt megkapjon, és hogy a változásokról írásban tájékoztassák.

4

| 5.2 | Az EGSZB örömmel fogadja, hogy az ágazat megtakarítást érhet el, és határozottan amellett foglal állást, hogy ezt a megtakarítást innovációra, foglalkoztatásra és növekedésre kellene fordítani. Úgy véli azonban, hogy az internetet – saját döntésük alapján vagy forráshiány miatt – nem használó fogyasztókat nem lenne szabad hátrányosan megkülönböztetni a megfelelő tájékoztatáshoz való hozzáférés terén. |
| --- | --- |

5.2

Az EGSZB örömmel fogadja, hogy az ágazat megtakarítást érhet el, és határozottan amellett foglal állást, hogy ezt a megtakarítást innovációra, foglalkoztatásra és növekedésre kellene fordítani. Úgy véli azonban, hogy az internetet – saját döntésük alapján vagy forráshiány miatt – nem használó fogyasztókat nem lenne szabad hátrányosan megkülönböztetni a megfelelő tájékoztatáshoz való hozzáférés terén.

6.   Szerződéskötést megelőző tájékoztatás és szerződésmódosítás

Szerződéskötést megelőző tájékoztatás és szerződésmódosítás

| 6.1 | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a szerződéskötést megelőző tájékoztatást tartós adathordozón kellene rögzíteni, hogy a fogyasztó bármikor elolvashassa azt. |
| --- | --- |

6.1

Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a szerződéskötést megelőző tájékoztatást tartós adathordozón kellene rögzíteni, hogy a fogyasztó bármikor elolvashassa azt.

| 6.2 | Az EGSZB elfogadja továbbá azt, hogy az utazónak nyújtott – szerződéskötést megelőző vagy szerződéses – információk módosíthatók, a szolgáltatásnyújtó nevére és címére vonatkozó információk azonban túlságosan nagy jelentőségűek, ezért azokat nem lenne szabad módosítani. |
| --- | --- |

6.2

Az EGSZB elfogadja továbbá azt, hogy az utazónak nyújtott – szerződéskötést megelőző vagy szerződéses – információk módosíthatók, a szolgáltatásnyújtó nevére és címére vonatkozó információk azonban túlságosan nagy jelentőségűek, ezért azokat nem lenne szabad módosítani.

| 6.3 | A szerződés jelentős mértékű módosítását csak akkor lenne szabad lehetővé tenni, ha az nem jár kényelmetlenséggel az utazó számára. A módosítások fogyasztó általi elfogadását pedig kifejezetten meg kellene követelni, az nem lehet hallgatólagos, amint azt a 9. cikk (2) bekezdésének b) pontja tartalmazza. |
| --- | --- |

6.3

A szerződés jelentős mértékű módosítását csak akkor lenne szabad lehetővé tenni, ha az nem jár kényelmetlenséggel az utazó számára. A módosítások fogyasztó általi elfogadását pedig kifejezetten meg kellene követelni, az nem lehet hallgatólagos, amint azt a 9. cikk (2) bekezdésének b) pontja tartalmazza.

| 6.4 | Törölni kellene a szervezőnek azt a jogát, hogy elálljon a szerződéstől, amennyiben az utazási csomagra jelentkezett személyek száma nem éri el a szükséges minimális létszámot. Bár a hatályos irányelv tartalmazza ezt a lehetőséget, ez immár nem indokolt, ugyanis a technológia napjainkban lehetővé teszi a kereskedők számára, hogy könnyen előre lássák és kezeljék az ajánlataikkal és működésükkel járó kockázatokat. |
| --- | --- |

6.4

Törölni kellene a szervezőnek azt a jogát, hogy elálljon a szerződéstől, amennyiben az utazási csomagra jelentkezett személyek száma nem éri el a szükséges minimális létszámot. Bár a hatályos irányelv tartalmazza ezt a lehetőséget, ez immár nem indokolt, ugyanis a technológia napjainkban lehetővé teszi a kereskedők számára, hogy könnyen előre lássák és kezeljék az ajánlataikkal és működésükkel járó kockázatokat.

| 6.5 | A szerződést a fogyasztó nyelvén kell megírni. |
| --- | --- |

6.5

A szerződést a fogyasztó nyelvén kell megírni.

7.   Lemondási jogok

Lemondási jogok

| 7.1 | A fogyasztók amellett, hogy továbbra is jogosultak egy szerződést harmadik személyre átruházni, az új szabályok értelmében le is mondhatják azt. Ebben az esetben ésszerű elállási díjat kell fizetniük a szervezőnek a felmerülő költségek fedezésére. |
| --- | --- |

7.1

A fogyasztók amellett, hogy továbbra is jogosultak egy szerződést harmadik személyre átruházni, az új szabályok értelmében le is mondhatják azt. Ebben az esetben ésszerű elállási díjat kell fizetniük a szervezőnek a felmerülő költségek fedezésére.

| 7.2 | Az EGSZB támogatja a fogyasztói jogok kiterjesztését az utazás megkezdése előtti lemondásra, megkérdőjelezi azonban az ügyfél általi lemondás esetén fizetendő „ésszerű” díjak valós értékét. Az irányelvnek általános elveket vagy szabályokat kellene meghatároznia arra, hogy miként kell kiszámítani a fogyasztó által fizetendő kártérítés összegét. A díjak nem lehetnek aránytalanok vagy túlzottak. |
| --- | --- |

7.2

Az EGSZB támogatja a fogyasztói jogok kiterjesztését az utazás megkezdése előtti lemondásra, megkérdőjelezi azonban az ügyfél általi lemondás esetén fizetendő „ésszerű” díjak valós értékét. Az irányelvnek általános elveket vagy szabályokat kellene meghatároznia arra, hogy miként kell kiszámítani a fogyasztó által fizetendő kártérítés összegét. A díjak nem lehetnek aránytalanok vagy túlzottak.

| 7.3 | A fogyasztó számára ezenkívül lehetővé kell tenni, hogy kártérítés fizetése nélkül elálljon a szerződéstől előre nem látható és általa nem befolyásolható okok miatt, mint amilyen például a betegség vagy haláleset a családban. Ez következik ugyanis abból a javaslatból, hogy a szervezőnek joga legyen kártérítés fizetése nélkül felmondani a szerződést vis maior miatt. |
| --- | --- |

7.3

A fogyasztó számára ezenkívül lehetővé kell tenni, hogy kártérítés fizetése nélkül elálljon a szerződéstől előre nem látható és általa nem befolyásolható okok miatt, mint amilyen például a betegség vagy haláleset a családban. Ez következik ugyanis abból a javaslatból, hogy a szervezőnek joga legyen kártérítés fizetése nélkül felmondani a szerződést vis maior miatt.

vis maior

8.   Nemteljesítési felelősség

Nemteljesítési felelősség

| 8.1 | Az EGSZB teljességgel elfogadhatatlannak tartja a 100 euróig és utasonként három éjszakáig terjedő kompenzációt, az ugyanis ellentétben van a szervező arra vonatkozó általános felelősségével, hogy a fogyasztóval kötött megállapodás szerint nyújtsa a csomagban foglalt szolgáltatásokat. Ráadásul ellentmond a „teljes kártérítés” elvének is, ami az összes EU-tagállamban általános jogi elv. Csökkent mozgásképességű személyek esetében soha nem kellene alkalmazni ezt a korlátot. |
| --- | --- |

8.1

Az EGSZB teljességgel elfogadhatatlannak tartja a 100 euróig és utasonként három éjszakáig terjedő kompenzációt, az ugyanis ellentétben van a szervező arra vonatkozó általános felelősségével, hogy a fogyasztóval kötött megállapodás szerint nyújtsa a csomagban foglalt szolgáltatásokat. Ráadásul ellentmond a „teljes kártérítés” elvének is, ami az összes EU-tagállamban általános jogi elv. Csökkent mozgásképességű személyek esetében soha nem kellene alkalmazni ezt a korlátot.

| 8.2 | Az EGSZB örömmel jegyzi meg, hogy a javasolt irányelv kifejezetten tartalmazza a fogyatékkal élő személyek jogait, például a IV. fejezetben. |
| --- | --- |

8.2

Az EGSZB örömmel jegyzi meg, hogy a javasolt irányelv kifejezetten tartalmazza a fogyatékkal élő személyek jogait, például a IV. fejezetben.

| 8.3 | Az EGSZB azt javasolja az Európai Bizottságnak, hogy a javasolt irányelv preambulumbekezdései közé vegyen fel utalásokat a hozzáférhetőség tanúsítására és annak szabványosítására, mivel ez igen értékes információt jelentene az utazási ügynök számára. |
| --- | --- |

8.3

Az EGSZB azt javasolja az Európai Bizottságnak, hogy a javasolt irányelv preambulumbekezdései közé vegyen fel utalásokat a hozzáférhetőség tanúsítására és annak szabványosítására, mivel ez igen értékes információt jelentene az utazási ügynök számára.

| 8.4 | Az EGSZB egyetért azzal az elvvel, hogy az utazó felelős azért, hogy értesítsék a szervezőt „legalább 48 órával az utazási csomag kezdetét megelőzően (...) a sajátos igényekről”, és hogy ennek a fogyatékossággal élőkre is vonatkoznia kell. Az EGSZB azonban rámutat, hogy sok esetben az utazó meg szeretné ezt tenni, azonban nem találja meg a módját annak, hogy hogyan közölje ezt az információt a szervezővel. Fontos tehát, hogy az utazó számára világos legyen az ilyen jellegű kommunikáció módja (például lehetne egy ennek szentelt rovat a jelentkezési űrlapon). |
| --- | --- |

8.4

Az EGSZB egyetért azzal az elvvel, hogy az utazó felelős azért, hogy értesítsék a szervezőt „legalább 48 órával az utazási csomag kezdetét megelőzően (...) a sajátos igényekről”, és hogy ennek a fogyatékossággal élőkre is vonatkoznia kell. Az EGSZB azonban rámutat, hogy sok esetben az utazó meg szeretné ezt tenni, azonban nem találja meg a módját annak, hogy hogyan közölje ezt az információt a szervezővel. Fontos tehát, hogy az utazó számára világos legyen az ilyen jellegű kommunikáció módja (például lehetne egy ennek szentelt rovat a jelentkezési űrlapon).

9.   Jobb jogorvoslati rendszer

Jobb jogorvoslati rendszer

| 9.1 | A jogorvoslat alapvető szempont a fogyasztóvédelemben. A fogyasztók eddig időnként olyan helyzetbe kerültek, amelyben a felelősséget az egyik szolgáltató a másikra hárította, kilátástalan helyzetet teremtve a fogyasztó számára. A javaslat felvázolja, hogy probléma esetére egyetlen kapcsolattartót kell meghatározni. |
| --- | --- |

9.1

A jogorvoslat alapvető szempont a fogyasztóvédelemben. A fogyasztók eddig időnként olyan helyzetbe kerültek, amelyben a felelősséget az egyik szolgáltató a másikra hárította, kilátástalan helyzetet teremtve a fogyasztó számára. A javaslat felvázolja, hogy probléma esetére egyetlen kapcsolattartót kell meghatározni.

| 9.2 | Az EGSZB támogatja a fogyasztói jogorvoslat azzal történő egyszerűsítését, hogy az igény szerint összeállított utazási csomagok kapcsán probléma esetére egyetlen kapcsolattartót határozzanak meg. A kapcsolattartó személyét az utazási csomagra vonatkozó szerződés tárgyalásának megkezdésekor egyértelműen rögzíteni kell. |
| --- | --- |

9.2

Az EGSZB támogatja a fogyasztói jogorvoslat azzal történő egyszerűsítését, hogy az igény szerint összeállított utazási csomagok kapcsán probléma esetére egyetlen kapcsolattartót határozzanak meg. A kapcsolattartó személyét az utazási csomagra vonatkozó szerződés tárgyalásának megkezdésekor egyértelműen rögzíteni kell.

| 9.3 | A fogyasztók számára ésszerű mennyiségű időt kell biztosítani panaszuk benyújtásához – nem kötelezhetők arra, hogy ezt azonnal megtegyék. Így nem vonható meg tőlük az a jog, hogy az utazás lezajlása után éljenek jogorvoslattal. |
| --- | --- |

9.3

A fogyasztók számára ésszerű mennyiségű időt kell biztosítani panaszuk benyújtásához – nem kötelezhetők arra, hogy ezt azonnal megtegyék. Így nem vonható meg tőlük az a jog, hogy az utazás lezajlása után éljenek jogorvoslattal.

10.   A javaslat hatása

A javaslat hatása

| 10.1 | Az EGSZB elismeri, hogy az új javaslat jelentős hatással van mind a fogyasztókra, mind pedig a vállalkozásokra. Mindkét fél számára több előnnyel jár, amit az Európai Bizottság a tárgyban közzétett sajtóközleményei is felvázolnak. |
| --- | --- |

10.1

Az EGSZB elismeri, hogy az új javaslat jelentős hatással van mind a fogyasztókra, mind pedig a vállalkozásokra. Mindkét fél számára több előnnyel jár, amit az Európai Bizottság a tárgyban közzétett sajtóközleményei is felvázolnak.

| 10.2 | Az átdolgozott javaslat bizonyos területeken a fogyasztóvédelem erősödését eredményezi, illetve megtakarításokkal jár az ágazat számára. Ennek ellenére az EGSZB-t továbbra is aggasztja a fogyasztónak nyújtott tájékoztatás megfelelő végrehajtása és az ágazati felelősségek egyértelműsítése. |
| --- | --- |

10.2

Az átdolgozott javaslat bizonyos területeken a fogyasztóvédelem erősödését eredményezi, illetve megtakarításokkal jár az ágazat számára. Ennek ellenére az EGSZB-t továbbra is aggasztja a fogyasztónak nyújtott tájékoztatás megfelelő végrehajtása és az ágazati felelősségek egyértelműsítése.

| 10.3 | Ezen túlmenően, bár az irányelv nem vonatkozik az egyéni utazásokra, azok kapcsán sem lehet alacsonyabb szintű a fogyasztóvédelem. |
| --- | --- |

10.3

Ezen túlmenően, bár az irányelv nem vonatkozik az egyéni utazásokra, azok kapcsán sem lehet alacsonyabb szintű a fogyasztóvédelem.

11.   A jogi rendelkezések konszolidációja

A jogi rendelkezések konszolidációja

| 11.1 | Az EGSZB megjegyzi, hogy problémát jelent az utazással és üdüléssel kapcsolatos jogi széttagoltság, és hogy összehangoltabb megközelítésre van szükség. Az utazásra és az üdülésre a fogyasztói jogokról szóló 2011/83. sz. irányelv óta nem vonatkoznak az általános fogyasztói jogok, ez pedig széttagolódást okoz és alacsony szintű védelmet biztosít az európai fogyasztók számára utazásaik alatt. Ráadásul, bár az egyéni utazásról más, konkrétan annak szentelt irányelvek másképpen rendelkeznek, a különféle irányelvekben rögzített jogok sokfélesége és változatossága még jobban összezavarja az utazókat. |
| --- | --- |

11.1

Az EGSZB megjegyzi, hogy problémát jelent az utazással és üdüléssel kapcsolatos jogi széttagoltság, és hogy összehangoltabb megközelítésre van szükség. Az utazásra és az üdülésre a fogyasztói jogokról szóló 2011/83. sz. irányelv óta nem vonatkoznak az általános fogyasztói jogok, ez pedig széttagolódást okoz és alacsony szintű védelmet biztosít az európai fogyasztók számára utazásaik alatt. Ráadásul, bár az egyéni utazásról más, konkrétan annak szentelt irányelvek másképpen rendelkeznek, a különféle irányelvekben rögzített jogok sokfélesége és változatossága még jobban összezavarja az utazókat.

12.   Fizetésképtelenség

Fizetésképtelenség

| 12.1 | A fogyasztóknak a javaslatban foglalt, fizetésképtelenséggel szembeni védelme pozitív fejlemény, amely hozzájárul az olyan helyzetek megelőzéséhez, amelyekben magukra maradt fogyasztók az üdülésük alatt szembesülnek fizetésképtelenséggel. Biztosítani kell azonban az adminisztratív együttműködést, és a megadott kapcsolattartó pontoknak gyorsan kell fellépniük. |
| --- | --- |

12.1

A fogyasztóknak a javaslatban foglalt, fizetésképtelenséggel szembeni védelme pozitív fejlemény, amely hozzájárul az olyan helyzetek megelőzéséhez, amelyekben magukra maradt fogyasztók az üdülésük alatt szembesülnek fizetésképtelenséggel. Biztosítani kell azonban az adminisztratív együttműködést, és a megadott kapcsolattartó pontoknak gyorsan kell fellépniük.

13.   Felülvizsgálat

Felülvizsgálat

| 13.1 | Az EGSZB örömmel jegyzi meg, hogy az Európai Bizottság öt éven belül felülvizsgálati jelentést kíván benyújtani a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek a javaslat alkalmazásáról, és jogalkotási javaslatokat is tenni készül. Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a felülvizsgálatnak az irányelv hatályba lépését követően azonnal meg kell kezdődnie; ez biztosítja, hogy a végrehajtásról már a korai szakaszban világos képpel rendelkezzenek, és a jogalkotási javaslatok elfogadása így nem vesz mértéktelenül sok időt igénybe. |
| --- | --- |

13.1

Az EGSZB örömmel jegyzi meg, hogy az Európai Bizottság öt éven belül felülvizsgálati jelentést kíván benyújtani a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek a javaslat alkalmazásáról, és jogalkotási javaslatokat is tenni készül. Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a felülvizsgálatnak az irányelv hatályba lépését követően azonnal meg kell kezdődnie; ez biztosítja, hogy a végrehajtásról már a korai szakaszban világos képpel rendelkezzenek, és a jogalkotási javaslatok elfogadása így nem vesz mértéktelenül sok időt igénybe.

14.   Harmonizáció és kapcsolat az általános szerződésjoggal

Harmonizáció és kapcsolat az általános szerződésjoggal

| 14.1 | Az Európai Bizottság által javasolt teljes körű harmonizáció nem vezethet a fogyasztóvédelem jelenlegi szintjének csökkenéséhez. A tagállamok számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy szabadon kiegészítsék az irányelv rendelkezéseit, és fenntartsák a nemzeti szinten létező szabályokat. |
| --- | --- |

14.1

Az Európai Bizottság által javasolt teljes körű harmonizáció nem vezethet a fogyasztóvédelem jelenlegi szintjének csökkenéséhez. A tagállamok számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy szabadon kiegészítsék az irányelv rendelkezéseit, és fenntartsák a nemzeti szinten létező szabályokat.

| 14.2 | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a kereskedő általi nemteljesítés vagy hibás teljesítés esetére vonatkozó konkrét jogorvoslati rendszer következményekkel jár a tagállamok általános szerződésjogára, emiatt egyértelműsíteni kellene a javaslat és az általános szerződésjog közötti kapcsolatot. |
| --- | --- |

14.2

Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a kereskedő általi nemteljesítés vagy hibás teljesítés esetére vonatkozó konkrét jogorvoslati rendszer következményekkel jár a tagállamok általános szerződésjogára, emiatt egyértelműsíteni kellene a javaslat és az általános szerződésjog közötti kapcsolatot.

15.   Egyéb kérdések

Egyéb kérdések

| 15.1 | Az Európai Bizottság javaslatában szereplő homályos kifejezéseket – például a 2. cikk (2) bekezdésének d) pontjában említett „jelentős hányad”, a 9. cikk (2) bekezdésének b) pontjában előforduló „ésszerű határidő” és a 11. cikk (2) bekezdésében használt „aránytalan” szót – egyértelműbben meg kellene határozni. |
| --- | --- |

15.1

Az Európai Bizottság javaslatában szereplő homályos kifejezéseket – például a 2. cikk (2) bekezdésének d) pontjában említett „jelentős hányad”, a 9. cikk (2) bekezdésének b) pontjában előforduló „ésszerű határidő” és a 11. cikk (2) bekezdésében használt „aránytalan” szót – egyértelműbben meg kellene határozni.

| 15.2 | A 3. cikk (2) bekezdése b) pontjának i. alpontja ellentmond az (5) bekezdés a) pontjával, ezért az tisztázásra szorul. |
| --- | --- |

15.2

A 3. cikk (2) bekezdése b) pontjának i. alpontja ellentmond az (5) bekezdés a) pontjával, ezért az tisztázásra szorul.

| 15.3 | Az Európai Bizottságnak össze kellene állítania egy tájékoztató jellegű, nem teljes körű listát a más idegenforgalmi szolgáltatásokról (3. cikk (1) bekezdés d) pont), illetve a 10. cikk (1) bekezdésében említett díjakról és határidőkről, valamint a 12. cikk (3) bekezdése iii. pontjában említett rendkívüli körülményekről. |
| --- | --- |

15.3

Az Európai Bizottságnak össze kellene állítania egy tájékoztató jellegű, nem teljes körű listát a más idegenforgalmi szolgáltatásokról (3. cikk (1) bekezdés d) pont), illetve a 10. cikk (1) bekezdésében említett díjakról és határidőkről, valamint a 12. cikk (3) bekezdése iii. pontjában említett rendkívüli körülményekről.

Kelt Brüsszelben, 2013. december 11-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Henri MALOSSE

---

(1)  Az Európai Bizottság SWD(2013) 263 final jelzésű hatásvizsgálatából származó adat.

1

(2)  Az Európai Fogyasztók Szervezete és annak tagjai által „Holiday and Travel” [Üdülés és utazás] címmel készített felmérés.

2

(3)  Magyarországon és Ausztriában például a 24 óránál rövidebb utazások is a szabályozás alá esnek. Néhány országban (pl. Spanyolországban) már egyre gyakrabban lehet olyan kombinált csomagokat vásárolni, amelyek utazást, vacsorát és egy műsorra vagy sporteseményre szóló belépőt tartalmaznak, és így az egész szolgáltatás 24 óránál rövidebb ideig tart, szállásbiztosítás nélkül.

3

(4)  Az Európai Bizottság SWD(2013) 263 final jelzésű hatásvizsgálatából származó adat.

4

---

| 5.6.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 170/78 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 170/78

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a kártyaalapú fizetési műveletek bankközi díjairól

(COM(2013) 550 final – 2013/0265 (COD)),

valamint Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a belső piaci pénzforgalmi szolgáltatásokról és a 2002/65/EK, a 2013/36/EU és a 2009/110/EK irányelv módosításáról, valamint a 2007/64/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről

(COM(2013) 547 final – 2013/0264 (COD))

2014/C 170/13

Előadó: Vincent FARRUGIA

2013. október 8-án az Európai Parlament és 2013. október 31-én a Tanács úgy határozott, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a kártyaalapú fizetési műveletek bankközi díjairól

COM(2013) 550 final – 2013/0265 (COD),

valamint

Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a belső piaci pénzforgalmi szolgáltatásokról és a 2002/65/EK, a 2013/36/EU és a 2009/110/EK irányelv módosításáról, valamint a 2007/64/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről

COM(2013) 547 final – 2013/0264 (COD).

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció 2013. november 13-án elfogadta véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság a 2013. december 10–11-én tartott, 494. plenáris ülésén (a december 11-i ülésnapon) 176 szavazattal 22 ellenében, 12 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

Következtetések és ajánlások

| 1.1 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) üdvözli az Európai Bizottság pénzforgalomról szóló, 2013. július 24-én közzétett csomagjában szereplő két jogalkotási kezdeményezést: a pénzforgalmi szolgáltatásokról szóló felülvizsgált irányelvre tett javaslatot (második pénzforgalmi irányelv), valamint a bankközi díjakról szóló rendeletjavaslatot. |
| --- | --- |

1.1

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) üdvözli az Európai Bizottság pénzforgalomról szóló, 2013. július 24-én közzétett csomagjában szereplő két jogalkotási kezdeményezést: a pénzforgalmi szolgáltatásokról szóló felülvizsgált irányelvre tett javaslatot (második pénzforgalmi irányelv), valamint a bankközi díjakról szóló rendeletjavaslatot.

| 1.2 | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az e javaslatokkal kapcsolatos jogalkotási eljárást sürgősen le kell folytatni, hogy a kártyás fizetések valós költségei végre átláthatóak legyenek, és megszűnjenek a pénzforgalmi piacra való belépés előtt álló akadályok, köztük a multilaterális bankközi díj. Az EGSZB megjegyzi, hogy a fizetések piacán még mindig hiányzik egy tapasztalati bizonyítékokon alapuló szabályozási keret, amely teljes SEPA-harmonizációhoz vezetne. Emellett a jogi keretnek a fogyasztói jólét növelése és a szabad piac zökkenőmentes működése érdekében lehetővé kell tennie a szabad és nyílt versenyt. Az európai fizetési piacnak úgy kell fejlődnie, hogy teret adjon az új fizetési modelleknek és a technológiai fejlesztéseknek. |
| --- | --- |

1.2

Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az e javaslatokkal kapcsolatos jogalkotási eljárást sürgősen le kell folytatni, hogy a kártyás fizetések valós költségei végre átláthatóak legyenek, és megszűnjenek a pénzforgalmi piacra való belépés előtt álló akadályok, köztük a multilaterális bankközi díj. Az EGSZB megjegyzi, hogy a fizetések piacán még mindig hiányzik egy tapasztalati bizonyítékokon alapuló szabályozási keret, amely teljes SEPA-harmonizációhoz vezetne. Emellett a jogi keretnek a fogyasztói jólét növelése és a szabad piac zökkenőmentes működése érdekében lehetővé kell tennie a szabad és nyílt versenyt. Az európai fizetési piacnak úgy kell fejlődnie, hogy teret adjon az új fizetési modelleknek és a technológiai fejlesztéseknek.

| 1.3 | Az EGSZB általában véve támogatja az Európai Bizottság által a bankközi díjakról szóló rendeletben javasolt felső határokat, de azt ajánlja, hogy a hitelkártyás és a betéti kártyás elektronikus fizetésekre vonatkozó felső határok legyenek alacsonyabbak a most javasoltaknál. Egy olyan beszedési rendszer, amely nem a bankközi rendszer felhasználásával működik, a készpénz valóban alacsony költségű, egyszerű és hatékony elektronikus alternatíváját nyújtaná Európának, és nagyobb lehetőségeket nyitna az elektronikus kereskedelem piaca számára mind országos, mind pedig a határokon átnyúló viszonylatban. Ezzel párhuzamosan a hitelkártya-tranzakciókra érvényes, alacsonyabb költségeket tartalmazó rendszer több előnnyel járna a fogyasztók és a gazdaság számára. |
| --- | --- |

1.3

Az EGSZB általában véve támogatja az Európai Bizottság által a bankközi díjakról szóló rendeletben javasolt felső határokat, de azt ajánlja, hogy a hitelkártyás és a betéti kártyás elektronikus fizetésekre vonatkozó felső határok legyenek alacsonyabbak a most javasoltaknál. Egy olyan beszedési rendszer, amely nem a bankközi rendszer felhasználásával működik, a készpénz valóban alacsony költségű, egyszerű és hatékony elektronikus alternatíváját nyújtaná Európának, és nagyobb lehetőségeket nyitna az elektronikus kereskedelem piaca számára mind országos, mind pedig a határokon átnyúló viszonylatban. Ezzel párhuzamosan a hitelkártya-tranzakciókra érvényes, alacsonyabb költségeket tartalmazó rendszer több előnnyel járna a fogyasztók és a gazdaság számára.

| 1.4 | Az EGSZB ezenfelül úgy gondolja, hogy ezek a lépések annyira fontosak, hogy minél kisebb késedelemmel kell őket megvalósítani. Nemzeti szinten felső határokat kell bevezetni, ha lehetséges, a rendelet elfogadásától számított hat hónapon, de legkésőbb egy éven belül. |
| --- | --- |

1.4

Az EGSZB ezenfelül úgy gondolja, hogy ezek a lépések annyira fontosak, hogy minél kisebb késedelemmel kell őket megvalósítani. Nemzeti szinten felső határokat kell bevezetni, ha lehetséges, a rendelet elfogadásától számított hat hónapon, de legkésőbb egy éven belül.

| 1.5 | Az EGSZB szorgalmazza, hogy találjanak valamilyen lehetőséget a háromszereplős üzleti modell keretében kivetett díjak korlátozására is. A javaslatokkal együtt közzétett hatásvizsgálatban az Európai Bizottság azt állítja, hogy a háromszereplős modellt – mivel annak piaci részesedése korlátozott és általában csak az üzleti célú használatra korlátozódik – mentesíteni lehet a javasolt felső határok alól. Tekintettel az új üzleti modellek és a felhő alapú rendszerek gyors terjedésére, az EGSZB nem teljesen osztja az Európai Bizottságnak azt a meggyőződését, hogy ez mindig így marad. |
| --- | --- |

1.5

Az EGSZB szorgalmazza, hogy találjanak valamilyen lehetőséget a háromszereplős üzleti modell keretében kivetett díjak korlátozására is. A javaslatokkal együtt közzétett hatásvizsgálatban az Európai Bizottság azt állítja, hogy a háromszereplős modellt – mivel annak piaci részesedése korlátozott és általában csak az üzleti célú használatra korlátozódik – mentesíteni lehet a javasolt felső határok alól. Tekintettel az új üzleti modellek és a felhő alapú rendszerek gyors terjedésére, az EGSZB nem teljesen osztja az Európai Bizottságnak azt a meggyőződését, hogy ez mindig így marad.

| 1.6 | Úgy véli, hogy a fogyasztói kártyákra javasolt felső határoknak a kereskedelmi kártyákra is vonatkozniuk kellene. Gondoskodni kell arról, hogy a kártyarendszerek ne gyakorolhassanak nyomást a kereskedelmi kártyák használatának szélesítése érdekében. |
| --- | --- |

1.6

Úgy véli, hogy a fogyasztói kártyákra javasolt felső határoknak a kereskedelmi kártyákra is vonatkozniuk kellene. Gondoskodni kell arról, hogy a kártyarendszerek ne gyakorolhassanak nyomást a kereskedelmi kártyák használatának szélesítése érdekében.

| 1.7 | Az EGSZB azt ajánlja, hogy a második pénzforgalmi irányelv legyen egyértelműbb a bankok által az ügyfélszámla-információkhoz való hozzáférésért harmadik fél szolgáltatóknak felszámolt esetleges díjak tekintetében. Az EGSZB meglátása szerint az Európai Bizottság úgy véli, hogy a bankoknak nem kellene ilyen díjakat felszámítaniuk, és azt ajánlja, hogy ezt tegyék világossá az irányelv szövegében. |
| --- | --- |

1.7

Az EGSZB azt ajánlja, hogy a második pénzforgalmi irányelv legyen egyértelműbb a bankok által az ügyfélszámla-információkhoz való hozzáférésért harmadik fél szolgáltatóknak felszámolt esetleges díjak tekintetében. Az EGSZB meglátása szerint az Európai Bizottság úgy véli, hogy a bankoknak nem kellene ilyen díjakat felszámítaniuk, és azt ajánlja, hogy ezt tegyék világossá az irányelv szövegében.

| 1.8 | E javaslatok mellett az EGSZB hangsúlyozza, hogy olyan szabványokra van szükség, amelyek a fizetési műveletek esetében minden európai piac viszonylatában biztosítják a teljes átjárhatóságot. Még dolgoznunk kell ahhoz, hogy az új technológiákat is kezelni tudjuk és jogbiztonságot tudjunk nyújtani. Az is nagyon fontos, hogy minden érintett szereplő véleményét kikérjük, és mind ugyanazokhoz a normákhoz tartsák magukat. Ehhez központosított európai vezetésre és erős irányítási struktúrára van szükség. |
| --- | --- |

1.8

E javaslatok mellett az EGSZB hangsúlyozza, hogy olyan szabványokra van szükség, amelyek a fizetési műveletek esetében minden európai piac viszonylatában biztosítják a teljes átjárhatóságot. Még dolgoznunk kell ahhoz, hogy az új technológiákat is kezelni tudjuk és jogbiztonságot tudjunk nyújtani. Az is nagyon fontos, hogy minden érintett szereplő véleményét kikérjük, és mind ugyanazokhoz a normákhoz tartsák magukat. Ehhez központosított európai vezetésre és erős irányítási struktúrára van szükség.

2.   Észrevételek és megjegyzések

Észrevételek és megjegyzések

| 2.1 | 2011-ben az Európai Bizottság kiadott egy zöld könyvet „A kártyás, internetes és mobiltelefonos fizetések integrált európai piacának megteremtése” címmel, (1) és a pénzforgalomról szóló csomag a kialakult konzultáció eredménye. Az EGSZB utal egy saját korábbi véleményére, (2) amelyben megjegyezte, hogy a multilaterális bankközi díjakra vonatkozó szabályok és a kártyás fizetésekhez kapcsolódó üzleti szabályok terén jogbiztonságra és egyértelműségre van szükség. A konzultációra adott számos válasz is ezt az igényt tükrözte. Az EGSZB üdvözli a bankközi díjakról szóló rendeletjavaslatot, amely kezeli ezeket a fontos kérdéseket. A rendelet nemcsak a jelenlegi plasztikkártyák használatával végzett tranzakciókra vonatkozik, hanem minden olyan elektronikus vagy mobiltelefonos fizetésre is, amely ugyanezen üzleti modell alkalmazásával zajlik. |
| --- | --- |

2.1

2011-ben az Európai Bizottság kiadott egy zöld könyvet „A kártyás, internetes és mobiltelefonos fizetések integrált európai piacának megteremtése” címmel, (1) és a pénzforgalomról szóló csomag a kialakult konzultáció eredménye. Az EGSZB utal egy saját korábbi véleményére, (2) amelyben megjegyezte, hogy a multilaterális bankközi díjakra vonatkozó szabályok és a kártyás fizetésekhez kapcsolódó üzleti szabályok terén jogbiztonságra és egyértelműségre van szükség. A konzultációra adott számos válasz is ezt az igényt tükrözte. Az EGSZB üdvözli a bankközi díjakról szóló rendeletjavaslatot, amely kezeli ezeket a fontos kérdéseket. A rendelet nemcsak a jelenlegi plasztikkártyák használatával végzett tranzakciókra vonatkozik, hanem minden olyan elektronikus vagy mobiltelefonos fizetésre is, amely ugyanezen üzleti modell alkalmazásával zajlik.

1

2

| 2.2 | Az EGSZB megjegyzi, hogy az EKB adatai szerint a kiskereskedelmi fizetések teljes társadalmi költsége 130 milliárd euró, azaz a GDP 1%-a, és hogy a bankközi díjak költsége 10 milliárd eurónak felel meg. (3)A lakossági bankszolgáltatások piaca, e piac fejlődésének mértéke, valamint az elektronikus és kártyás fizetések kiforrottsága tagállamról tagállamra igen eltérő. Ezt a piacot Európa nagy részén – ezen belül is különösen néhány tagállamban – a túl csekély verseny jellemzi, ami az árakat magasan tartja, és az innovációt visszafogja. |
| --- | --- |

2.2

Az EGSZB megjegyzi, hogy az EKB adatai szerint a kiskereskedelmi fizetések teljes társadalmi költsége 130 milliárd euró, azaz a GDP 1%-a, és hogy a bankközi díjak költsége 10 milliárd eurónak felel meg. (3)A lakossági bankszolgáltatások piaca, e piac fejlődésének mértéke, valamint az elektronikus és kártyás fizetések kiforrottsága tagállamról tagállamra igen eltérő. Ezt a piacot Európa nagy részén – ezen belül is különösen néhány tagállamban – a túl csekély verseny jellemzi, ami az árakat magasan tartja, és az innovációt visszafogja.

3

| 2.3 | Az EGSZB megjegyzi, hogy az ATM-ekből való készpénzfelvételről nincs szó a jogalkotási javaslatban. A csekélyebb készpénzhasználat növelheti az elektronikus fizetések volumenét, ami valamennyi kereskedő és fogyasztó számára hasznos. Az EKB és az Európai Bizottság elismeri, hogy a készpénznek magas a magánköltsége, és ösztönözheti az árnyékgazdaságot és az adócsalást, hiszen a készpénzfizetések nehezen követhetők nyomon, és nem átláthatóak. |
| --- | --- |

2.3

Az EGSZB megjegyzi, hogy az ATM-ekből való készpénzfelvételről nincs szó a jogalkotási javaslatban. A csekélyebb készpénzhasználat növelheti az elektronikus fizetések volumenét, ami valamennyi kereskedő és fogyasztó számára hasznos. Az EKB és az Európai Bizottság elismeri, hogy a készpénznek magas a magánköltsége, és ösztönözheti az árnyékgazdaságot és az adócsalást, hiszen a készpénzfizetések nehezen követhetők nyomon, és nem átláthatóak.

| 2.4 | Az elektronikus fizetés alkalmazása – mind interneten, mind mobiltelefonon keresztül – rohamosan terjed. Rendkívül fontos, hogy az európai jogszabályi környezet is kezelni tudja ezeket a változásokat. Az EGSZB észleli azt az Európai Bizottság által is jelzett veszélyt, hogy a bankközi rendszer hátrányai és más típusú költségek esetleg átkerülhetnek ezekbe az új, mobil technológiákba is, amit el kellene kerülni. |
| --- | --- |

2.4

Az elektronikus fizetés alkalmazása – mind interneten, mind mobiltelefonon keresztül – rohamosan terjed. Rendkívül fontos, hogy az európai jogszabályi környezet is kezelni tudja ezeket a változásokat. Az EGSZB észleli azt az Európai Bizottság által is jelzett veszélyt, hogy a bankközi rendszer hátrányai és más típusú költségek esetleg átkerülhetnek ezekbe az új, mobil technológiákba is, amit el kellene kerülni.

| 2.5 | Az EGSZB támogatja az Európai Bizottságnak a fizetési számlákhoz való hozzáférésről szóló irányelvjavaslatát, (4) amely bizonyos mértékig ösztönözheti a versenyt ezen a területen. Az is kívánatos, hogy ez az irányelv biztosítsa a szükséges átláthatóságot és tájékoztatást a fogyasztók által fizetendő valamennyi egyéb költséget illetően. Ezek az információk jelenleg nem ismertek. Így a fogyasztók könnyebben válthatnának bankot és találhatnák meg a leginkább költséghatékony megoldást. A szándék az, hogy minden európai polgárnak joga legyen ingyenesen vagy „ésszerű” költséggel meghatározott minimális jellemzőkkel rendelkező bankszámlát nyitni. A pénzforgalomról szóló csomag és e javaslat együttes, átfogó céljául azt kell kitűzni, hogy az interneten keresztül, országon belül vagy határokon átnyúló jelleggel valamennyi uniós polgárnak olcsón és könnyen lehetősége legyen alapvető elektronikus fizetések végrehajtására. |
| --- | --- |

2.5

Az EGSZB támogatja az Európai Bizottságnak a fizetési számlákhoz való hozzáférésről szóló irányelvjavaslatát, (4) amely bizonyos mértékig ösztönözheti a versenyt ezen a területen. Az is kívánatos, hogy ez az irányelv biztosítsa a szükséges átláthatóságot és tájékoztatást a fogyasztók által fizetendő valamennyi egyéb költséget illetően. Ezek az információk jelenleg nem ismertek. Így a fogyasztók könnyebben válthatnának bankot és találhatnák meg a leginkább költséghatékony megoldást. A szándék az, hogy minden európai polgárnak joga legyen ingyenesen vagy „ésszerű” költséggel meghatározott minimális jellemzőkkel rendelkező bankszámlát nyitni. A pénzforgalomról szóló csomag és e javaslat együttes, átfogó céljául azt kell kitűzni, hogy az interneten keresztül, országon belül vagy határokon átnyúló jelleggel valamennyi uniós polgárnak olcsón és könnyen lehetősége legyen alapvető elektronikus fizetések végrehajtására.

4

| 2.6 | Az EGSZB emellett megjegyzi, hogy nem állnak rendelkezésre adatok az elektronikus fizetési módszerek tényleges költségeiről, és ebben a témakörben hiányzik az átláthatóság is. További adatokra van szükség ahhoz, hogy ezeket a problémákat teljes körben elemezhessük, és megállapíthassuk, hogy az érintett felek közül ki mit fizet. Ügyelni kell arra, hogy elkerüljük a nem kívánt következményeket, például azt, hogy ha a piac egyik oldalán csökkentjük a díjakat, az a rendszer egy másik területén a költségek növekedéséhez vezessen. |
| --- | --- |

2.6

Az EGSZB emellett megjegyzi, hogy nem állnak rendelkezésre adatok az elektronikus fizetési módszerek tényleges költségeiről, és ebben a témakörben hiányzik az átláthatóság is. További adatokra van szükség ahhoz, hogy ezeket a problémákat teljes körben elemezhessük, és megállapíthassuk, hogy az érintett felek közül ki mit fizet. Ügyelni kell arra, hogy elkerüljük a nem kívánt következményeket, például azt, hogy ha a piac egyik oldalán csökkentjük a díjakat, az a rendszer egy másik területén a költségek növekedéséhez vezessen.

| 2.7 | Az EGSZB megjegyzi, hogy az Európai Bizottság megbízást adott egy tanulmány elkészítésére, hogy a kereskedősemlegességi teszt révén kiderüljön, a készpénzhasználathoz képest valójában milyen hatással vannak a kereskedőkre a multilaterális bankközi díjak. (5) Az EGSZB úgy véli, hogy szükség van hasonló tanulmányokra arról, hogy a fogyasztók miként vélekednek a különféle fizetési módszerek költségeiről, hiszen erről jelenleg nem áll rendelkezésre túl sok tapasztalati adat. Az első pénzforgalmi irányelv és a határokon átnyúló fizetési műveletekre vonatkozó rendelet hatásairól a London Economics által készített tanulmány nyújt némi információt. (6)Emellett egy nemrégiben készült tanulmány (7) azt mutatta ki, hogy a fizetési mód megválasztását tekintve a pótdíjazás van a legnagyobb hatással a fogyasztói viselkedésre. Az EGSZB azonban megjegyzi, hogy további tanulmányokra van szükség annak érdekében, hogy megismerjük a fogyasztói viselkedésre gyakorolt hatásokat abban az esetben, ha a különböző fizetési modellek valódi költségeit átláthatóvá teszik. |
| --- | --- |

2.7

Az EGSZB megjegyzi, hogy az Európai Bizottság megbízást adott egy tanulmány elkészítésére, hogy a kereskedősemlegességi teszt révén kiderüljön, a készpénzhasználathoz képest valójában milyen hatással vannak a kereskedőkre a multilaterális bankközi díjak. (5) Az EGSZB úgy véli, hogy szükség van hasonló tanulmányokra arról, hogy a fogyasztók miként vélekednek a különféle fizetési módszerek költségeiről, hiszen erről jelenleg nem áll rendelkezésre túl sok tapasztalati adat. Az első pénzforgalmi irányelv és a határokon átnyúló fizetési műveletekre vonatkozó rendelet hatásairól a London Economics által készített tanulmány nyújt némi információt. (6)Emellett egy nemrégiben készült tanulmány (7) azt mutatta ki, hogy a fizetési mód megválasztását tekintve a pótdíjazás van a legnagyobb hatással a fogyasztói viselkedésre. Az EGSZB azonban megjegyzi, hogy további tanulmányokra van szükség annak érdekében, hogy megismerjük a fogyasztói viselkedésre gyakorolt hatásokat abban az esetben, ha a különböző fizetési modellek valódi költségeit átláthatóvá teszik.

5

6

7

| 2.8 | A multilaterális bankközi díjra épülő kártyarendszer-modellt először a kártyahasználat ösztönzése érdekében dolgozták ki, és sok éven át jól működött, a mai telített piacon azonban elavulttá vált. Az innováció és a verseny útjában áll, ami az európai gazdaság egészének hátrányára válik. |
| --- | --- |

2.8

A multilaterális bankközi díjra épülő kártyarendszer-modellt először a kártyahasználat ösztönzése érdekében dolgozták ki, és sok éven át jól működött, a mai telített piacon azonban elavulttá vált. Az innováció és a verseny útjában áll, ami az európai gazdaság egészének hátrányára válik.

| 2.9 | A multilaterális bankközi díjat a kártyatulajdonos bankja (kibocsátó bank) számítja fel minden fizetési kártyával végrehajtott értékesítési tranzakció után a kereskedő bankjának (elfogadó bank). A díjat az elfogadó bank a tranzakciós árból levett összeg formájában a kiskereskedőre hárítja. A bankközi díjak a kibocsátó bankok kártyából származó bevételi forrásai között fontos szerepet töltenek be (az egyéb ilyen bevételek például az éves díjakból, a hitellehetőség igénybevételéből, a késedelmes fizetésért felszámított díjakból, a valutaváltás díjaiból stb. erednek). |
| --- | --- |

2.9

A multilaterális bankközi díjat a kártyatulajdonos bankja (kibocsátó bank) számítja fel minden fizetési kártyával végrehajtott értékesítési tranzakció után a kereskedő bankjának (elfogadó bank). A díjat az elfogadó bank a tranzakciós árból levett összeg formájában a kiskereskedőre hárítja. A bankközi díjak a kibocsátó bankok kártyából származó bevételi forrásai között fontos szerepet töltenek be (az egyéb ilyen bevételek például az éves díjakból, a hitellehetőség igénybevételéből, a késedelmes fizetésért felszámított díjakból, a valutaváltás díjaiból stb. erednek).

| 2.10 | Az elektronikus fizetések jelenlegi európai piacát a kártyás fizetések uralják, amelyek mindössze két jelentős rendszerhez tartoznak, és a multilaterális bankközi díjak modellje alapján működnek. Ez az üzleti modell többféle módon is torzítja a versenyt. A kártyarendszerek között a kibocsátó banki ügyfélkörért folytatott küzdelem a díjakat még magasabbra hajtja fel, míg a kártyabirtokos ügyfélkörért folyó verseny miatt olyan új termékek jelennek meg, amelyekhez több „ingyenes lehetőség” kapcsolódik. Növelni kell tehát a versenyt a pénzforgalmi szolgáltatók között. |
| --- | --- |

2.10

Az elektronikus fizetések jelenlegi európai piacát a kártyás fizetések uralják, amelyek mindössze két jelentős rendszerhez tartoznak, és a multilaterális bankközi díjak modellje alapján működnek. Ez az üzleti modell többféle módon is torzítja a versenyt. A kártyarendszerek között a kibocsátó banki ügyfélkörért folytatott küzdelem a díjakat még magasabbra hajtja fel, míg a kártyabirtokos ügyfélkörért folyó verseny miatt olyan új termékek jelennek meg, amelyekhez több „ingyenes lehetőség” kapcsolódik. Növelni kell tehát a versenyt a pénzforgalmi szolgáltatók között.

| 2.11 | 2007-ben az Európai Bizottság határozatot hozott, amelyben a MasterCard multilaterális bankközi díjakra vonatkozó modelljét versenyellenes megállapodásnak találta, amely ellentétes az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. cikkével. A MasterCard megfellebbezte a határozatot, de 2012 májusában az EU Törvényszéke teljes mértében fenntartotta az Európai Bizottság határozatát, megerősítve, hogy a MasterCard által alkalmazott multilaterális bankközi díjak versenyellenesek és nem szükségesek a kártyarendszer megfelelő működéséhez. A MasterCard fellebbezést nyújtott be az ítélet ellen. |
| --- | --- |

2.11

2007-ben az Európai Bizottság határozatot hozott, amelyben a MasterCard multilaterális bankközi díjakra vonatkozó modelljét versenyellenes megállapodásnak találta, amely ellentétes az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. cikkével. A MasterCard megfellebbezte a határozatot, de 2012 májusában az EU Törvényszéke teljes mértében fenntartotta az Európai Bizottság határozatát, megerősítve, hogy a MasterCard által alkalmazott multilaterális bankközi díjak versenyellenesek és nem szükségesek a kártyarendszer megfelelő működéséhez. A MasterCard fellebbezést nyújtott be az ítélet ellen.

| 2.12 | A bankközi díjakra vonatkozó rendelet azt javasolja, hogy ezeket a problémákat úgy oldják meg, hogy bizonyos szinteken és bizonyos típusú kártyáknál felső határt vezetnek be a bankközi díjakra. Ezek a felső határok meghatározott időszak letelte után lépnének életbe. Emellett módosítani, illetve megszüntetni kíván néhány olyan szerződési szabályozást, amely kötöttséget jelentett a kártyarendszerek felhasználói számára, és amely érvelése szerint versenyellenes hatású. |
| --- | --- |

2.12

A bankközi díjakra vonatkozó rendelet azt javasolja, hogy ezeket a problémákat úgy oldják meg, hogy bizonyos szinteken és bizonyos típusú kártyáknál felső határt vezetnek be a bankközi díjakra. Ezek a felső határok meghatározott időszak letelte után lépnének életbe. Emellett módosítani, illetve megszüntetni kíván néhány olyan szerződési szabályozást, amely kötöttséget jelentett a kártyarendszerek felhasználói számára, és amely érvelése szerint versenyellenes hatású.

| 2.13 | A rendelet csak a fogyasztók által széles körben igénybe vett négyszereplős rendszereken belüli kártyás tranzakciókra javasol felső határokat bevezetni, a kereskedelmi kártyákra és a háromszereplős kártyarendszerekre (pl. Amex, Diners) nem. Ahol azonban a háromszereplős rendszerek egy engedéllyel rendelkező bankon keresztül bocsátanak ki vagy fogadnak el kártyaműveleteket – ahogy azt az AMEX teszi néhány tagállamban –, ott ezeket négyszereplős rendszereknek tekintik. |
| --- | --- |

2.13

A rendelet csak a fogyasztók által széles körben igénybe vett négyszereplős rendszereken belüli kártyás tranzakciókra javasol felső határokat bevezetni, a kereskedelmi kártyákra és a háromszereplős kártyarendszerekre (pl. Amex, Diners) nem. Ahol azonban a háromszereplős rendszerek egy engedéllyel rendelkező bankon keresztül bocsátanak ki vagy fogadnak el kártyaműveleteket – ahogy azt az AMEX teszi néhány tagállamban –, ott ezeket négyszereplős rendszereknek tekintik.

| 2.14 | A javasolt felső határok csupán a fogyasztói kártyaműveletekre vonatkoznának, és maximális szintjük betéti kártyák esetében 0,2%-ban, hitelkártyák esetében pedig 0,3%-ban kerülne meghatározásra. Az EGSZB-nek nincs tudomása olyan mérvadó adatról, amelyen a felső határoknak ezek a szintjei alapulhatnának. Ezek ugyanazok a szintek, amelyeket a MasterCard 2009-ben, a versenyellenes gyakorlat miatti eljárást követően felajánlott kötelezettségvállalásai alapján elfogadtak. 2010-ben a Visa Europe is tett egy 0,2%-os kötelezettségvállalást a betéti kártyák vonatkozásában; majd ezt követően azt is felajánlotta, hogy a hitelkártyák esetében a 0,3%-os szinthez tartja magát. |
| --- | --- |

2.14

A javasolt felső határok csupán a fogyasztói kártyaműveletekre vonatkoznának, és maximális szintjük betéti kártyák esetében 0,2%-ban, hitelkártyák esetében pedig 0,3%-ban kerülne meghatározásra. Az EGSZB-nek nincs tudomása olyan mérvadó adatról, amelyen a felső határoknak ezek a szintjei alapulhatnának. Ezek ugyanazok a szintek, amelyeket a MasterCard 2009-ben, a versenyellenes gyakorlat miatti eljárást követően felajánlott kötelezettségvállalásai alapján elfogadtak. 2010-ben a Visa Europe is tett egy 0,2%-os kötelezettségvállalást a betéti kártyák vonatkozásában; majd ezt követően azt is felajánlotta, hogy a hitelkártyák esetében a 0,3%-os szinthez tartja magát.

| 2.15 | A felső határok szintjei tehát az Európai Bizottság által a kereskedősemlegességi teszt alapján elfogadott, versennyel kapcsolatos kötelezettségvállalásokat tükrözik. Az EGSZB azonban megjegyzi, hogy az Európai Bizottságnak még le kell zárnia a fenti 2.7. pontban említett független tanulmányt. A számokat eredetileg maguk a kártyarendszerek ajánlották, néhány központi bank által közölt adatokat felhasználva. (8) Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a javasolt jogszabályba minden szükséges biztosítékot be kellene építeni annak érdekében, hogy a bankok által a fogyasztóknak felszámolható közvetlen költségeket (például jutalékokat, kártya- és számladíjakat) ne emelhessék meg azért, hogy így megkerülhessék a multilaterális bankközi díjak csökkentését. |
| --- | --- |

2.15

A felső határok szintjei tehát az Európai Bizottság által a kereskedősemlegességi teszt alapján elfogadott, versennyel kapcsolatos kötelezettségvállalásokat tükrözik. Az EGSZB azonban megjegyzi, hogy az Európai Bizottságnak még le kell zárnia a fenti 2.7. pontban említett független tanulmányt. A számokat eredetileg maguk a kártyarendszerek ajánlották, néhány központi bank által közölt adatokat felhasználva. (8) Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a javasolt jogszabályba minden szükséges biztosítékot be kellene építeni annak érdekében, hogy a bankok által a fogyasztóknak felszámolható közvetlen költségeket (például jutalékokat, kártya- és számladíjakat) ne emelhessék meg azért, hogy így megkerülhessék a multilaterális bankközi díjak csökkentését.

8

| 2.16 | Még maga a rendeletet kísérő indokolás is megállapítja azonban, hogy jelenleg nyolc tagállamban a betétikártya-műveletekre vonatkozóan egyáltalán nincs vagy nagyon alacsony szintű a bankközi díj, aminek nincsen értékelhető negatív hatása a kártyakibocsátásra és a kártyahasználatra. Az Európai Bizottság hatásvizsgálata is jelentős mértékben alátámasztja azt az álláspontot, hogy a fogyasztói betéti kártyákra nem kellene bankközi díjnak vonatkoznia. (9) Az EGSZB fenntartja, hogy részletesebb elemzést kellene lefolytatni annak érdekében, hogy egyértelműen meg lehessen állapítani, hogy a multilaterális bankközi díjak valójában milyen költséget jelentenek a fogyasztók számára akár felárak, akár az árak közvetlen emelése formájában. |
| --- | --- |

2.16

Még maga a rendeletet kísérő indokolás is megállapítja azonban, hogy jelenleg nyolc tagállamban a betétikártya-műveletekre vonatkozóan egyáltalán nincs vagy nagyon alacsony szintű a bankközi díj, aminek nincsen értékelhető negatív hatása a kártyakibocsátásra és a kártyahasználatra. Az Európai Bizottság hatásvizsgálata is jelentős mértékben alátámasztja azt az álláspontot, hogy a fogyasztói betéti kártyákra nem kellene bankközi díjnak vonatkoznia. (9) Az EGSZB fenntartja, hogy részletesebb elemzést kellene lefolytatni annak érdekében, hogy egyértelműen meg lehessen állapítani, hogy a multilaterális bankközi díjak valójában milyen költséget jelentenek a fogyasztók számára akár felárak, akár az árak közvetlen emelése formájában.

9

| 2.17 | Az EGSZB szerint a bankközi díjakról szóló rendeletben javasolt felső határokat alaposabban át kellene gondolni. A betétikártya-piac Európában majdnem minden tagállamban erősen fejlett, és nem szükséges az ilyen kártyák használatát a bankközi díjakkal finanszírozott marketing révén ösztönözni. Az alacsonyabb multilaterális bankközi díjak révén emellett szélesebb lenne a kártyaelfogadók köre, ezért több lenne a kártyahasználat, s így a bankok bevétele egészében véve alig vagy egyáltalán nem esne vissza. |
| --- | --- |

2.17

Az EGSZB szerint a bankközi díjakról szóló rendeletben javasolt felső határokat alaposabban át kellene gondolni. A betétikártya-piac Európában majdnem minden tagállamban erősen fejlett, és nem szükséges az ilyen kártyák használatát a bankközi díjakkal finanszírozott marketing révén ösztönözni. Az alacsonyabb multilaterális bankközi díjak révén emellett szélesebb lenne a kártyaelfogadók köre, ezért több lenne a kártyahasználat, s így a bankok bevétele egészében véve alig vagy egyáltalán nem esne vissza.

| 2.18 | Az EGSZB azt ajánlaná, hogy a jelenlegi javaslatot módosítsák úgy, hogy a betéti kártyákra egy multilaterális bankközi díjaktól mentes rendszert határozzanak meg, a jelenlegi leghatékonyabb nemzeti rendszereket véve alapul. Ezzel párhuzamosan azt is meg kellene vizsgálni, hogy a hitelkártyák esetében 0,3%-ban megállapított felső határt nem kellene-e a betéti kártyákra érvényes határhoz hasonlóan alacsonyabb szintben megállapítani. Az intézkedéseket át kell gondolni, és a vállalkozásokra és fogyasztókra kifejtett hatásaikat fel kell mérni. |
| --- | --- |

2.18

Az EGSZB azt ajánlaná, hogy a jelenlegi javaslatot módosítsák úgy, hogy a betéti kártyákra egy multilaterális bankközi díjaktól mentes rendszert határozzanak meg, a jelenlegi leghatékonyabb nemzeti rendszereket véve alapul. Ezzel párhuzamosan azt is meg kellene vizsgálni, hogy a hitelkártyák esetében 0,3%-ban megállapított felső határt nem kellene-e a betéti kártyákra érvényes határhoz hasonlóan alacsonyabb szintben megállapítani. Az intézkedéseket át kell gondolni, és a vállalkozásokra és fogyasztókra kifejtett hatásaikat fel kell mérni.

| 2.19 | A bankközi díjakra vonatkozó rendelet két szakaszban vezetné be a felső határokat: a határokon átnyúló műveletekre a hatálybalépés után két hónappal, a belföldi műveletekre pedig két évvel a hatálybalépést követően. Az EGSZB megkérdőjelezi az ilyen hosszú átmeneti időszak szükségességét a belföldi multilaterális bankközi díjak kapcsán. A fizetések többsége helyi szinten történik; a határokon átnyúló fizetések piaca ehhez képest elenyésző. A kereskedők, és így a fogyasztók számára is a belföldi piacon jelenti a legnagyobb terhet a bankközi díjak szintje. Az ilyen hosszú átmeneti időszak a belföldi piac vonatkozásában jelentősen késleltethetné a rendeletből származó előnyök jelentkezését. |
| --- | --- |

2.19

A bankközi díjakra vonatkozó rendelet két szakaszban vezetné be a felső határokat: a határokon átnyúló műveletekre a hatálybalépés után két hónappal, a belföldi műveletekre pedig két évvel a hatálybalépést követően. Az EGSZB megkérdőjelezi az ilyen hosszú átmeneti időszak szükségességét a belföldi multilaterális bankközi díjak kapcsán. A fizetések többsége helyi szinten történik; a határokon átnyúló fizetések piaca ehhez képest elenyésző. A kereskedők, és így a fogyasztók számára is a belföldi piacon jelenti a legnagyobb terhet a bankközi díjak szintje. Az ilyen hosszú átmeneti időszak a belföldi piac vonatkozásában jelentősen késleltethetné a rendeletből származó előnyök jelentkezését.

| 2.20 | Az EGSZB üdvözli még a határokon átnyúló elfogadás szabályainak változását is, de hangsúlyozza, hogy ez nem vezethet új választóvonalak létrejöttéhez a kis- és nagykereskedők között. A javaslat a fogyasztói kártyák határokon átnyúló elfogadását a hatálybalépést követően maximalizált díjak mellett tenné lehetővé. Ha a nemzeti szintű végrehajtásra nem kerül sor minél hamarabb (ahogy azt az 1.4. pontban tanácsoltuk), az azzal járhat, hogy csak a nagyobb kiskereskedőknek származhat azonnal előnyük a felső határokból oly módon, hogy elfogadási műveleteiket másik tagállamba helyezik át, a kkv-knak azonban, melyek nem tudnak élni ezzel a lehetőséggel, műveleteikre továbbra is a magas belföldi díjakat kellene megfizetniük. Nem tételezhetjük fel, hogy a belföldi bankok önként alacsonyabb díjakat alkalmaznának annak megelőzésére, hogy az üzlet határokon túli elfogadókhoz vándoroljon. Úgy véljük még, hogy a határokon átnyúló elfogadás szabályait ki kellene terjeszteni a kereskedelmi kártyákra azzal, hogy kijelentjük: az elfogadó működési helye szerinti ország bankközi díját kell alkalmazni. |
| --- | --- |

2.20

Az EGSZB üdvözli még a határokon átnyúló elfogadás szabályainak változását is, de hangsúlyozza, hogy ez nem vezethet új választóvonalak létrejöttéhez a kis- és nagykereskedők között. A javaslat a fogyasztói kártyák határokon átnyúló elfogadását a hatálybalépést követően maximalizált díjak mellett tenné lehetővé. Ha a nemzeti szintű végrehajtásra nem kerül sor minél hamarabb (ahogy azt az 1.4. pontban tanácsoltuk), az azzal járhat, hogy csak a nagyobb kiskereskedőknek származhat azonnal előnyük a felső határokból oly módon, hogy elfogadási műveleteiket másik tagállamba helyezik át, a kkv-knak azonban, melyek nem tudnak élni ezzel a lehetőséggel, műveleteikre továbbra is a magas belföldi díjakat kellene megfizetniük. Nem tételezhetjük fel, hogy a belföldi bankok önként alacsonyabb díjakat alkalmaznának annak megelőzésére, hogy az üzlet határokon túli elfogadókhoz vándoroljon. Úgy véljük még, hogy a határokon átnyúló elfogadás szabályait ki kellene terjeszteni a kereskedelmi kártyákra azzal, hogy kijelentjük: az elfogadó működési helye szerinti ország bankközi díját kell alkalmazni.

| 2.21 | Az EGSZB támogatja a bankkártyák általános elfogadásával kapcsolatos szabályok eltörlését. Ha a felső határok a kereskedelmi kártyákra nem vonatkoznak, akkor a kiskereskedők e kártyákat elutasíthatják. A második pénzforgalmi irányelvre vonatkozó javaslat értelmében ezenkívül pótdíjjal is terhelhetik a kereskedelmi kártyákat. Ez lehetővé teszi a kereskedők számára, hogy a fogyasztókat eltántorítsák a magasabb díjakkal terhelt kártyák használatától. |
| --- | --- |

2.21

Az EGSZB támogatja a bankkártyák általános elfogadásával kapcsolatos szabályok eltörlését. Ha a felső határok a kereskedelmi kártyákra nem vonatkoznak, akkor a kiskereskedők e kártyákat elutasíthatják. A második pénzforgalmi irányelvre vonatkozó javaslat értelmében ezenkívül pótdíjjal is terhelhetik a kereskedelmi kártyákat. Ez lehetővé teszi a kereskedők számára, hogy a fogyasztókat eltántorítsák a magasabb díjakkal terhelt kártyák használatától.

| 2.22 | Az EGSZB azonban egyáltalán nem tartja egyértelműnek, hogy a háromszereplős rendszereknek a rendelet alóli mentessége jó megoldás lenne, és nem győzi meg az Európai Bizottság érvelése sem, miszerint az ilyen kártyák továbbra is a tehetős fogyasztókat fogják célozni. (10) Fennállhat annak a veszélye, hogy a bankok igyekeznek ügyfeleiket a háromszereplős rendszerek, vagy akár a rendelet hatálya alá nem tartozó kereskedelmi kártyák használata felé terelni. |
| --- | --- |

2.22

Az EGSZB azonban egyáltalán nem tartja egyértelműnek, hogy a háromszereplős rendszereknek a rendelet alóli mentessége jó megoldás lenne, és nem győzi meg az Európai Bizottság érvelése sem, miszerint az ilyen kártyák továbbra is a tehetős fogyasztókat fogják célozni. (10) Fennállhat annak a veszélye, hogy a bankok igyekeznek ügyfeleiket a háromszereplős rendszerek, vagy akár a rendelet hatálya alá nem tartozó kereskedelmi kártyák használata felé terelni.

10

| 2.23 | Az EGSZB megjegyzi, hogy nem egyértelműek azok a szabályok, amelyek meghatározzák, hogy mikor lehet vagy kell kereskedelmi kártyákat kibocsátani. Számos tagállamban minden egyéni vállalkozó a céges számla megnyitásakor automatikusan kap kereskedelmi kártyát. Nem értjük, hogy miként kerülnek meghatározásra az ilyen szabályok, és hogy vajon a kisvállalkozás kérhet-e nem kereskedelmi kártyát. Ráadásul számos vállalat ad alkalmazottainak „céges” kártyát, amely nem kizárólag üzleti célra használható. |
| --- | --- |

2.23

Az EGSZB megjegyzi, hogy nem egyértelműek azok a szabályok, amelyek meghatározzák, hogy mikor lehet vagy kell kereskedelmi kártyákat kibocsátani. Számos tagállamban minden egyéni vállalkozó a céges számla megnyitásakor automatikusan kap kereskedelmi kártyát. Nem értjük, hogy miként kerülnek meghatározásra az ilyen szabályok, és hogy vajon a kisvállalkozás kérhet-e nem kereskedelmi kártyát. Ráadásul számos vállalat ad alkalmazottainak „céges” kártyát, amely nem kizárólag üzleti célra használható.

| 2.24 | Az EGSZB üdvözli a terminálnál használt fizetési alkalmazás megválasztására vonatkozó szabályokat. A rendelet rögzíti, hogy ha egyetlen kártyán vagy eszközön két vagy több különböző fizetésieszköz-márka jelenik meg, akkor a bank nem építhet be a kártya kibocsátásakor alapértelmezett választást. Arról a fogyasztónak kell az értékesítés helyén döntenie. Ez nagyobb szabadságot ad a fogyasztóknak a gazdasági profiljuk alapján legmegfelelőbb fizetési módszer megválasztásában. A rendelet megszünteti a megkülönböztetés tiltását is, és ezáltal lazít azon információk körén, amelyeket a kereskedők az általuk fizetendő multilaterális bankközi díjakkal kapcsolatosan adhatnak vagy nem adhatnak. |
| --- | --- |

2.24

Az EGSZB üdvözli a terminálnál használt fizetési alkalmazás megválasztására vonatkozó szabályokat. A rendelet rögzíti, hogy ha egyetlen kártyán vagy eszközön két vagy több különböző fizetésieszköz-márka jelenik meg, akkor a bank nem építhet be a kártya kibocsátásakor alapértelmezett választást. Arról a fogyasztónak kell az értékesítés helyén döntenie. Ez nagyobb szabadságot ad a fogyasztóknak a gazdasági profiljuk alapján legmegfelelőbb fizetési módszer megválasztásában. A rendelet megszünteti a megkülönböztetés tiltását is, és ezáltal lazít azon információk körén, amelyeket a kereskedők az általuk fizetendő multilaterális bankközi díjakkal kapcsolatosan adhatnak vagy nem adhatnak.

| 2.25 | A rendelet célja, hogy az 5. cikk segítségével megelőzze azt, hogy a rendszerdíjakat – a multilaterális bankközi díjak csökkentését kompenzálandó – megemeljék. Az említett cikk szerint a kibocsátó bank által fizetési műveletekkel vagy azokhoz kapcsolódó tevékenységekkel összefüggésben valamely fizetésikártya-rendszertől kapott minden nettó ellentételezés a bankközi díj részének tekintendő. Nem egyértelmű azonban, hogy a rendelet megfelelően figyelembe veszi-e a kereskedőkre saját elfogadó bankjuk által kiszabott díjakat, amelyek igen magasak lehetnek, különösen a gyenge tárgyalási pozícióval rendelkező kisméretű vállalkozások számára. |
| --- | --- |

2.25

A rendelet célja, hogy az 5. cikk segítségével megelőzze azt, hogy a rendszerdíjakat – a multilaterális bankközi díjak csökkentését kompenzálandó – megemeljék. Az említett cikk szerint a kibocsátó bank által fizetési műveletekkel vagy azokhoz kapcsolódó tevékenységekkel összefüggésben valamely fizetésikártya-rendszertől kapott minden nettó ellentételezés a bankközi díj részének tekintendő. Nem egyértelmű azonban, hogy a rendelet megfelelően figyelembe veszi-e a kereskedőkre saját elfogadó bankjuk által kiszabott díjakat, amelyek igen magasak lehetnek, különösen a gyenge tárgyalási pozícióval rendelkező kisméretű vállalkozások számára.

| 2.26 | Az EGSZB üdvözli azt az előírást, amely a fizetésikártya-rendszereket elválasztja a feldolgozóktól. Ez megelőzi a kártyarendszerek és feldolgozási szolgáltatások egyetlen szerződéses ajánlatba való „összecsomagolását”, és a kereskedők így szabadon választhatják meg a feldolgozás mikéntjét. Ennek köszönhetően fokozódik a verseny és új szereplők léphetnek a piacra, ami pedig az árak csökkenéséhez vezet. |
| --- | --- |

2.26

Az EGSZB üdvözli azt az előírást, amely a fizetésikártya-rendszereket elválasztja a feldolgozóktól. Ez megelőzi a kártyarendszerek és feldolgozási szolgáltatások egyetlen szerződéses ajánlatba való „összecsomagolását”, és a kereskedők így szabadon választhatják meg a feldolgozás mikéntjét. Ennek köszönhetően fokozódik a verseny és új szereplők léphetnek a piacra, ami pedig az árak csökkenéséhez vezet.

| 2.27 | A második pénzforgalmi irányelv kapcsán az EGSZB üdvözli a piac ezáltal lehetővé váló megnyílását. Az irányelv összehangolja a szabályokat és megszünteti a nemzeti különbségeket, amelyek a pénzforgalmi irányelv egyes jelenlegi rendelkezéseinek fakultatív jellegéből adódóan keletkeztek. Jogbiztonságot eredményez az új fizetési modellek státusza kapcsán azáltal, hogy azokat egyazon szabályozási rendszer alá vonja. Ez fokozott versenyhez vezet a szolgáltatók részéről, új piaci szereplők megjelenését teszi lehetővé, illetve hozzájárul a hatékonyság növeléséhez és a költségek csökkenéséhez. Ezáltal előmozdítja új fizetési modellek kifejlesztését az e-kereskedelem számára, ezenkívül biztonságot, átláthatóságot és megfelelő tájékoztatást garantál a pénzforgalmi szolgáltatást igénybe vevők számára. |
| --- | --- |

2.27

A második pénzforgalmi irányelv kapcsán az EGSZB üdvözli a piac ezáltal lehetővé váló megnyílását. Az irányelv összehangolja a szabályokat és megszünteti a nemzeti különbségeket, amelyek a pénzforgalmi irányelv egyes jelenlegi rendelkezéseinek fakultatív jellegéből adódóan keletkeztek. Jogbiztonságot eredményez az új fizetési modellek státusza kapcsán azáltal, hogy azokat egyazon szabályozási rendszer alá vonja. Ez fokozott versenyhez vezet a szolgáltatók részéről, új piaci szereplők megjelenését teszi lehetővé, illetve hozzájárul a hatékonyság növeléséhez és a költségek csökkenéséhez. Ezáltal előmozdítja új fizetési modellek kifejlesztését az e-kereskedelem számára, ezenkívül biztonságot, átláthatóságot és megfelelő tájékoztatást garantál a pénzforgalmi szolgáltatást igénybe vevők számára.

| 2.28 | A második pénzforgalmi irányelv hatálya kiterjed a harmadik fél szolgáltatásnyújtókra is, továbbá úgy módosítja a pénzforgalmi szolgáltatások fogalommeghatározását, hogy az technológiai szempontból semleges legyen, és ezáltal ösztönzi új technológiák kifejlesztését. Ráadásul azáltal, hogy a harmadik fél pénzforgalmi szolgáltatók (TPP-k) számára lehetővé teszi a fogyasztói számlákkal kapcsolatos információkhoz való hozzáférést, új fizetési modellek számára nyitja meg az utat. Az ilyen TPP-k tehát ellenőrizhetik, hogy egy online fizetést teljesíteni kívánó fogyasztó rendelkezik-e megfelelő fedezettel a számláján, és továbbíthatják annak fizetési megbízását a fogyasztó saját bankjához. A fogyasztó számára biztosítékok vannak beépítve annak garantálására, hogy tájékozott módon engedélyezze ezt a TPP-k számára. |
| --- | --- |

2.28

A második pénzforgalmi irányelv hatálya kiterjed a harmadik fél szolgáltatásnyújtókra is, továbbá úgy módosítja a pénzforgalmi szolgáltatások fogalommeghatározását, hogy az technológiai szempontból semleges legyen, és ezáltal ösztönzi új technológiák kifejlesztését. Ráadásul azáltal, hogy a harmadik fél pénzforgalmi szolgáltatók (TPP-k) számára lehetővé teszi a fogyasztói számlákkal kapcsolatos információkhoz való hozzáférést, új fizetési modellek számára nyitja meg az utat. Az ilyen TPP-k tehát ellenőrizhetik, hogy egy online fizetést teljesíteni kívánó fogyasztó rendelkezik-e megfelelő fedezettel a számláján, és továbbíthatják annak fizetési megbízását a fogyasztó saját bankjához. A fogyasztó számára biztosítékok vannak beépítve annak garantálására, hogy tájékozott módon engedélyezze ezt a TPP-k számára.

| 2.29 | A második pénzforgalmi irányelv azonban egy dologról nem szól: arról, hogy egy bank felszámíthat-e díjat a TPP (és ezáltal a fogyasztó) felé e szolgáltatásért. Ha elterjednének és magasak lennének az ilyen díjak, az valószínűleg a TPP üzleti modell által jelentett minden előnyt megszüntetne. Sürgetjük tehát a szabályozó szerveket, hogy kössék ki, hogy az említett szolgáltatást ingyenesen, azaz a számlatulajdonos szerződése keretében nyújtott standard szolgáltatások részeként kell nyújtani. |
| --- | --- |

2.29

A második pénzforgalmi irányelv azonban egy dologról nem szól: arról, hogy egy bank felszámíthat-e díjat a TPP (és ezáltal a fogyasztó) felé e szolgáltatásért. Ha elterjednének és magasak lennének az ilyen díjak, az valószínűleg a TPP üzleti modell által jelentett minden előnyt megszüntetne. Sürgetjük tehát a szabályozó szerveket, hogy kössék ki, hogy az említett szolgáltatást ingyenesen, azaz a számlatulajdonos szerződése keretében nyújtott standard szolgáltatások részeként kell nyújtani.

| 2.30 | A klíring és az elszámolás kapcsán a második pénzforgalmi irányelv néhány változást vezetne be. Az elszámolások véglegességéről szóló irányelv szerint a pénzforgalmi intézmények nem vehetnek közvetlenül részt a klíring- és elszámolási mechanizmusokban; azokba közvetett módon, nagy bankokon keresztül kapcsolódhatnak be. A második pénzforgalmi irányelv ezt a helyzetet nem változtatná meg gyökeresen: a pénzforgalmi intézmények továbbra sem vehetnének részt közvetlenül a klíring- és elszámolási rendszerekben. A közvetett hozzáférés szabályainak azonban az összes típusú pénzforgalmi intézményt illetően azonosnak kell lenniük (az elszámolási kockázat elleni védelem szükségessége miatt). |
| --- | --- |

2.30

A klíring és az elszámolás kapcsán a második pénzforgalmi irányelv néhány változást vezetne be. Az elszámolások véglegességéről szóló irányelv szerint a pénzforgalmi intézmények nem vehetnek közvetlenül részt a klíring- és elszámolási mechanizmusokban; azokba közvetett módon, nagy bankokon keresztül kapcsolódhatnak be. A második pénzforgalmi irányelv ezt a helyzetet nem változtatná meg gyökeresen: a pénzforgalmi intézmények továbbra sem vehetnének részt közvetlenül a klíring- és elszámolási rendszerekben. A közvetett hozzáférés szabályainak azonban az összes típusú pénzforgalmi intézményt illetően azonosnak kell lenniük (az elszámolási kockázat elleni védelem szükségessége miatt).

| 2.31 | További megfontolandó pont az, hogy szükség volna valós, vagy közel valós idejű elszámolásra Európában. Egyes joghatóságok már rendelkeznek ilyen rendszerrel, mások pedig a bevezetését tervezik. Az Egyesült Államok központi bankja (a Federal Reserve Bank) ez év szeptemberében konzultációs dokumentumot tett közzé a témában. A szabályozó szerveknek fontolóra kellene venniük, hogy egy jövőbeli szabályozási kezdeményezésben előírják-e az elszámolási folyamatok valós idejű működését. |
| --- | --- |

2.31

További megfontolandó pont az, hogy szükség volna valós, vagy közel valós idejű elszámolásra Európában. Egyes joghatóságok már rendelkeznek ilyen rendszerrel, mások pedig a bevezetését tervezik. Az Egyesült Államok központi bankja (a Federal Reserve Bank) ez év szeptemberében konzultációs dokumentumot tett közzé a témában. A szabályozó szerveknek fontolóra kellene venniük, hogy egy jövőbeli szabályozási kezdeményezésben előírják-e az elszámolási folyamatok valós idejű működését.

| 2.32 | Az EGSZB reméli, hogy a második pénzforgalmi irányelv eredményeként új szereplők jelennek meg a pénzforgalmi piacon, akik a SEPA-átutalás és a SEPA-beszedés rendszereinek használatával új fizetési megoldásokat kínálnak. Az ilyen innovatív fizetési termékek nagymértékben csökkentenék az e-kereskedelmi fizetések költségeit, és azokat szélesebb piac számára is megnyitnák. Valószínűleg biztonságosabbá is válna a piac, mivel sokkal kevesebb érzékeny információ kerülne átadásra. A kártyás online fizetésekhez sok érzékeny adatot kell megadni, ezért az nagymértékben ki van téve a visszaélés veszélyének. A jelenlegi biztonsági módszerek (3-D Secure stb.) igyekeznek kivédeni ezeket, de a megoldások nehézkesek és nem megfelelőek. |
| --- | --- |

2.32

Az EGSZB reméli, hogy a második pénzforgalmi irányelv eredményeként új szereplők jelennek meg a pénzforgalmi piacon, akik a SEPA-átutalás és a SEPA-beszedés rendszereinek használatával új fizetési megoldásokat kínálnak. Az ilyen innovatív fizetési termékek nagymértékben csökkentenék az e-kereskedelmi fizetések költségeit, és azokat szélesebb piac számára is megnyitnák. Valószínűleg biztonságosabbá is válna a piac, mivel sokkal kevesebb érzékeny információ kerülne átadásra. A kártyás online fizetésekhez sok érzékeny adatot kell megadni, ezért az nagymértékben ki van téve a visszaélés veszélyének. A jelenlegi biztonsági módszerek (3-D Secure stb.) igyekeznek kivédeni ezeket, de a megoldások nehézkesek és nem megfelelőek.

Kelt Brüsszelben, 2013. december 11-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2011) 941 final.

1

(2)  HL C 351., 2012.11.15., 52. o.

2

(3)  Az EKB „The Social and Private Costs of Retail Payments Instruments” [A kiskereskedelmi fizetési eszközök társadalmi és magánköltségei] című jelentése a Műhelytanulmányok (Occasional Paper) sorozat 2012. szeptemberi, 137. számában.

3

(4)  COM(2013) 266 final, EGSZB-vélemény: HL C 341., 2013.11.21., 40. o.

4

(5)  Az Európai Bizottság a Deloitte céget bízta meg azzal, hogy készítsen tanulmányt az egyes fizetési eszközök elfogadásának költségeiről.

5

(6)  Lásd a 2007/64/EK irányelv hatásáról és a 924/2009/EK rendelet alkalmazásáról szóló tanulmányt az alábbi címen:

6

http://ec.europa.eu/internal_market/payments/docs/framework/130724_study-impact-psd_en.pdf.

(7)  Elke Himmelsbach és Nico Siegel (TNS, Németország), „Hidden fees for card payments: Will transparency change consumer behaviour?” [Rejtett díjak a kártyás fizetéseknél: az átláthatóság meg fogja változtatni a fogyasztói viselkedést?].

7

(8)  Lásd az Európai Bizottság 13/719. számú emlékeztetőjét, 2013. július 24.

8

(9)  A 193. oldalon ez olvasható: „További vizsgálatokat kellene folytatni a betéti kártyákat terhelő bankközi díjak betiltásáról, ami potenciálisan nagyobb előnyökkel járna a kereskedők és a fogyasztók számára. Ennek célja az lenne, hogy garantáljuk, hogy az Európai Gazdasági Térségben a piacok érettségi foka – különösen a betétikártya-kibocsátás és -használat kapcsán – eléri azt a szintet, amelyen nem szükséges bankközi díjakat felszámolni a betéti kártyával történő fizetések ösztönzésére. Ennek érdekében tehát röviddel a bankközi díjakkal kapcsolatos jogalkotási fellépést követően felülvizsgálatot lehetne folytatni.”

9

(10)  Lásd az Európai Bizottság 13/719. számú emlékeztetőjét, 2013. július 24.

10

---

MELLÉKLET

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményéhez

Az alábbi módosító indítványok, amelyeket a vita során elutasítottak, a leadott szavazatok legalább egynegyedét megkapták (az eljárási szabályzat 54. cikkének (3) bekezdése):

2.18. pont

A következőképpen módosítandó:

Az EGSZB azt ajánlaná, hogy a jelenlegi javaslatot módosítsák úgy, hogy a betéti kártyákra egy multilaterális bankközi díjaktól mentes
  olyan rendszert határozzanak meg, amely a jelenlegi leghatékonyabb nemzeti rendszereket véve
  veszi alapul. Ezzel párhuzamosan azt is meg kellene vizsgálni, hogy a hitelkártyák esetében 0,3%-ban megállapított felső határt nem kellene-e a betéti kártyákra érvényes határhoz hasonlóan alacsonyabb
  megfelelő szintben megállapítani. Az intézkedéseket át kell gondolni, és a vállalkozásokra és fogyasztókra kifejtett hatásaikat fel kell mérni.

A szavazás eredménye:

A szavazás eredménye:

| Mellette: | : | 49 |
| --- | --- | --- |
| Ellene: | : | 108 |
| Tartózkodott: | : | 20 |

Mellette:

:

49

Ellene:

:

108

Tartózkodott:

:

20

2.19. pont

2.19. pont

A következőképpen módosítandó:

A bankközi díjakra vonatkozó rendelet két szakaszban vezetné be a felső határokat: a határokon átnyúló műveletekre a hatálybalépés után két hónappal, a belföldi műveletekre pedig két évvel a hatálybalépést követően. Az EGSZB felhívja a Bizottságot, hogy elemezze ki alaposan a fenti első intézkedés hatását az érdekelt felekre (fogyasztók, kereskedők, munkáltatók és munkavállalók e pénzforgalmi rendszerben stb.) a második szakasz végrehajtása előtt
  megkérdőjelezi az ilyen hosszú átmeneti időszak szükségességét a belföldi multilaterális bankközi díjak kapcsán. A fizetések többsége helyi szinten történik; a határokon átnyúló fizetések piaca ehhez képest elenyésző. A kereskedők, és így a fogyasztók számára is a belföldi piacon jelenti a legnagyobb terhet a bankközi díjak szintje. Az ilyen hosszú átmeneti időszak a belföldi piac vonatkozásában jelentősen késleltethetné a rendeletből származó előnyök jelentkezését.

A szavazás eredménye:

A szavazás eredménye:

| Mellette: | : | 48 |
| --- | --- | --- |
| Ellene: | : | 121 |
| Tartózkodott: | : | 22 |

Mellette:

:

48

Ellene:

:

121

Tartózkodott:

:

22

---

| 5.6.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 170/85 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 170/85

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat tanácsi rendeletre az Európai Ügyészség létrehozásáról

(COM(2013) 534 final)

2014/C 170/14

Előadó: Eugen LUCAN

2013. július 17-én az Európai Bizottság úgy határozott, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

Javaslat tanácsi rendeletre az Európai Ügyészség létrehozásáról

COM(2013) 534 final.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Foglalkoztatás- és szociálpolitika, uniós polgárság” szekció 2013. november 20-án elfogadta véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság december 10–11-én tartott, 494. plenáris ülésén (a december 11-i ülésnapon) 176 szavazattal 7 ellenében, 13 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

Következtetések és ajánlások

| 1.1 | Az EGSZB megfelelőnek tartja az Európai Bizottság kezdeményezését. Egy európai ügyészség létrehozása fontos mérföldkő az olyan új jogi mechanizmusok kialakítása felé, amelyek egyszerre védik az Unió pénzügyi érdekeit és az európai polgárok pénzügyi hozzájárulását az európai költségvetéshez. |
| --- | --- |

1.1

Az EGSZB megfelelőnek tartja az Európai Bizottság kezdeményezését. Egy európai ügyészség létrehozása fontos mérföldkő az olyan új jogi mechanizmusok kialakítása felé, amelyek egyszerre védik az Unió pénzügyi érdekeit és az európai polgárok pénzügyi hozzájárulását az európai költségvetéshez.

| 1.2 | Az EGSZB úgy véli, hogy meg kell védeni az Unió pénzügyi érdekeit, de stabilabb lenne az EU büntetőjogi rendszerének koherenciája, ha a rendelet részletesen és pontosan meghatározná a használt terminológiát, (1) és mindenekelőtt azokat a bűncselekményeket, amelyek sértik az Unió pénzügyi érdekeit, és amelyeket következésképpen üldözni kell a tagállamokban. A meghatározásokat bele kellene foglalni a rendeletbe, vagy szerepelhetnének egy mellékletben, amelyet az Eurojustról szóló rendelet (2) mintájára kellene kidolgozni, esetleg egy irányelvvel kiegészítve a rendeletet. Ez a fogalommeghatározás biztosíthatja az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekményekről szóló későbbi rendelet keretét, és így garantálhatja a jogszerűség elvének („nullum crimen sine lege”) tiszteletben tartását. |
| --- | --- |

1.2

Az EGSZB úgy véli, hogy meg kell védeni az Unió pénzügyi érdekeit, de stabilabb lenne az EU büntetőjogi rendszerének koherenciája, ha a rendelet részletesen és pontosan meghatározná a használt terminológiát, (1) és mindenekelőtt azokat a bűncselekményeket, amelyek sértik az Unió pénzügyi érdekeit, és amelyeket következésképpen üldözni kell a tagállamokban. A meghatározásokat bele kellene foglalni a rendeletbe, vagy szerepelhetnének egy mellékletben, amelyet az Eurojustról szóló rendelet (2) mintájára kellene kidolgozni, esetleg egy irányelvvel kiegészítve a rendeletet. Ez a fogalommeghatározás biztosíthatja az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekményekről szóló későbbi rendelet keretét, és így garantálhatja a jogszerűség elvének („nullum crimen sine lege”) tiszteletben tartását.

1

2

| 1.3 | Az EGSZB úgy véli, hogy az új Európai Ügyészség feladatait az Európai Unió működéséről szóló szerződés 86. cikkének (2) bekezdésében szereplő rendelkezésekre kell korlátozni. A határokon átnyúló bűnözésről szóló hatásvizsgálat hiányában korai az Ügyészség feladatkörének a 86. cikk (4) bekezdése alapján történő kiterjesztése. |
| --- | --- |

1.3

Az EGSZB úgy véli, hogy az új Európai Ügyészség feladatait az Európai Unió működéséről szóló szerződés 86. cikkének (2) bekezdésében szereplő rendelkezésekre kell korlátozni. A határokon átnyúló bűnözésről szóló hatásvizsgálat hiányában korai az Ügyészség feladatkörének a 86. cikk (4) bekezdése alapján történő kiterjesztése.

| 1.4 | Az EGSZB azt ajánlja, hogy azon eljárásoknál és jogvitáknál, amelyekben az Ügyészség részes fél, alkalmazzanak eljárási garanciákat a gyanúsítottak számára, megfelelve a rendelethez kapcsolódó normáknak – mindenekelőtt az Európai Unió Alapjogi Chartájának és különösen a tisztességes eljáráshoz és a védelemhez való jognak –, amelyek a nemzeti jogszabályoknál magasabb szintű védelmet biztosítanak. Az EGSZB úgy gondolja, hogy a „védelemhez való jog” tartalmazza azt is, hogy biztosítani kell a vád és a védelem közötti „egyenlő erőviszonyok” elvének tiszteletben tartását. |
| --- | --- |

1.4

Az EGSZB azt ajánlja, hogy azon eljárásoknál és jogvitáknál, amelyekben az Ügyészség részes fél, alkalmazzanak eljárási garanciákat a gyanúsítottak számára, megfelelve a rendelethez kapcsolódó normáknak – mindenekelőtt az Európai Unió Alapjogi Chartájának és különösen a tisztességes eljáráshoz és a védelemhez való jognak –, amelyek a nemzeti jogszabályoknál magasabb szintű védelmet biztosítanak. Az EGSZB úgy gondolja, hogy a „védelemhez való jog” tartalmazza azt is, hogy biztosítani kell a vád és a védelem közötti „egyenlő erőviszonyok” elvének tiszteletben tartását.

| 1.5 | Az EGSZB az „Európai kezdeményezés a demokráciáért és az emberi jogokért” (EIDHR) nyomonkövetési bizottság feladatkörének kiterjesztését javasolja olyan új hatáskörökkel, amelyek az emberi jogok és alapvető szabadságok biztosításának nyomon követésére, különösképpen az Európai Ügyészség létrehozásával összefüggésben, és az emberi jogoknak a bűntetőeljárásokban történő tiszteletben tartására vonatkoznak. Ez a nyomonkövetési bizottság együttműködik majd az EGSZB összes szekciójával, valamint a többi, a tárgyban illetékes európai és nemzeti szintű intézménnyel. Az EIDHR-bizottság (3) oly módon működik majd, hogy mind az EU és a tagállamok, mind pedig az EU és a harmadik országok kapcsolataiban nyomon követi és értékeli majd az emberi jogok tiszteletben tartását. |
| --- | --- |

1.5

Az EGSZB az „Európai kezdeményezés a demokráciáért és az emberi jogokért” (EIDHR) nyomonkövetési bizottság feladatkörének kiterjesztését javasolja olyan új hatáskörökkel, amelyek az emberi jogok és alapvető szabadságok biztosításának nyomon követésére, különösképpen az Európai Ügyészség létrehozásával összefüggésben, és az emberi jogoknak a bűntetőeljárásokban történő tiszteletben tartására vonatkoznak. Ez a nyomonkövetési bizottság együttműködik majd az EGSZB összes szekciójával, valamint a többi, a tárgyban illetékes európai és nemzeti szintű intézménnyel. Az EIDHR-bizottság (3) oly módon működik majd, hogy mind az EU és a tagállamok, mind pedig az EU és a harmadik országok kapcsolataiban nyomon követi és értékeli majd az emberi jogok tiszteletben tartását.

3

| 1.6 | Az EGSZB úgy véli, hogy a szakértői testületben, amely az európai ügyész előválogatási folyamatában az Európai Bizottságnak ad konzultatív véleményt, egy-egy taggal képviseltetnie kellene magát az EGSZB-nek, a Régiók Bizottságának, az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének, a Számvevőszéknek és az Európai Unió Ügyvédi Kamarái Tanácsának (CCBE). E konzultatív szakértői testületnek legalább 11 tagból kellene állnia. |
| --- | --- |

1.6

Az EGSZB úgy véli, hogy a szakértői testületben, amely az európai ügyész előválogatási folyamatában az Európai Bizottságnak ad konzultatív véleményt, egy-egy taggal képviseltetnie kellene magát az EGSZB-nek, a Régiók Bizottságának, az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének, a Számvevőszéknek és az Európai Unió Ügyvédi Kamarái Tanácsának (CCBE). E konzultatív szakértői testületnek legalább 11 tagból kellene állnia.

| 1.7 | Az EGSZB szerint az Európai Ügyészség működését meghatározó alapvető elveknek a jogszerűség és a hierarchikus alárendeltség elveit is tartalmazniuk kellene, amelyeket a rendelet nem említ meg kifejezetten. |
| --- | --- |

1.7

Az EGSZB szerint az Európai Ügyészség működését meghatározó alapvető elveknek a jogszerűség és a hierarchikus alárendeltség elveit is tartalmazniuk kellene, amelyeket a rendelet nem említ meg kifejezetten.

| 1.8 | Az EGSZB úgy véli, hogy a rendeletnek sokkal több garanciát kellene tartalmaznia az európai ügyészek jogainak és kötelezettségeinek gyakorlására vonatkozóan is, illetve a visszaélések és a súlyos szakmai hibák esetében jelentkező felelősségük tekintetében. |
| --- | --- |

1.8

Az EGSZB úgy véli, hogy a rendeletnek sokkal több garanciát kellene tartalmaznia az európai ügyészek jogainak és kötelezettségeinek gyakorlására vonatkozóan is, illetve a visszaélések és a súlyos szakmai hibák esetében jelentkező felelősségük tekintetében.

| 1.9 | Az EGSZB az Európai Ügyészség által gyűjtött és a büntetőbíróságoknak benyújtott bizonyítékok elfogadhatósága kapcsán felhívja a figyelmet arra, hogy az ilyen bizonyítékok értékelés nélküli elfogadása olyan helyzetet teremthet, amelyben nem érvényesül az egyenlőség, és sérül az „egyenlő erőviszonyok” elve. Mivel a rendelet 32. cikkének (5) bekezdése szerint az érintett személyeket „megilleti az alkalmazandó nemzeti jog által számukra biztosított valamennyi eljárási jog”, ami alatt nyilvánvalóan azt kell érteni, hogy ez a bizonyítékok elfogadhatóságának eljárására is kiterjed, meg kell állapítani, hogy a rendelet rendelkezései ellentmondásosak, és a rendelet ahhoz vezethet, hogy sérülnek a büntetőjogi eljárásban megvádolt személyek jogai. |
| --- | --- |

1.9

Az EGSZB az Európai Ügyészség által gyűjtött és a büntetőbíróságoknak benyújtott bizonyítékok elfogadhatósága kapcsán felhívja a figyelmet arra, hogy az ilyen bizonyítékok értékelés nélküli elfogadása olyan helyzetet teremthet, amelyben nem érvényesül az egyenlőség, és sérül az „egyenlő erőviszonyok” elve. Mivel a rendelet 32. cikkének (5) bekezdése szerint az érintett személyeket „megilleti az alkalmazandó nemzeti jog által számukra biztosított valamennyi eljárási jog”, ami alatt nyilvánvalóan azt kell érteni, hogy ez a bizonyítékok elfogadhatóságának eljárására is kiterjed, meg kell állapítani, hogy a rendelet rendelkezései ellentmondásosak, és a rendelet ahhoz vezethet, hogy sérülnek a büntetőjogi eljárásban megvádolt személyek jogai.

| 1.10 | A személyes jellegű adatok gyűjtését és feldolgozását olyan személyek esetére kellene korlátozni, akikkel szemben megalapozott gyanú áll fenn arra vonatkozóan, hogy az Unió pénzügyi érdekei elleni bűncselekményt követtek el. Ellenkező esetben a magánéletükbe történő komoly és aránytalan beavatkozásról lenne szó. |
| --- | --- |

1.10

A személyes jellegű adatok gyűjtését és feldolgozását olyan személyek esetére kellene korlátozni, akikkel szemben megalapozott gyanú áll fenn arra vonatkozóan, hogy az Unió pénzügyi érdekei elleni bűncselekményt követtek el. Ellenkező esetben a magánéletükbe történő komoly és aránytalan beavatkozásról lenne szó.

| 1.11 | Az EGSZB szerint az Európai Ügyészség intézménye révén garantálni lehet az európai polgárok által az Unió költségvetéséhez tett pénzügyi hozzájárulások védelmét. Az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekményekkel kapcsolatos definíciókat a rendeletre vonatkozó javaslatban és az irányelvjavaslatban egységes módon kell meghatározni és összehangolni. |
| --- | --- |

1.11

Az EGSZB szerint az Európai Ügyészség intézménye révén garantálni lehet az európai polgárok által az Unió költségvetéséhez tett pénzügyi hozzájárulások védelmét. Az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekményekkel kapcsolatos definíciókat a rendeletre vonatkozó javaslatban és az irányelvjavaslatban egységes módon kell meghatározni és összehangolni.

2.   Háttér és általános megjegyzések

Háttér és általános megjegyzések

| 2.1 | Az Európai Ügyészség létrehozását célzó egyeztetések több mint egy évtizede tartanak. (4) 2011 májusában az Európai Bizottság közleményt fogadott el az Európai Unió pénzügyi érdekeinek a büntetőjog és igazgatási vizsgálatok által biztosított védelméről, (5) amelyben javaslatokat fogalmazott meg az EU pénzügyi érdekei védelmének javítása érdekében. |
| --- | --- |

2.1

Az Európai Ügyészség létrehozását célzó egyeztetések több mint egy évtizede tartanak. (4) 2011 májusában az Európai Bizottság közleményt fogadott el az Európai Unió pénzügyi érdekeinek a büntetőjog és igazgatási vizsgálatok által biztosított védelméről, (5) amelyben javaslatokat fogalmazott meg az EU pénzügyi érdekei védelmének javítása érdekében.

4

5

| 2.2 | Az utóbbi három évben azok az esetek, amelyekben fennállt a csalás gyanúja, átlagosan évi kb. 500 millió eurót képviseltek, de a becslések szerint a csalások tényleges összesített értéke ennél sokkal magasabb. A csalások teljes értékének nagyon kis részét, nevezetesen kevesebb mint 10%-át sikerül a bűnelkövetőktől visszaszerezni. (6) Úgy becsülhető, hogy 2010-ben az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekmények keretében (tagállami szinten) lefoglalt összegek 46%-a a közszférából, 52%-a pedig a magánszférából származik. Az érintett területek szempontjából a csalások az alábbiak szerint oszlanak meg: 17% a mezőgazdaságban, 1% a cigarettákhoz kapcsolódóan, 6% a vám, 11% a közvetlen beszerzések vagy kiadások, 27% az EU intézményei, 19% a külső segítségnyújtás és 19% a strukturális alapok terén történt. Általában véve az OLAF jelentéseiből az tűnik ki, hogy ezek az arányok érvényesek 2011 és 2012 tekintetében is. Egy ilyen jellegű megközelítés az uniós büntetőpolitika szintjén tesz szükségessé konkrét megoldásokat és fellépéseket. |
| --- | --- |

2.2

Az utóbbi három évben azok az esetek, amelyekben fennállt a csalás gyanúja, átlagosan évi kb. 500 millió eurót képviseltek, de a becslések szerint a csalások tényleges összesített értéke ennél sokkal magasabb. A csalások teljes értékének nagyon kis részét, nevezetesen kevesebb mint 10%-át sikerül a bűnelkövetőktől visszaszerezni. (6) Úgy becsülhető, hogy 2010-ben az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekmények keretében (tagállami szinten) lefoglalt összegek 46%-a a közszférából, 52%-a pedig a magánszférából származik. Az érintett területek szempontjából a csalások az alábbiak szerint oszlanak meg: 17% a mezőgazdaságban, 1% a cigarettákhoz kapcsolódóan, 6% a vám, 11% a közvetlen beszerzések vagy kiadások, 27% az EU intézményei, 19% a külső segítségnyújtás és 19% a strukturális alapok terén történt. Általában véve az OLAF jelentéseiből az tűnik ki, hogy ezek az arányok érvényesek 2011 és 2012 tekintetében is. Egy ilyen jellegű megközelítés az uniós büntetőpolitika szintjén tesz szükségessé konkrét megoldásokat és fellépéseket.

6

| 2.3 | 2012 júliusában az Európai Bizottság irányelvjavaslatot fogadott el az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről. A dokumentum tartalmazza az Unió költségvetése elleni bűncselekmények közös meghatározását, a minimális szankciók (köztük a súlyos bűncselekményekre kiszabott börtönbüntetés) összehangolását, valamint a közös törvényi elévülési időt. |
| --- | --- |

2.3

2012 júliusában az Európai Bizottság irányelvjavaslatot fogadott el az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről. A dokumentum tartalmazza az Unió költségvetése elleni bűncselekmények közös meghatározását, a minimális szankciók (köztük a súlyos bűncselekményekre kiszabott börtönbüntetés) összehangolását, valamint a közös törvényi elévülési időt.

| 2.4 | 2012 folyamán és 2013 elején az Európai Ügyészség létrehozása tárgyában európai szintű viták és találkozók sorát tartották. (7) Az Unió helyzetéről szóló 2012. szeptemberi beszédében Barroso elnök megerősítette az Európai Bizottságnak az Európai Ügyészség tényleges létrehozására vonatkozó elkötelezettségét. |
| --- | --- |

2.4

2012 folyamán és 2013 elején az Európai Ügyészség létrehozása tárgyában európai szintű viták és találkozók sorát tartották. (7) Az Unió helyzetéről szóló 2012. szeptemberi beszédében Barroso elnök megerősítette az Európai Bizottságnak az Európai Ügyészség tényleges létrehozására vonatkozó elkötelezettségét.

7

| 2.5 | 2013. július 17-én az Európai Bizottság jogszabálycsomagot tett közzé, amely több, az Eurojust struktúrájának megreformálását, az OLAF irányításának javítását, illetve az Európai Ügyészség létrehozását célul kitűző rendeletből állt. |
| --- | --- |

2.5

2013. július 17-én az Európai Bizottság jogszabálycsomagot tett közzé, amely több, az Eurojust struktúrájának megreformálását, az OLAF irányításának javítását, illetve az Európai Ügyészség létrehozását célul kitűző rendeletből állt.

| 2.6 | Az Európai Ügyészség fő feladata az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekmények üldözése lesz. Hatáskörrel fog rendelkezni e bűncselekmények felkutatására és a gyanúsítottakkal szembeni nyomozás lefolytatására, valamint adott esetben az ilyen bűncselekmények feltételezett elkövetőinek az uniós tagállamok illetékes bíróságai elé állítására. |
| --- | --- |

2.6

Az Európai Ügyészség fő feladata az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekmények üldözése lesz. Hatáskörrel fog rendelkezni e bűncselekmények felkutatására és a gyanúsítottakkal szembeni nyomozás lefolytatására, valamint adott esetben az ilyen bűncselekmények feltételezett elkövetőinek az uniós tagállamok illetékes bíróságai elé állítására.

3.   Az Európai Ügyészség létrehozására vonatkozó rendeletjavaslat ismertetése

Az Európai Ügyészség létrehozására vonatkozó rendeletjavaslat ismertetése

| 3.1 | Az Európai Ügyészség létrehozása nem kötelezettség, hanem lehetőség. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) úgy rendelkezik, hogy a Tanács – az Európai Parlament egyetértését követően – egyhangú határozattal „létrehozhatja” az Európai Ügyészséget. Az Európai Ügyészség létrehozásának jogalapja és szabályai az EUMSZ 86. cikkében szerepelnek; ezeknek megfelelően „Az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekmények üldözésére a Tanács különleges jogalkotási eljárás keretében elfogadott rendeletekben az Eurojustból Európai Ügyészséget hozhat létre.” |
| --- | --- |

3.1

Az Európai Ügyészség létrehozása nem kötelezettség, hanem lehetőség. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) úgy rendelkezik, hogy a Tanács – az Európai Parlament egyetértését követően – egyhangú határozattal „létrehozhatja” az Európai Ügyészséget. Az Európai Ügyészség létrehozásának jogalapja és szabályai az EUMSZ 86. cikkében szerepelnek; ezeknek megfelelően „Az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekmények üldözésére a Tanács különleges jogalkotási eljárás keretében elfogadott rendeletekben az Eurojustból Európai Ügyészséget hozhat létre.”

„Az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekmények üldözésére a Tanács különleges jogalkotási eljárás keretében elfogadott rendeletekben az Eurojustból Európai Ügyészséget hozhat létre.”

| 3.2 | Az EUMSZ 86. cikkének (4) bekezdése értelmében az Európai Tanács az Európai Ügyészség hatáskörét a több államra kiterjedően is hatást gyakorló súlyos bűncselekményekre is kiterjesztheti. |
| --- | --- |

3.2

Az EUMSZ 86. cikkének (4) bekezdése értelmében az Európai Tanács az Európai Ügyészség hatáskörét a több államra kiterjedően is hatást gyakorló súlyos bűncselekményekre is kiterjesztheti.

| 3.3 | Az Európai Ügyészség létrehozásáról szóló rendelet a következő elemeket tartalmazza: tárgy és fogalommeghatározások, általános szabályok (az Európai Ügyészség jogállása és szervezete, kinevezések és felmentések, alapelvek), hatáskör, a nyomozásra, a vádemelésre és a bírósági eljárásra vonatkozó eljárási szabályok, az eljárási biztosítékokra vonatkozó szabályok, bírósági felülvizsgálat, adatvédelem, az Európai Ügyészség kapcsolatai az uniós intézményekkel, költségvetési hatások. |
| --- | --- |

3.3

Az Európai Ügyészség létrehozásáról szóló rendelet a következő elemeket tartalmazza: tárgy és fogalommeghatározások, általános szabályok (az Európai Ügyészség jogállása és szervezete, kinevezések és felmentések, alapelvek), hatáskör, a nyomozásra, a vádemelésre és a bírósági eljárásra vonatkozó eljárási szabályok, az eljárási biztosítékokra vonatkozó szabályok, bírósági felülvizsgálat, adatvédelem, az Európai Ügyészség kapcsolatai az uniós intézményekkel, költségvetési hatások.

| 3.4 | Az Európai Ügyészség által végzett eljárási cselekmények bírósági felülvizsgálata a nemzeti hatóságokra hárul. |
| --- | --- |

3.4

Az Európai Ügyészség által végzett eljárási cselekmények bírósági felülvizsgálata a nemzeti hatóságokra hárul.

| 3.5 | Az EU-szerződések értelmében (8) Dánia nem vesz részt az Európai Ügyészségben. |
| --- | --- |

3.5

Az EU-szerződések értelmében (8) Dánia nem vesz részt az Európai Ügyészségben.

8

| 3.6 | A bel- és igazságügyi politikák területén az Egyesült Királyság és Írország egy kívülmaradási rendelkezés kedvezményezettje, ami azt jelenti, hogy e két ország nem lesz részese az Európai Ügyészségnek, hacsak önként és kifejezetten ennek ellenkezőjéről nem döntenek. |
| --- | --- |

3.6

A bel- és igazságügyi politikák területén az Egyesült Királyság és Írország egy kívülmaradási rendelkezés kedvezményezettje, ami azt jelenti, hogy e két ország nem lesz részese az Európai Ügyészségnek, hacsak önként és kifejezetten ennek ellenkezőjéről nem döntenek.

4.   Részletes megjegyzések

Részletes megjegyzések

4.1   Tárgy, fogalommeghatározások, hatáskör

Tárgy, fogalommeghatározások, hatáskör

| 4.1.1 | Habár e rendelet 1. cikke „létrehozza” az Európai Ügyészséget, ennek működése és operativitása kizárólag az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás elleni küzdelemről szóló irányelv (9) végrehajtási idejének lesz a függvénye. Ez az irányelv tartalmazza az Unió pénzügyi érdekei elleni bűncselekmények és illegális tevékenységek meghatározásait. Az Európai Ügyészség létrehozása hasznos az európai polgárok által az EU költségvetéséhez tett pénzügyi hozzájárulás védelme szempontjából. |
| --- | --- |

4.1.1

Habár e rendelet 1. cikke „létrehozza” az Európai Ügyészséget, ennek működése és operativitása kizárólag az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás elleni küzdelemről szóló irányelv (9) végrehajtási idejének lesz a függvénye. Ez az irányelv tartalmazza az Unió pénzügyi érdekei elleni bűncselekmények és illegális tevékenységek meghatározásait. Az Európai Ügyészség létrehozása hasznos az európai polgárok által az EU költségvetéséhez tett pénzügyi hozzájárulás védelme szempontjából.

9

| 4.1.2 | Az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás elleni küzdelemről szóló irányelv (10) szerint az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekmények a következők:






  i. | az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalások (3. cikk); |
| --- | --- | --- |

4.1.2

Az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás elleni küzdelemről szóló irányelv (10) szerint az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekmények a következők:

10

i.

az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalások (3. cikk);

| ii. | az Unió pénzügyi érdekeit érintő, csalással kapcsolatos bűncselekmények (4. cikk): az információk átadása vagy át nem adása, pénzmosás, tisztességtelen előnyök ígérete vagy biztosítása uniós tisztviselő számára; |
| --- | --- |

ii.

az Unió pénzügyi érdekeit érintő, csalással kapcsolatos bűncselekmények (4. cikk): az információk átadása vagy át nem adása, pénzmosás, tisztességtelen előnyök ígérete vagy biztosítása uniós tisztviselő számára;

| iii. | felbujtás, bűnsegédlet és kísérlet (az irányelv 5. cikke csak ezek büntetését tartalmazza, a meghatározásuk nélkül). |
| --- | --- |

iii.

felbujtás, bűnsegédlet és kísérlet (az irányelv 5. cikke csak ezek büntetését tartalmazza, a meghatározásuk nélkül).

| 4.1.3 | Az EGSZB úgy véli, hogy e bűncselekmények határozott és pontos jogi meghatározása szükséges egy olyan cikk beépítésével, amely világosan meghatározná az Európai Ügyészség által vizsgálandó bűncselekményeket. Emellett a kisebb súlyú bűncselekményeket (bizonyos kárérték, például 10 000 euró alatt) ki kell zárni az Európai Ügyészség illetékességi köréből. Véleménye szerint az irányelvbe foglalt valamennyi meghatározást pontosítani, és azokat a rendeletben is szerepeltetni kell, ideértve a „tisztviselő” (11) fogalmát is (amely a közszférában létező fogalmat a magánszféra felé is kiterjeszti). A rendeletre vonatkozó javaslatban és az irányelvjavaslatban szereplő összes fogalommeghatározást egyértelmű módon kell pontosítani, részletezni, harmonizálni és egységesíteni. |
| --- | --- |

4.1.3

Az EGSZB úgy véli, hogy e bűncselekmények határozott és pontos jogi meghatározása szükséges egy olyan cikk beépítésével, amely világosan meghatározná az Európai Ügyészség által vizsgálandó bűncselekményeket. Emellett a kisebb súlyú bűncselekményeket (bizonyos kárérték, például 10 000 euró alatt) ki kell zárni az Európai Ügyészség illetékességi köréből. Véleménye szerint az irányelvbe foglalt valamennyi meghatározást pontosítani, és azokat a rendeletben is szerepeltetni kell, ideértve a „tisztviselő” (11) fogalmát is (amely a közszférában létező fogalmat a magánszféra felé is kiterjeszti). A rendeletre vonatkozó javaslatban és az irányelvjavaslatban szereplő összes fogalommeghatározást egyértelmű módon kell pontosítani, részletezni, harmonizálni és egységesíteni.

11

| 4.1.4 | Az EGSZB véleménye szerint a tárgynak, a fogalommeghatározásoknak és az Európai Ügyészség hatáskörének világos meghatározására szolgáló másik megoldás az Európai Ügyészség feladatait meghatározó cikkek közül néhánynak a módosítása lenne (12) egy olyan mellékletre való hivatkozással, amelyet az Eurojustra vonatkozó rendelet mintájára kellene összeállítani. (13) Ezt a mellékletet az irányelvre vonatkozó javaslat kiegészíthetné és harmonizálhatná. |
| --- | --- |

4.1.4

Az EGSZB véleménye szerint a tárgynak, a fogalommeghatározásoknak és az Európai Ügyészség hatáskörének világos meghatározására szolgáló másik megoldás az Európai Ügyészség feladatait meghatározó cikkek közül néhánynak a módosítása lenne (12) egy olyan mellékletre való hivatkozással, amelyet az Eurojustra vonatkozó rendelet mintájára kellene összeállítani. (13) Ezt a mellékletet az irányelvre vonatkozó javaslat kiegészíthetné és harmonizálhatná.

12

13

| 4.1.5 | Biztosítani kell az Európai Ügyészség hatáskörének egyértelműségét és vitathatatlanságát. Bár annak egyértelműsítése, hogy mely bűncselekmények tartoznak a hatáskörébe, az uniós jogszabályt (a 2013/xx/EU irányelvet) végrehajtó nemzeti jogra való hivatkozással történik, ha az ilyen bűncselekmények bizonyos jellemzői (például a határokon átnyúló jelleg, az Unió érdekeinek érintése vagy európai tisztviselők részvétele, hogy csak néhányat említsünk) rögzítésre kerülnek a rendeletben, az koherens büntetőpolitikát biztosítana, amelynek keretében az Unió pénzügyi érdekeit sértő minden bűncselekménytípust egységes módon kezelnének. |
| --- | --- |

4.1.5

Biztosítani kell az Európai Ügyészség hatáskörének egyértelműségét és vitathatatlanságát. Bár annak egyértelműsítése, hogy mely bűncselekmények tartoznak a hatáskörébe, az uniós jogszabályt (a 2013/xx/EU irányelvet) végrehajtó nemzeti jogra való hivatkozással történik, ha az ilyen bűncselekmények bizonyos jellemzői (például a határokon átnyúló jelleg, az Unió érdekeinek érintése vagy európai tisztviselők részvétele, hogy csak néhányat említsünk) rögzítésre kerülnek a rendeletben, az koherens büntetőpolitikát biztosítana, amelynek keretében az Unió pénzügyi érdekeit sértő minden bűncselekménytípust egységes módon kezelnének.

| 4.1.6 | A rendeletnek azonban nem lenne szabad az Európai Ügyészség hatáskörét olyan bűncselekményekre kiterjesztenie, amelyek kapcsán a nemzeti ügyészségek vezetik a nyomozást. Ugyanígy fel kellene sorolni azokat a feltételeket is, amelyek lehetővé teszik annak meghatározását, hogy azokban az esetekben, amikor az Európai Ügyészség járulékos hatáskörrel rendelkezik, mi tekinthető „meghatározónak” (prevalensnek). Ennek hiánya tagállamonként eltérő jogi értelmezéseket és gyakorlatokat eredményezhet. |
| --- | --- |

4.1.6

A rendeletnek azonban nem lenne szabad az Európai Ügyészség hatáskörét olyan bűncselekményekre kiterjesztenie, amelyek kapcsán a nemzeti ügyészségek vezetik a nyomozást. Ugyanígy fel kellene sorolni azokat a feltételeket is, amelyek lehetővé teszik annak meghatározását, hogy azokban az esetekben, amikor az Európai Ügyészség járulékos hatáskörrel rendelkezik, mi tekinthető „meghatározónak” (prevalensnek). Ennek hiánya tagállamonként eltérő jogi értelmezéseket és gyakorlatokat eredményezhet.

| 4.1.7 | Határokon átnyúló nyomozás esetén olyan helyzet állhat elő, amelyben bizonyos tagállamok nem működnek együtt az Európai Ügyészség nyomozati rendszerével. Az európai ügyész és a delegált európai ügyészek közötti kapcsolatok lehetővé teszik annak elkerülését, hogy egyazon bűnügyben több tagállam is nyomozást indítson. Meg lehetne határozni egy egyszerű szabályt a leghamarabb felkért joghatóságot illetően: a büntetőjogi eljárást abban a tagállamban kellene megindítani, amelynek joghatóságaihoz az adott ügyben először fordultak. |
| --- | --- |

4.1.7

Határokon átnyúló nyomozás esetén olyan helyzet állhat elő, amelyben bizonyos tagállamok nem működnek együtt az Európai Ügyészség nyomozati rendszerével. Az európai ügyész és a delegált európai ügyészek közötti kapcsolatok lehetővé teszik annak elkerülését, hogy egyazon bűnügyben több tagállam is nyomozást indítson. Meg lehetne határozni egy egyszerű szabályt a leghamarabb felkért joghatóságot illetően: a büntetőjogi eljárást abban a tagállamban kellene megindítani, amelynek joghatóságaihoz az adott ügyben először fordultak.

4.2   Az Európai Ügyészség létrehozására vonatkozó szabályok

Az Európai Ügyészség létrehozására vonatkozó szabályok

| 4.2.1 | Bár az európai ügyészt az Európai Parlament hozzájárulásával a Tanács nevezi ki, a jelöltek előválogatásában fontos szerep hárul az Európai Bizottságra, amely „összeállítja az előválogatott jelöltek listáját”, és „kikéri az általa létrehozott (...) testület véleményét”. (14) Az EGSZB azt ajánlja, hogy az európai ügyész kiválasztásának folyamatában a konzultatív eljárás keretében az Európai Bizottság emelje 7-ről 11-re a szakértői testület létszámát, emellett pontosítsa, hogy az Európai Bíróság, a nemzeti legfelsőbb bíróságok, a nemzeti ügyészségek tagjai vagy más, magasan képzett és tapasztalt jogászok közül hányan lesznek a testület tagjai, valamint egészítse ki utóbbit az EGSZB-nek, a Régiók Bizottságának, az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének, a Számvevőszéknek és az Európai Unió Ügyvédi Kamarái Tanácsának (CCBE) egy-egy tagjával. |
| --- | --- |

4.2.1

Bár az európai ügyészt az Európai Parlament hozzájárulásával a Tanács nevezi ki, a jelöltek előválogatásában fontos szerep hárul az Európai Bizottságra, amely „összeállítja az előválogatott jelöltek listáját”, és „kikéri az általa létrehozott (...) testület véleményét”. (14) Az EGSZB azt ajánlja, hogy az európai ügyész kiválasztásának folyamatában a konzultatív eljárás keretében az Európai Bizottság emelje 7-ről 11-re a szakértői testület létszámát, emellett pontosítsa, hogy az Európai Bíróság, a nemzeti legfelsőbb bíróságok, a nemzeti ügyészségek tagjai vagy más, magasan képzett és tapasztalt jogászok közül hányan lesznek a testület tagjai, valamint egészítse ki utóbbit az EGSZB-nek, a Régiók Bizottságának, az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének, a Számvevőszéknek és az Európai Unió Ügyvédi Kamarái Tanácsának (CCBE) egy-egy tagjával.

14

| 4.2.2 | Az EGSZB jogalkotási megoldásként indokoltnak tartaná, hogy a bírákra vonatkozóan is vezessenek be külön garanciákat, amelyek a függetlenség, az egyenlőség és az elfogulatlanság mellett védelmet és stabilitást is biztosítanának számukra. Ezzel kapcsolatban az EGSZB felhívja a figyelmet arra, hogy mindenképpen szükség van az ügyészek elmozdíthatatlanságára, különösen akkor, amikor panasz irányul ellenük. |
| --- | --- |

4.2.2

Az EGSZB jogalkotási megoldásként indokoltnak tartaná, hogy a bírákra vonatkozóan is vezessenek be külön garanciákat, amelyek a függetlenség, az egyenlőség és az elfogulatlanság mellett védelmet és stabilitást is biztosítanának számukra. Ezzel kapcsolatban az EGSZB felhívja a figyelmet arra, hogy mindenképpen szükség van az ügyészek elmozdíthatatlanságára, különösen akkor, amikor panasz irányul ellenük.

| 4.2.3 | Az európai ügyészt vagy helyetteseit az Európai Unió Bírósága – az Európai Parlament, a Tanács vagy a Bizottság kérelmére – mentheti fel tisztségéből. Az Európai Unió Bírósága rendelkezik hatáskörrel a delegált európai ügyészek, az európai ügyész vagy annak helyettesei által a polgároknak okozott károk kapcsán is. A Bíróság vizsgálja ki és kezeli az ilyen károkkal kapcsolatos panaszokat. Az EGSZB szükségesnek tartja, hogy a kártalanításra vonatkozó jogviták esetén az Európai Unió Bírósága közölje határozatait az Európai Parlamenttel, a Tanáccsal és az Európai Bírósággal. |
| --- | --- |

4.2.3

Az európai ügyészt vagy helyetteseit az Európai Unió Bírósága – az Európai Parlament, a Tanács vagy a Bizottság kérelmére – mentheti fel tisztségéből. Az Európai Unió Bírósága rendelkezik hatáskörrel a delegált európai ügyészek, az európai ügyész vagy annak helyettesei által a polgároknak okozott károk kapcsán is. A Bíróság vizsgálja ki és kezeli az ilyen károkkal kapcsolatos panaszokat. Az EGSZB szükségesnek tartja, hogy a kártalanításra vonatkozó jogviták esetén az Európai Unió Bírósága közölje határozatait az Európai Parlamenttel, a Tanáccsal és az Európai Bírósággal.

| 4.2.4 | Az Európai Ügyészség működését meghatározó alapelveket a jogszerűség és a hierarchikus alárendeltség elvével is ki kellene egészíteni, amelyeket a rendelet nem említ meg kifejezetten. Biztosítani kell annak lehetőségét, hogy az Európai Ügyészség hivatalból felkérhesse saját magát. Az európai bűnügyi nyomozási rendszer koherensebbé és egységesebbé válna, ha az Európai Ügyészség jogosult lenne kötelező érvényű irányelveket és utasításokat címezni az OLAF-hoz. |
| --- | --- |

4.2.4

Az Európai Ügyészség működését meghatározó alapelveket a jogszerűség és a hierarchikus alárendeltség elvével is ki kellene egészíteni, amelyeket a rendelet nem említ meg kifejezetten. Biztosítani kell annak lehetőségét, hogy az Európai Ügyészség hivatalból felkérhesse saját magát. Az európai bűnügyi nyomozási rendszer koherensebbé és egységesebbé válna, ha az Európai Ügyészség jogosult lenne kötelező érvényű irányelveket és utasításokat címezni az OLAF-hoz.

| 4.2.5 | Belső működési határozatok révén hatékony kommunikációs mechanizmusokat kellene kialakítani, amelyek garantálják, hogy az Ügyészség, az ügyész, annak helyettesei és a személyzet minden külső befolyástól mentes legyen. |
| --- | --- |

4.2.5

Belső működési határozatok révén hatékony kommunikációs mechanizmusokat kellene kialakítani, amelyek garantálják, hogy az Ügyészség, az ügyész, annak helyettesei és a személyzet minden külső befolyástól mentes legyen.

| 4.2.6 | A rendelet a bűncselekmények két típusát különbözteti meg: az első típusú bűncselekmények automatikusan az Európai Ügyészség hatáskörébe tartoznak (12. cikk), míg a második típus (13. cikk) olyan bűncselekményeket tartalmaz, amelyek valamilyen módon kapcsolódnak az első kategóriába tartozókhoz (kapcsolódó cselekmények). Az EGSZB úgy gondolja, hogy amíg nincsenek egyértelmű definíciók magukra a bűncselekményekre és az azonos tényeken alapuló cselekményekre, addig az Európai Ügyészség hatáskörének nem kellene kiterjednie azokra a bűncselekményekre, amelyek vonatkozásában a nyomozást a nemzeti ügyészségek végzik (az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekményekhez szorosan kötődő bűncselekmények). A rendeletben említett egyedüli viszonyítási kritériumokat a „meghatározó” bűncselekmény (15) és az „azonos tényeken alapuló bűncselekmény” fogalma jelenti. Ezek, mivel a bűncselekmény fogalma nincsen világosan meghatározva, kiszámíthatatlanná teszik a rendeletet. (Milyen szempontból meghatározóak a tárgyalt bűncselekmények? Az érintett személyek, a megsértett törvénycikkek, a pénzügyi következmények stb. szempontjából?) |
| --- | --- |

4.2.6

A rendelet a bűncselekmények két típusát különbözteti meg: az első típusú bűncselekmények automatikusan az Európai Ügyészség hatáskörébe tartoznak (12. cikk), míg a második típus (13. cikk) olyan bűncselekményeket tartalmaz, amelyek valamilyen módon kapcsolódnak az első kategóriába tartozókhoz (kapcsolódó cselekmények). Az EGSZB úgy gondolja, hogy amíg nincsenek egyértelmű definíciók magukra a bűncselekményekre és az azonos tényeken alapuló cselekményekre, addig az Európai Ügyészség hatáskörének nem kellene kiterjednie azokra a bűncselekményekre, amelyek vonatkozásában a nyomozást a nemzeti ügyészségek végzik (az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekményekhez szorosan kötődő bűncselekmények). A rendeletben említett egyedüli viszonyítási kritériumokat a „meghatározó” bűncselekmény (15) és az „azonos tényeken alapuló bűncselekmény” fogalma jelenti. Ezek, mivel a bűncselekmény fogalma nincsen világosan meghatározva, kiszámíthatatlanná teszik a rendeletet. (Milyen szempontból meghatározóak a tárgyalt bűncselekmények? Az érintett személyek, a megsértett törvénycikkek, a pénzügyi következmények stb. szempontjából?)

15

4.3   A nyomozásra, a vádemelésre és a bírósági eljárásra vonatkozó eljárási szabályok

A nyomozásra, a vádemelésre és a bírósági eljárásra vonatkozó eljárási szabályok

| 4.3.1 | A rendelet szerint, amely meghatározza, hogy az Európai Ügyészség milyen konkrét nyomozati cselekményeket alkalmazhat majd és milyen körülmények között, nyomozati cselekmények csak azokkal a bűncselekményekkel összefüggésben végezhetőek, amelyek az Európai Ügyészség hatáskörébe tartoznak. Az Unió szintjén össze kell hangolni azokat a különböző típusú döntéseket, amelyeket az Európai Ügyészség a nyomozás végén hozhat, ideértve a vádirat benyújtását és az eljárás megszüntetését. |
| --- | --- |

4.3.1

A rendelet szerint, amely meghatározza, hogy az Európai Ügyészség milyen konkrét nyomozati cselekményeket alkalmazhat majd és milyen körülmények között, nyomozati cselekmények csak azokkal a bűncselekményekkel összefüggésben végezhetőek, amelyek az Európai Ügyészség hatáskörébe tartoznak. Az Unió szintjén össze kell hangolni azokat a különböző típusú döntéseket, amelyeket az Európai Ügyészség a nyomozás végén hozhat, ideértve a vádirat benyújtását és az eljárás megszüntetését.

| 4.3.2 | Az, hogy az Európai Ügyészség által gyűjtött és a büntetőbíróságoknak benyújtott bizonyítékok értékelés nélkül elfogadhatóak, olyan helyzetet teremthet, amelyben a védelem hátrányára nem érvényesül az egyenlőség és sérül az „egyenlő erőviszonyok” elve. Miközben az Ügyészséget az Unió valamennyi struktúrájával, szervezetével, hivatalával és ügynökségével, valamint a tagállami hatóságokkal való intézményi együttműködés segíti, sem a vádlott, sem a védelem nem rendelkezik hasonló eszközökkel az ártatlanság bizonyítására, és így sérülni fog az „egyenlő erőviszonyok” elve. |
| --- | --- |

4.3.2

Az, hogy az Európai Ügyészség által gyűjtött és a büntetőbíróságoknak benyújtott bizonyítékok értékelés nélkül elfogadhatóak, olyan helyzetet teremthet, amelyben a védelem hátrányára nem érvényesül az egyenlőség és sérül az „egyenlő erőviszonyok” elve. Miközben az Ügyészséget az Unió valamennyi struktúrájával, szervezetével, hivatalával és ügynökségével, valamint a tagállami hatóságokkal való intézményi együttműködés segíti, sem a vádlott, sem a védelem nem rendelkezik hasonló eszközökkel az ártatlanság bizonyítására, és így sérülni fog az „egyenlő erőviszonyok” elve.

| 4.3.3 | Egy műveletnek az igazságszolgáltatás megfelelő működése érdekében történő lezárása egyes nemzeti rendszerekkel összeegyeztethetetlen intézkedésnek bizonyulhat, és ezt nem lenne tanácsos a bírósági felülvizsgálat hatálya alól kivonni. Az EGSZB azt javasolja az Európai Bizottságnak, hogy a rendeletben határozza meg a „művelet” fogalmát, továbbá pontosítsa annak alkalmazási feltételeit, különösen olyan cselekmények esetében, amelyekben az Európai Ügyészség járulékos hatáskörrel rendelkezik. |
| --- | --- |

4.3.3

Egy műveletnek az igazságszolgáltatás megfelelő működése érdekében történő lezárása egyes nemzeti rendszerekkel összeegyeztethetetlen intézkedésnek bizonyulhat, és ezt nem lenne tanácsos a bírósági felülvizsgálat hatálya alól kivonni. Az EGSZB azt javasolja az Európai Bizottságnak, hogy a rendeletben határozza meg a „művelet” fogalmát, továbbá pontosítsa annak alkalmazási feltételeit, különösen olyan cselekmények esetében, amelyekben az Európai Ügyészség járulékos hatáskörrel rendelkezik.

| 4.3.4 | A gyanúsítottak és az Európai Ügyészség eljárásai által érintett más személyek számára a vonatkozó szabályoknak, különösképpen az Európai Unió Alapjogi Chartájának megfelelően előirányzott eljárási garanciák autonóm módon meghatározhatnak bizonyos olyan jogokat (hallgatáshoz való jog, ügyvédi segítség igénybe vételéhez való jog), amelyeket az Unió joganyaga még nem szabályozott. Ezeket a jogokat nemcsak a „gyanúsítottakra”, hanem a tanúkra is alkalmazni kellene. |
| --- | --- |

4.3.4

A gyanúsítottak és az Európai Ügyészség eljárásai által érintett más személyek számára a vonatkozó szabályoknak, különösképpen az Európai Unió Alapjogi Chartájának megfelelően előirányzott eljárási garanciák autonóm módon meghatározhatnak bizonyos olyan jogokat (hallgatáshoz való jog, ügyvédi segítség igénybe vételéhez való jog), amelyeket az Unió joganyaga még nem szabályozott. Ezeket a jogokat nemcsak a „gyanúsítottakra”, hanem a tanúkra is alkalmazni kellene.

4.4   Bírósági felülvizsgálat

Bírósági felülvizsgálat

| 4.4.1 | A feladatainak ellátása során elvégzett eljárási cselekmények bírósági felülvizsgálata tekintetében az Európai Ügyészség nemzeti hatóságnak minősül. Az EGSZB véleménye szerint meg kellene teremteni az Európai Ügyészség belső cselekményeire vonatkozó uniós szintű bírósági felülvizsgálat lehetőségét. |
| --- | --- |

4.4.1

A feladatainak ellátása során elvégzett eljárási cselekmények bírósági felülvizsgálata tekintetében az Európai Ügyészség nemzeti hatóságnak minősül. Az EGSZB véleménye szerint meg kellene teremteni az Európai Ügyészség belső cselekményeire vonatkozó uniós szintű bírósági felülvizsgálat lehetőségét.

| 4.4.2 | Az Európai Ügyészség belső eljárási szabályzata (a belső működési szabályzat) nem vonatkozhat kizárólag az ügyek elosztására, hanem más fontos szempontokat is tartalmaznia kellene, mint amilyen a hierarchia, a struktúra, az irányítás, a konkrét feladatok stb. Bár ezek a belső szabályok nem rendelkeznek végrehajthatósági erővel, és csak intézményközi jelentőséggel bírnak, a jogbiztonság érdekében jogalkotónak kellene őket tekinteni, és hivatkozási alapul kellene szolgálniuk a valamely bűncselekmény ügyében történő nyomozás által érintett polgárok számára. Ez a megoldás összhangban áll a Szerződés 86. cikkének (3) bekezdésével is, amely szerint az uniós jogalkotónak meg kell határoznia azokat a szabályokat, amelyek az Európai Ügyészség által feladatai ellátása során végzett eljárási cselekményeinek bíróság általi felülvizsgálatára vonatkoznak. |
| --- | --- |

4.4.2

Az Európai Ügyészség belső eljárási szabályzata (a belső működési szabályzat) nem vonatkozhat kizárólag az ügyek elosztására, hanem más fontos szempontokat is tartalmaznia kellene, mint amilyen a hierarchia, a struktúra, az irányítás, a konkrét feladatok stb. Bár ezek a belső szabályok nem rendelkeznek végrehajthatósági erővel, és csak intézményközi jelentőséggel bírnak, a jogbiztonság érdekében jogalkotónak kellene őket tekinteni, és hivatkozási alapul kellene szolgálniuk a valamely bűncselekmény ügyében történő nyomozás által érintett polgárok számára. Ez a megoldás összhangban áll a Szerződés 86. cikkének (3) bekezdésével is, amely szerint az uniós jogalkotónak meg kell határoznia azokat a szabályokat, amelyek az Európai Ügyészség által feladatai ellátása során végzett eljárási cselekményeinek bíróság általi felülvizsgálatára vonatkoznak.

4.5   A személyes adatok védelme

A személyes adatok védelme

| 4.5.1 | Az adatvédelmi szabályok az Európai Ügyészség vonatkozásában részletezik és kiegészítik a személyes adatok uniós szervek általi feldolgozására vonatkozó uniós jogszabályokat. (16) A személyes adatok csak akkor adhatók át harmadik országoknak, amennyiben létezik ilyen értelmű megállapodás. Akkor adhatók továbbá csak ki harmadik országoknak, ha ez a konkrét bűnüldözéshez feltétlenül szükséges, és amennyiben a harmadik ország megállapodás által biztosítja és betartja az EU-val azonos szintű adatvédelmet. Az ilyen adatok kezelésének felügyeletét az Európai Ügyészség tevékenységeinek keretében az európai adatvédelmi biztosra, valamint az illetékes nemzeti hatóságokra kell bízni. |
| --- | --- |

4.5.1

Az adatvédelmi szabályok az Európai Ügyészség vonatkozásában részletezik és kiegészítik a személyes adatok uniós szervek általi feldolgozására vonatkozó uniós jogszabályokat. (16) A személyes adatok csak akkor adhatók át harmadik országoknak, amennyiben létezik ilyen értelmű megállapodás. Akkor adhatók továbbá csak ki harmadik országoknak, ha ez a konkrét bűnüldözéshez feltétlenül szükséges, és amennyiben a harmadik ország megállapodás által biztosítja és betartja az EU-val azonos szintű adatvédelmet. Az ilyen adatok kezelésének felügyeletét az Európai Ügyészség tevékenységeinek keretében az európai adatvédelmi biztosra, valamint az illetékes nemzeti hatóságokra kell bízni.

16

| 4.5.2 | A feldolgozandó személyes jellegű adatokat olyan személyek adataira kellene korlátozni, akikkel szemben megalapozott gyanú áll fenn arra vonatkozóan, hogy az Unió pénzügyi érdekei elleni bűncselekményt követtek el. Ellenkező esetben a magánéletbe történő komoly és aránytalan beavatkozásnak és az alapvető emberi jogok chartája megsértésének esete állna fenn. |
| --- | --- |

4.5.2

A feldolgozandó személyes jellegű adatokat olyan személyek adataira kellene korlátozni, akikkel szemben megalapozott gyanú áll fenn arra vonatkozóan, hogy az Unió pénzügyi érdekei elleni bűncselekményt követtek el. Ellenkező esetben a magánéletbe történő komoly és aránytalan beavatkozásnak és az alapvető emberi jogok chartája megsértésének esete állna fenn.

| 4.5.3 | Az EGSZB úgy véli, hogy bizonyos, például a 37. cikk (4) bekezdésében említett adatok gyűjtését csak akkor lehet végezni, ha az feltétlenül szükséges, és határozott ok-okozati, valamint lényegi kapcsolat áll fenn a vizsgált ügyekkel. Bizonyos további, személyes jellegű (a 37. cikk (4) bekezdésében felsorolt) adatok gyűjtését meg kell indokolni azzal, hogy az a nyomozáshoz mindenképpen szükséges, és szem előtt tartja az Európai Unió Alapjogi Chartáját, valamint az emberi jogok európai egyezményét és a tagállamok valamennyi, legkorszerűbb adatvédelmi jogszabályát. |
| --- | --- |

4.5.3

Az EGSZB úgy véli, hogy bizonyos, például a 37. cikk (4) bekezdésében említett adatok gyűjtését csak akkor lehet végezni, ha az feltétlenül szükséges, és határozott ok-okozati, valamint lényegi kapcsolat áll fenn a vizsgált ügyekkel. Bizonyos további, személyes jellegű (a 37. cikk (4) bekezdésében felsorolt) adatok gyűjtését meg kell indokolni azzal, hogy az a nyomozáshoz mindenképpen szükséges, és szem előtt tartja az Európai Unió Alapjogi Chartáját, valamint az emberi jogok európai egyezményét és a tagállamok valamennyi, legkorszerűbb adatvédelmi jogszabályát.

| 4.5.4 | Az EGSZB szerint a személyes adatokat törölni kellene az aktákból és a nyilvántartásokból, hogyha azokra nincsen feltétlenül szükség, illetve minden olyan ügyben, amelyben az érintett személyek ellen nem emelnek vádat. |
| --- | --- |

4.5.4

Az EGSZB szerint a személyes adatokat törölni kellene az aktákból és a nyilvántartásokból, hogyha azokra nincsen feltétlenül szükség, illetve minden olyan ügyben, amelyben az érintett személyek ellen nem emelnek vádat.

Kelt Brüsszelben, 2013. december 11-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Henri MALOSSE

---

(1)  Lásd a COM(2013) 534 final jelű dokumentum 2. cikkének b) pontját, 4. cikkének (1) bekezdését, valamint 12. cikkét, továbbá a jelen vélemény 4.1. pontjában („Tárgy, fogalommeghatározások, hatáskör”) szereplő magyarázatokat.

1

(2)  COM(2013) 535 final, 3. cikk (1) bekezdés: „Az Eurojust hatásköre az 1. mellékletben felsorolt bűncselekményformákra terjed ki.”

2

(3)  Ez a bizottság a REX szekció mellett végzi majd tevékenységét. Az aktív polgárság és az alapvető emberi jogok védelme a SOC szekció hatáskörébe tartozik.

3

(4)  Zöld könyv a Közösségek pénzügyi érdekeinek büntetőjogi védelméről és az Európai Ügyészség létrehozásáról, COM(2001) 715 final, 2001. december 11. (magyar nyelven nem elérhető).

4

(5)  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2011:0293:FIN:HU:PDF.

5

(6)  Az SWD(2013) 275 final jelű hatásvizsgálat összefoglalója, 2. o., 1.2. bekezdés.

6

(7)  COM(2013) 534 final, 3. és 4. oldal.

7

(8)  Az EUMSZ 22. sz. jegyzőkönyvének 1. és 2. cikke.

8

(9)  A rendelet 2. cikkének b) pontja erre a „2013/xx/EU irányelvként” hivatkozik.

9

(10)  A COM(2013) 534 final jelű dokumentumban ez a „2013/xx/EU irányelvként” szerepel.

10

(11)  COM(2012) 363 final, 4. cikk (5) bekezdés.

11

(12)  Lásd a COM(2013) 534 final dokumentum 1. cikkének b) pontját, 4. cikkének (1) bekezdését és 12. cikkét.

12

(13)  COM(2013) 535 final, 3. cikk „Az Eurojust hatásköre az 1. mellékletben felsorolt bűncselekményformákra terjed ki.”

13

(14)  COM(2013) 534 final, 8. cikk (3) bekezdés.

14

(15)  COM(2013) 534 final, 13. cikk „Járulékos hatáskörök”, (1) bekezdés.

15

(16)  Különösképpen a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló 45/2001/EK rendelet.

16

---

| 5.6.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 170/91 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 170/91

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Az európai acélipar cselekvési terve

(COM(2013) 407 final)

2014/C 170/15

Előadó: Claude ROLLIN

Társelőadó: Zbigniew KOTOWSKI

2013. július 3-án az Európai Bizottság úgy határozott, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

Az európai acélipar cselekvési terve (új felkérés)

COM(2013) 407 final.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott Ipari Szerkezetváltás Konzultatív Bizottsága (CCMI) 2013. november 21-én elfogadta véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság a 2013. december 10-én és 11-én tartott, 494. plenáris ülésén (a december 11-i ülésnapon) 156 szavazattal 5 ellenében, 9 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

Következtetések és ajánlások

| 1.1 | Az EGSZB üdvözli az európai acélipar számára készített cselekvési tervet, melyet az Európai Bizottság június 11-én jelentetett meg. Az EGSZB úgy véli, hogy az acélipari cselekvési terv az első lépés afelé, hogy elismerjük: az acélágazat stratégiai jelentőségű ágazat Európa számára és a növekedés motorja. Sikere azonban attól függ, hogy a kijelentésekben szereplő terveket milyen mértékben sikerül a valóságba átültetni. |
| --- | --- |

1.1

Az EGSZB üdvözli az európai acélipar számára készített cselekvési tervet, melyet az Európai Bizottság június 11-én jelentetett meg. Az EGSZB úgy véli, hogy az acélipari cselekvési terv az első lépés afelé, hogy elismerjük: az acélágazat stratégiai jelentőségű ágazat Európa számára és a növekedés motorja. Sikere azonban attól függ, hogy a kijelentésekben szereplő terveket milyen mértékben sikerül a valóságba átültetni.

| 1.2 | A cselekvési terv egy speciális javaslat, amelynek végrehajtása sok hónapot vagy akár éveket vehet igénybe. Látva azonban a termelés és a bevételek ez évi esését, azonnali fellépésekre van szükség a válság által érintett munkavállalók segítésére, valamint a pozitív befektetési környezet helyreállítására az ágazatban és az értéklánc későbbi szintjein. Ennek az elmulasztása további gyárbezárásokhoz és még több munkahely elvesztéséhez vezethet. Ezzel összefüggésben az EGSZB kéri az Európai Bizottságot, hogy, amint lehetséges, jelentessen meg egy útitervet a cselekvési terv végrehajtásának pontos ütemezésével. Az ütemtervet meg kellene vitatni a szociális partnerekkel a magas szintű csoport következő ülésén. |
| --- | --- |

1.2

A cselekvési terv egy speciális javaslat, amelynek végrehajtása sok hónapot vagy akár éveket vehet igénybe. Látva azonban a termelés és a bevételek ez évi esését, azonnali fellépésekre van szükség a válság által érintett munkavállalók segítésére, valamint a pozitív befektetési környezet helyreállítására az ágazatban és az értéklánc későbbi szintjein. Ennek az elmulasztása további gyárbezárásokhoz és még több munkahely elvesztéséhez vezethet. Ezzel összefüggésben az EGSZB kéri az Európai Bizottságot, hogy, amint lehetséges, jelentessen meg egy útitervet a cselekvési terv végrehajtásának pontos ütemezésével. Az ütemtervet meg kellene vitatni a szociális partnerekkel a magas szintű csoport következő ülésén.

| 1.3 | A cselekvési terv meglehetősen pontatlan a konkrét intézkedéseket illetően, és nem veszi kellően figyelembe a válság ciklikus dimenzióját. Annak érdekében, hogy az ágazat az európai feldolgozóipar és foglalkoztatás számára stratégiai ágazat maradhasson, valamint további hanyatlásának elkerülése végett, az EGSZB kéri az Európai Bizottságot, hogy tegye meg többek között a következő sürgős intézkedéseket:






  — | a szociális partnerek bevonásával részletesen értékelje a meglévő kapacitásokat; |
| --- | --- | --- |

1.3

A cselekvési terv meglehetősen pontatlan a konkrét intézkedéseket illetően, és nem veszi kellően figyelembe a válság ciklikus dimenzióját. Annak érdekében, hogy az ágazat az európai feldolgozóipar és foglalkoztatás számára stratégiai ágazat maradhasson, valamint további hanyatlásának elkerülése végett, az EGSZB kéri az Európai Bizottságot, hogy tegye meg többek között a következő sürgős intézkedéseket:

—

a szociális partnerek bevonásával részletesen értékelje a meglévő kapacitásokat;

| — | hozzon intézkedéseket a fémhulladék felhasználásának és szállításának elősegítése, valamint az illegális export megakadályozása érdekében; |
| --- | --- |

—

hozzon intézkedéseket a fémhulladék felhasználásának és szállításának elősegítése, valamint az illegális export megakadályozása érdekében;

| — | jelentős mértékben használja fel az EU strukturális alapjait, és biztosítsa a megfelelő ágazati szemléletet azok elosztásakor; |
| --- | --- |

—

jelentős mértékben használja fel az EU strukturális alapjait, és biztosítsa a megfelelő ágazati szemléletet azok elosztásakor;

| — | hozzon átmeneti, államilag támogatott intézkedéseket (mint amilyen például Németországban a Kurzarbeit) és/vagy erősítse a meglévő intézkedéseket annak biztosítására, hogy a munkavállalók az acéliparban maradhassanak; |
| --- | --- |

—

hozzon átmeneti, államilag támogatott intézkedéseket (mint amilyen például Németországban a Kurzarbeit) és/vagy erősítse a meglévő intézkedéseket annak biztosítására, hogy a munkavállalók az acéliparban maradhassanak;

Kurzarbeit

| — | növelje az acél iránti keresletet az értéklánc alacsonyabb szintjein elhelyezkedő ágazatokban, többek között a javasolt intézkedések azonnali bevezetésével a gépjármű- és az építőiparban. Általánosságban meg kell találni a megfelelő egyensúlyt a költségvetési konszolidáció – azaz a megszorító intézkedések – és az olyan aktív iparpolitikák között, amelyek ösztönzik a beruházásokat és a munkahelyteremtést. (1) Az acél iránti kereslet fellendítéséhez nem lesz elegendő, ha csupán a gépjármű- és az építőiparra támaszkodunk; |
| --- | --- |

—

növelje az acél iránti keresletet az értéklánc alacsonyabb szintjein elhelyezkedő ágazatokban, többek között a javasolt intézkedések azonnali bevezetésével a gépjármű- és az építőiparban. Általánosságban meg kell találni a megfelelő egyensúlyt a költségvetési konszolidáció – azaz a megszorító intézkedések – és az olyan aktív iparpolitikák között, amelyek ösztönzik a beruházásokat és a munkahelyteremtést. (1) Az acél iránti kereslet fellendítéséhez nem lesz elegendő, ha csupán a gépjármű- és az építőiparra támaszkodunk;

1

| — | támogassa nagyobb mértékben – állami támogatásokon keresztül is – az új technológiákba és eljárásokba történő beruházásokat a létesítmények és az üzemek modernizálásának előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

—

támogassa nagyobb mértékben – állami támogatásokon keresztül is – az új technológiákba és eljárásokba történő beruházásokat a létesítmények és az üzemek modernizálásának előmozdítása érdekében;

| — | vezesse be az európai acélgyártás fenntartható modelljét az európai acélipar előmozdítása érdekében. Az európai fenntarthatósági előírások – például az acél építőanyagok jelölése (SustSteel) – kidolgozását és alkalmazásuk előmozdítását prioritásként kellene kezelni; |
| --- | --- |

—

vezesse be az európai acélgyártás fenntartható modelljét az európai acélipar előmozdítása érdekében. Az európai fenntarthatósági előírások – például az acél építőanyagok jelölése (SustSteel) – kidolgozását és alkalmazásuk előmozdítását prioritásként kellene kezelni;

| — | az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak nem ex-post intézkedéseket kellene javasolnia, hanem inkább elébe kellene mennie a változásoknak, például az új technológiák bevezetésének és a munkavállalók ezekhez történő alkalmazkodásának az elősegítésével. |
| --- | --- |

—

az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak nem ex-post intézkedéseket kellene javasolnia, hanem inkább elébe kellene mennie a változásoknak, például az új technológiák bevezetésének és a munkavállalók ezekhez történő alkalmazkodásának az elősegítésével.

| 1.4 | Ezenkívül azonnali figyelmet érdemel a fenntartható európai éghajlati, energia- és kereskedelmi politikák megvalósítása, melyek lehetővé teszik az ágazat átállását egy alacsony szén-dioxid-kibocsátású és energiafelhasználású, erőforrás-hatékony gazdaságra anélkül, hogy a költségek kizárólag az EU acéliparát terhelnék. Ez elérhető az ambiciózus K+F+I politikák előmozdításával is, például a Horizont 2020 keretén belül, valamint az új tisztább, erőforrás- és energiahatékony technológiák alkalmazásának támogatásával. |
| --- | --- |

1.4

Ezenkívül azonnali figyelmet érdemel a fenntartható európai éghajlati, energia- és kereskedelmi politikák megvalósítása, melyek lehetővé teszik az ágazat átállását egy alacsony szén-dioxid-kibocsátású és energiafelhasználású, erőforrás-hatékony gazdaságra anélkül, hogy a költségek kizárólag az EU acéliparát terhelnék. Ez elérhető az ambiciózus K+F+I politikák előmozdításával is, például a Horizont 2020 keretén belül, valamint az új tisztább, erőforrás- és energiahatékony technológiák alkalmazásának támogatásával.

| 1.5 | Az EGSZB támogatja az éghajlatváltozás elleni küzdelem általános célkitűzését, valamint az EU erre irányuló intézkedéseit. Ugyanakkor nagy figyelmet kell szentelni az ágazat jellegzetességeinek, különösen a technológiai korlátoknak, valamint az eddig megtett erőfeszítéseknek. Az acélipar számára technikai és gazdasági szempontból is végrehajtható célokat kell kitűzni. Úgy kell őket meghatározni, hogy legalább az EU legjobban teljesítő vállalatainak ne okozzanak pluszköltségeket az éghajlati politikák – mindenekelőtt az EU ETS-irányelve –, legalább egy olyan átfogó, nemzetközi éghajlat-változási megállapodás megkötéséig, amely világszerte azonos célokat és intézkedéseket vezetne be az acélipar számára. |
| --- | --- |

1.5

Az EGSZB támogatja az éghajlatváltozás elleni küzdelem általános célkitűzését, valamint az EU erre irányuló intézkedéseit. Ugyanakkor nagy figyelmet kell szentelni az ágazat jellegzetességeinek, különösen a technológiai korlátoknak, valamint az eddig megtett erőfeszítéseknek. Az acélipar számára technikai és gazdasági szempontból is végrehajtható célokat kell kitűzni. Úgy kell őket meghatározni, hogy legalább az EU legjobban teljesítő vállalatainak ne okozzanak pluszköltségeket az éghajlati politikák – mindenekelőtt az EU ETS-irányelve –, legalább egy olyan átfogó, nemzetközi éghajlat-változási megállapodás megkötéséig, amely világszerte azonos célokat és intézkedéseket vezetne be az acélipar számára.

| 1.6 | Egész Európában maximalizálni kellene a villamosenergia-árak ETS miatti emelkedésének ellensúlyozására irányuló átmeneti kompenzációs intézkedéseket a harmadik kereskedelmi periódus alatt és után. Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy vizsgálja meg alaposabban ezt a kérdést, és rövid időn belül hozza meg a megfelelő intézkedéseket. |
| --- | --- |

1.6

Egész Európában maximalizálni kellene a villamosenergia-árak ETS miatti emelkedésének ellensúlyozására irányuló átmeneti kompenzációs intézkedéseket a harmadik kereskedelmi periódus alatt és után. Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy vizsgálja meg alaposabban ezt a kérdést, és rövid időn belül hozza meg a megfelelő intézkedéseket.

| 1.7 | Az EGSZB támogatja azt az elképzelést, amely szerint európai keretet dolgoznának ki az új és innovatív technológiák energiaigényes iparágakban történő alkalmazásának finanszírozására, a kibocsátási egységek értékesítéséből származó tervezett bevételek felhasználásával. |
| --- | --- |

1.7

Az EGSZB támogatja azt az elképzelést, amely szerint európai keretet dolgoznának ki az új és innovatív technológiák energiaigényes iparágakban történő alkalmazásának finanszírozására, a kibocsátási egységek értékesítéséből származó tervezett bevételek felhasználásával.

| 1.8 | Az olyan áttörést jelentő technológiák, mint például az „ULCOS” projekt bevezetését továbbra is ösztönözni kellene. Az EGSZB szerint nagyon fontos a szén-dioxid-kibocsátással és az energiahatékonysággal kapcsolatos adatok szoros nyomon követése az acélgyárakban. |
| --- | --- |

1.8

Az olyan áttörést jelentő technológiák, mint például az „ULCOS” projekt bevezetését továbbra is ösztönözni kellene. Az EGSZB szerint nagyon fontos a szén-dioxid-kibocsátással és az energiahatékonysággal kapcsolatos adatok szoros nyomon követése az acélgyárakban.

| 1.9 | Az Európai Bizottságnak prioritásként kellene kezelnie a kölcsönösség és az egyenlő versenyfeltételek globális szintű kialakítását. Tekintettel az egyenlő versenyfeltételek hiányára és a protekcionista trendek terjedésére a feltörekvő gazdaságokban, az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy – célzott és gyors módon – hozzon határozottabb intézkedéseket az európai acélipar védelmére, ideértve a kereskedelmi védelmi eszközök alkalmazását is. |
| --- | --- |

1.9

Az Európai Bizottságnak prioritásként kellene kezelnie a kölcsönösség és az egyenlő versenyfeltételek globális szintű kialakítását. Tekintettel az egyenlő versenyfeltételek hiányára és a protekcionista trendek terjedésére a feltörekvő gazdaságokban, az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy – célzott és gyors módon – hozzon határozottabb intézkedéseket az európai acélipar védelmére, ideértve a kereskedelmi védelmi eszközök alkalmazását is.

| 1.10 | Az EGSZB üdvözli a változások és az átszervezések felgyorsítását célzó minőségi keretrendszer elfogadását, amely az e területen létező legjobb gyakorlatokat hasznosítja. Úgy véli, hogy ezt a keretrendszert a különböző érintettek európai minimumkövetelményként használhatnák a változások társadalmilag felelősségteljes módon történő megelőzésére és kezelésére a képzések előmozdításával, a készségek javításával és szükség esetén az átképzések támogatásával. Ez egyben lehetőséget kell, hogy jelentsen arra, hogy az európai acélágazatot vonzóvá tegyük a fiatalok és a magasan képzett szakemberek számára. Ezenkívül hosszú távú megoldásokat kellene kidolgozni, hogy reagálni tudjunk a generációváltásra. A szociális partnerek minden szinten proaktív szerepet játszhatnak e tekintetben. |
| --- | --- |

1.10

Az EGSZB üdvözli a változások és az átszervezések felgyorsítását célzó minőségi keretrendszer elfogadását, amely az e területen létező legjobb gyakorlatokat hasznosítja. Úgy véli, hogy ezt a keretrendszert a különböző érintettek európai minimumkövetelményként használhatnák a változások társadalmilag felelősségteljes módon történő megelőzésére és kezelésére a képzések előmozdításával, a készségek javításával és szükség esetén az átképzések támogatásával. Ez egyben lehetőséget kell, hogy jelentsen arra, hogy az európai acélágazatot vonzóvá tegyük a fiatalok és a magasan képzett szakemberek számára. Ezenkívül hosszú távú megoldásokat kellene kidolgozni, hogy reagálni tudjunk a generációváltásra. A szociális partnerek minden szinten proaktív szerepet játszhatnak e tekintetben.

| 1.11 | Az EGSZB szerint ahhoz, hogy társadalmilag felelős módon eljuthassunk egy versenyképesebb európai acéliparhoz, az acélágazat számára ugyanúgy elérhetővé kellene tenni az uniós, nemzeti és a regionális alapokat, mint bármely más európai ágazat számára. |
| --- | --- |

1.11

Az EGSZB szerint ahhoz, hogy társadalmilag felelős módon eljuthassunk egy versenyképesebb európai acéliparhoz, az acélágazat számára ugyanúgy elérhetővé kellene tenni az uniós, nemzeti és a regionális alapokat, mint bármely más európai ágazat számára.

2.   Bevezetés

Bevezetés

| 2.1 | Ahogyan arra az Európai Bizottság „Cselekvési terv a versenyképes és fenntartható európai acéliparért” című dokumentumában rávilágított: „Az EU évi több mint 177 millió tonnás termelésével a világ második legnagyobb acélgyártója, ezzel a világ termelésének 11%-át adja.” Az iparág egész Európában aktív, 24 tagállamban legalább 500 gyártási hellyel. |
| --- | --- |

2.1

Ahogyan arra az Európai Bizottság „Cselekvési terv a versenyképes és fenntartható európai acéliparért” című dokumentumában rávilágított: „Az EU évi több mint 177 millió tonnás termelésével a világ második legnagyobb acélgyártója, ezzel a világ termelésének 11%-át adja.” Az iparág egész Európában aktív, 24 tagállamban legalább 500 gyártási hellyel.

| 2.2 | Az EGSZB újfent kijelenti, hogy az európai acélipar Európa jólétének alapja és az európai ellátási lánc nélkülözhetetlen része, mivel több ezer különböző, innovatív acélszerkezetet tervez meg és gyárt le Európában, és így közvetlenül és közvetve munkahelyet és megélhetést nyújt több millió európai polgár számára. |
| --- | --- |

2.2

Az EGSZB újfent kijelenti, hogy az európai acélipar Európa jólétének alapja és az európai ellátási lánc nélkülözhetetlen része, mivel több ezer különböző, innovatív acélszerkezetet tervez meg és gyárt le Európában, és így közvetlenül és közvetve munkahelyet és megélhetést nyújt több millió európai polgár számára.

| 2.3 | Sajnos mára világossá vált, hogy a jelenleg az összes európai országot sújtó gazdasági válság ezt az iparágat különösen érzékenyen érinti. Az acélipar olyan ágazatoktól függ, mint az autógyártás vagy az építőipar, amelyeknek aktivitása 2008 óta jelentősen mérséklődött. Ez csökkentette az acél iránti keresletet Európában. |
| --- | --- |

2.3

Sajnos mára világossá vált, hogy a jelenleg az összes európai országot sújtó gazdasági válság ezt az iparágat különösen érzékenyen érinti. Az acélipar olyan ágazatoktól függ, mint az autógyártás vagy az építőipar, amelyeknek aktivitása 2008 óta jelentősen mérséklődött. Ez csökkentette az acél iránti keresletet Európában.

| 2.4 | Az európai acélkereslet csökkenése a termelési létesítmények időszakos vagy tartós bezárásában és több mint 60 000 munkahely megszűnésében mutatkozott meg az ágazatban. |
| --- | --- |

2.4

Az európai acélkereslet csökkenése a termelési létesítmények időszakos vagy tartós bezárásában és több mint 60 000 munkahely megszűnésében mutatkozott meg az ágazatban.

| 2.5 | Európa számára létkérdés, hogy sürgősen intézkedjen az acélipart sújtó jelenlegi válság megzabolázása érdekében. Az EGSZB emiatt üdvözli az Európai Bizottság új kezdeményezését, amely fellépést szorgalmaz az európai acélipar támogatására. |
| --- | --- |

2.5

Európa számára létkérdés, hogy sürgősen intézkedjen az acélipart sújtó jelenlegi válság megzabolázása érdekében. Az EGSZB emiatt üdvözli az Európai Bizottság új kezdeményezését, amely fellépést szorgalmaz az európai acélipar támogatására.

| 2.6 | Ez az első alkalom, hogy az Európai Bizottság az Európai Szén- és Acélközösséget (ESZAK) létrehozó szerződés 11 évvel ezelőtti, 2002-es lejárta óta átfogó cselekvési tervet javasolt az acéllal kapcsolatban. Ez az Európai Bizottság és a szociális partnerek közös, az iparpolitika általános, valamint a legfőbb feldolgozóipari ágazatok ösztönzése céljából tett erőfeszítéseinek eredménye. Ez továbbá az első lépés egy valódi iparpolitika felé, amely magában foglal olyan szakpolitikákat, mint a kereskedelemre, a K+F-re, a környezetre, az éghajlatra és az energiára vonatkozó politikák. |
| --- | --- |

2.6

Ez az első alkalom, hogy az Európai Bizottság az Európai Szén- és Acélközösséget (ESZAK) létrehozó szerződés 11 évvel ezelőtti, 2002-es lejárta óta átfogó cselekvési tervet javasolt az acéllal kapcsolatban. Ez az Európai Bizottság és a szociális partnerek közös, az iparpolitika általános, valamint a legfőbb feldolgozóipari ágazatok ösztönzése céljából tett erőfeszítéseinek eredménye. Ez továbbá az első lépés egy valódi iparpolitika felé, amely magában foglal olyan szakpolitikákat, mint a kereskedelemre, a K+F-re, a környezetre, az éghajlatra és az energiára vonatkozó politikák.

| 2.7 | A terv számos intézkedést és ajánlást tartalmaz a kereslet, az energia, az energiahatékonyság, az éghajlat-politika, a verseny, a kereskedelem, a nyersanyagok, a kutatás és innováció és a szociális aspektusok terén, mint például az európai strukturális alapokhoz való hozzáférés a megelőzés szociális költségeinek enyhítése céljából, a változások kezelése, valamint a fiatalok foglalkoztatásának ösztönzése, a szektor versenyképességének növelése érdekében. |
| --- | --- |

2.7

A terv számos intézkedést és ajánlást tartalmaz a kereslet, az energia, az energiahatékonyság, az éghajlat-politika, a verseny, a kereskedelem, a nyersanyagok, a kutatás és innováció és a szociális aspektusok terén, mint például az európai strukturális alapokhoz való hozzáférés a megelőzés szociális költségeinek enyhítése céljából, a változások kezelése, valamint a fiatalok foglalkoztatásának ösztönzése, a szektor versenyképességének növelése érdekében.

| 2.8 | Az acélágazatban a szociális partnerek hozzájárultak ehhez a hosszú távú stratégiához, mely a szociális párbeszédért felelős bizottság keretében került kidolgozásra, az európai acélipart érintő kihívásokkal kapcsolatos átfogó megközelítés kialakításával. Ez a közös elemzés szolgált a magas szintű kerekasztal alapjául, amelyet az Európai Bizottság kezdeményezett a versenyképes és fenntartható európai acéliparra irányuló cselekvési terv kidolgozása céljából. |
| --- | --- |

2.8

Az acélágazatban a szociális partnerek hozzájárultak ehhez a hosszú távú stratégiához, mely a szociális párbeszédért felelős bizottság keretében került kidolgozásra, az európai acélipart érintő kihívásokkal kapcsolatos átfogó megközelítés kialakításával. Ez a közös elemzés szolgált a magas szintű kerekasztal alapjául, amelyet az Európai Bizottság kezdeményezett a versenyképes és fenntartható európai acéliparra irányuló cselekvési terv kidolgozása céljából.

| 2.9 | Az acél az európai feldolgozóipar gerince, amely stratégiai jelentőséggel bír és továbbra is a technológiai innováció hajtóereje, amely létfontosságú az értékteremtés szempontjából az értéklánc későbbi szintjein elhelyezkedő olyan ágazatokban, mint az autógyártás, az építőipar, az űrkutatás, az energia stb. A stabil acélipari ágazat elengedhetetlen Európa számára a jelenlegi 15,2% helyetti 20%-os GDP részesedés célkitűzésének eléréséhez. (2) |
| --- | --- |

2.9

Az acél az európai feldolgozóipar gerince, amely stratégiai jelentőséggel bír és továbbra is a technológiai innováció hajtóereje, amely létfontosságú az értékteremtés szempontjából az értéklánc későbbi szintjein elhelyezkedő olyan ágazatokban, mint az autógyártás, az építőipar, az űrkutatás, az energia stb. A stabil acélipari ágazat elengedhetetlen Európa számára a jelenlegi 15,2% helyetti 20%-os GDP részesedés célkitűzésének eléréséhez. (2)

2

| 2.10 | Az európai acélipar számos előnnyel rendelkezik – ilyenek a modern létesítmények, a fejlett termékek, a termékek innovációját folyamatosan igénylő vevők, a kiterjedt belső piac és a képzett munkaerő. Mindazonáltal jelenleg olyan nagy kihívásokkal kell szembenéznie, mint az alacsony kereslet, a növekvő energiaköltségek, az importált nyersanyagoktól való függőség és a gyakran tisztességtelen verseny. |
| --- | --- |

2.10

Az európai acélipar számos előnnyel rendelkezik – ilyenek a modern létesítmények, a fejlett termékek, a termékek innovációját folyamatosan igénylő vevők, a kiterjedt belső piac és a képzett munkaerő. Mindazonáltal jelenleg olyan nagy kihívásokkal kell szembenéznie, mint az alacsony kereslet, a növekvő energiaköltségek, az importált nyersanyagoktól való függőség és a gyakran tisztességtelen verseny.

| 2.11 | A cselekvési terv olyan dokumentum, amely tartalmazza az acélágazathoz kapcsolódó legfontosabb kérdéseket, különös tekintettel az egyes intézményi szinteken és a legfontosabb érdekelt felek által kivitelezhető lehetséges intézkedések listájára. |
| --- | --- |

2.11

A cselekvési terv olyan dokumentum, amely tartalmazza az acélágazathoz kapcsolódó legfontosabb kérdéseket, különös tekintettel az egyes intézményi szinteken és a legfontosabb érdekelt felek által kivitelezhető lehetséges intézkedések listájára.

| 2.12 | Az Európai Bizottság tervei szerint egy formális magas szintű csoport ellenőrzi majd a terv végrehajtását és annak hatását az ágazat versenyképességére, fenntarthatóságára és a foglalkoztatásra. |
| --- | --- |

2.12

Az Európai Bizottság tervei szerint egy formális magas szintű csoport ellenőrzi majd a terv végrehajtását és annak hatását az ágazat versenyképességére, fenntarthatóságára és a foglalkoztatásra.

3.   Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság megjegyzései

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság megjegyzései

| 3.1 | Az EGSZB örömmel veszi tudomásul, hogy az európai acélipari ágazattal kapcsolatos aggasztó helyzet felkerült az Európai Bizottság napirendjére. A szociális partnerekkel és a tagállamokkal folytatott konzultáció lehetővé tette ez utóbbiak számára, hogy hangot adjanak álláspontjuknak az ágazattal és annak hiányosságaival kapcsolatban, valamint lehetséges megoldásokat javasoljanak annak biztosítására, hogy erős acélipari ágazat maradjon fenn Európában. Ezek a konzultációk egy, a versenyképes és fenntartható európai acéliparra irányuló cselekvési terv elkészítésével zárultak. |
| --- | --- |

3.1

Az EGSZB örömmel veszi tudomásul, hogy az európai acélipari ágazattal kapcsolatos aggasztó helyzet felkerült az Európai Bizottság napirendjére. A szociális partnerekkel és a tagállamokkal folytatott konzultáció lehetővé tette ez utóbbiak számára, hogy hangot adjanak álláspontjuknak az ágazattal és annak hiányosságaival kapcsolatban, valamint lehetséges megoldásokat javasoljanak annak biztosítására, hogy erős acélipari ágazat maradjon fenn Európában. Ezek a konzultációk egy, a versenyképes és fenntartható európai acéliparra irányuló cselekvési terv elkészítésével zárultak.

| 3.2 | Ez a terv az első lépés ahhoz, hogy támogassuk az acélágazatot a jelenlegi nagy gazdasági, társadalmi és környezeti kihívások leküzdésében, új iparpolitikai keretet biztosítva számára a versenyképes acélipar megőrzése és munkaerejének megtartása érdekében Európában. A cselekvési terv kijelentései optimisták, de sikere végeredményben attól függ, mennyire sikerül a szóban forgó terveket a gyakorlatba átültetni. Ha a cselekvési terv nem egy egyértelmű rövid, közép- és hosszú távú stratégián alapul, és nem kapja meg a szükséges jogi, pénzügyi és logisztikai eszközöket, potenciális hatása nem fog megnyilvánulni. |
| --- | --- |

3.2

Ez a terv az első lépés ahhoz, hogy támogassuk az acélágazatot a jelenlegi nagy gazdasági, társadalmi és környezeti kihívások leküzdésében, új iparpolitikai keretet biztosítva számára a versenyképes acélipar megőrzése és munkaerejének megtartása érdekében Európában. A cselekvési terv kijelentései optimisták, de sikere végeredményben attól függ, mennyire sikerül a szóban forgó terveket a gyakorlatba átültetni. Ha a cselekvési terv nem egy egyértelmű rövid, közép- és hosszú távú stratégián alapul, és nem kapja meg a szükséges jogi, pénzügyi és logisztikai eszközöket, potenciális hatása nem fog megnyilvánulni.

| 3.3 | Az EGSZB véleménye szerint a terv végrehajtásának lehetővé kellene tennie, hogy:






  — | létrejöjjenek az európai acélipar nemzetközi versenyképessége megőrzésének és fenntartható fejlődésének keretfeltételei rövid és hosszú távon. Az iparág megváltozott ipari körülményekre való válaszadási képességére hatással vannak a kutatási és innovációs, a környezetvédelmi, az energiaügyi, a kereskedelmi és a versenyképességi politikák, valamint a fogyasztói igények. A tervnek törekednie kellene e politikák oly módon történő alakítására, hogy megfelelő válaszokat tudjanak adni az acélipart érő kihívásokra; |
| --- | --- | --- |

3.3

Az EGSZB véleménye szerint a terv végrehajtásának lehetővé kellene tennie, hogy:

—

létrejöjjenek az európai acélipar nemzetközi versenyképessége megőrzésének és fenntartható fejlődésének keretfeltételei rövid és hosszú távon. Az iparág megváltozott ipari körülményekre való válaszadási képességére hatással vannak a kutatási és innovációs, a környezetvédelmi, az energiaügyi, a kereskedelmi és a versenyképességi politikák, valamint a fogyasztói igények. A tervnek törekednie kellene e politikák oly módon történő alakítására, hogy megfelelő válaszokat tudjanak adni az acélipart érő kihívásokra;

| — | támogatást kapjon az acélipar – melyet súlyosan érintett és továbbra is érint a válság – a gazdasági visszaesés leküzdése érdekében. Az acélipar a válság kezdete óta termelési kapacitásainak állandó vagy átmeneti csökkentésével erőteljesen reagál az acél iránti kereslet visszaesésére. 2008 óta álláshelyeinek 15,5%-át veszítette el (forrás: EUROFER); |
| --- | --- |

—

támogatást kapjon az acélipar – melyet súlyosan érintett és továbbra is érint a válság – a gazdasági visszaesés leküzdése érdekében. Az acélipar a válság kezdete óta termelési kapacitásainak állandó vagy átmeneti csökkentésével erőteljesen reagál az acél iránti kereslet visszaesésére. 2008 óta álláshelyeinek 15,5%-át veszítette el (forrás: EUROFER);

| — | ne forogjon veszélyben az európai acélipar jövője. Könnyen elképzelhető, hogy a leállított termelési létesítményeket vagy nagyolvasztókat nem fogják kicserélni vagy újból beindítani. Az EGSZB úgy véli, hogy a kereslet újbóli fellendülésekor az EU gazdaságának szembe kell néznie azzal a nagyon reális veszéllyel, hogy strukturális acélimportőrré válik; |
| --- | --- |

—

ne forogjon veszélyben az európai acélipar jövője. Könnyen elképzelhető, hogy a leállított termelési létesítményeket vagy nagyolvasztókat nem fogják kicserélni vagy újból beindítani. Az EGSZB úgy véli, hogy a kereslet újbóli fellendülésekor az EU gazdaságának szembe kell néznie azzal a nagyon reális veszéllyel, hogy strukturális acélimportőrré válik;

| — | az európai acélgyártás számára javuljon az üzleti környezet és a szabályozási feltételek. Európa nyersanyag- és energiaárai, illetve szabályozási költségei világszerte a legmagasabbak közé tartoznak. Az EU gázárai háromszor-négyszer, villamosenergia-árai kétszer olyan magasak, mint az USA árai. Megfelelő intézkedések hiányában ez a különbség várhatóan csak növekedni fog; |
| --- | --- |

—

az európai acélgyártás számára javuljon az üzleti környezet és a szabályozási feltételek. Európa nyersanyag- és energiaárai, illetve szabályozási költségei világszerte a legmagasabbak közé tartoznak. Az EU gázárai háromszor-négyszer, villamosenergia-árai kétszer olyan magasak, mint az USA árai. Megfelelő intézkedések hiányában ez a különbség várhatóan csak növekedni fog;

| — | támogatást kapjanak azok a munkavállalók és régiók, akiket, illetve amelyeket súlyosan érintett a válság, ugyanakkor segítséget kapjanak a változásokra való felkészülésben és azok kezelésében a képzés, a magasabb szintű készségek megszerzése és szükség esetén az átképzés előmozdításával. Több ezer munkahely szűnt meg, és még ennél is többet fenyeget a megszűnés veszélye. Ezen túlmenően jelentősen nőtt a munkaerő-kölcsönzés keretében végzett munkák száma, ami tovább nehezíti az alapvető készségek és ismeretek transzferét. Bizonyos esetekben ez hatással lehet a termelés minőségére, vagy veszélyeztetheti az alkalmazottak biztonságát. |
| --- | --- |

—

támogatást kapjanak azok a munkavállalók és régiók, akiket, illetve amelyeket súlyosan érintett a válság, ugyanakkor segítséget kapjanak a változásokra való felkészülésben és azok kezelésében a képzés, a magasabb szintű készségek megszerzése és szükség esetén az átképzés előmozdításával. Több ezer munkahely szűnt meg, és még ennél is többet fenyeget a megszűnés veszélye. Ezen túlmenően jelentősen nőtt a munkaerő-kölcsönzés keretében végzett munkák száma, ami tovább nehezíti az alapvető készségek és ismeretek transzferét. Bizonyos esetekben ez hatással lehet a termelés minőségére, vagy veszélyeztetheti az alkalmazottak biztonságát.

Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

| 3.4 | Az Európai Bizottság iparpolitikájának egyik legfőbb célkitűzése annak biztosítása, hogy 2020-ra az ipari ágazat az EU GDP-jének 20%-át adja. Az EGSZB támogatja ezt a célkitűzést, amely az acélipari ágazatnak is kedvezne. Mindazonáltal a célkitűzés elérése valószínűleg elég nehéz a pénzügyi intézmények – például az Európai Beruházási Bank vagy az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank – eszközeihez való könnyebb hozzáférés biztosítása nélkül. |
| --- | --- |

3.4

Az Európai Bizottság iparpolitikájának egyik legfőbb célkitűzése annak biztosítása, hogy 2020-ra az ipari ágazat az EU GDP-jének 20%-át adja. Az EGSZB támogatja ezt a célkitűzést, amely az acélipari ágazatnak is kedvezne. Mindazonáltal a célkitűzés elérése valószínűleg elég nehéz a pénzügyi intézmények – például az Európai Beruházási Bank vagy az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank – eszközeihez való könnyebb hozzáférés biztosítása nélkül.

| 3.5 | A piaci helyzet arra sarkallja majd az acélgyártókat, hogy továbbra is folytassák a nehéz szerkezetváltásokat (nem zárhatjuk ki az összeolvadások, átvételek, csődeljárások lehetőségét sem). Alapvető fontosságúak az innovációba és az innovatív acélfajtákba történő költséges beruházások, a késztermékek palettájának bővítése, a típusok alapján történő további költségcsökkentés, valamint olyan szolgáltatások bevezetése, amelyek saját gyártású acélt használnak fel, azonban ezek számos acélgyártó számára nehezen vagy egyáltalán nem finanszírozhatók. |
| --- | --- |

3.5

A piaci helyzet arra sarkallja majd az acélgyártókat, hogy továbbra is folytassák a nehéz szerkezetváltásokat (nem zárhatjuk ki az összeolvadások, átvételek, csődeljárások lehetőségét sem). Alapvető fontosságúak az innovációba és az innovatív acélfajtákba történő költséges beruházások, a késztermékek palettájának bővítése, a típusok alapján történő további költségcsökkentés, valamint olyan szolgáltatások bevezetése, amelyek saját gyártású acélt használnak fel, azonban ezek számos acélgyártó számára nehezen vagy egyáltalán nem finanszírozhatók.

Megfelelő szabályozási keret

Megfelelő szabályozási keret

| 3.6 | Egy tanulmány szerint, amelyet a közelmúltban rendelt az Európai Bizottság az uniós acélipar kumulatív költségeinek elemzéséről, a költségek versenyképessége közötti eltérés elsődlegesen nem a normál időszakok szabályozási költségeiből ered. Válság idején az EU szabályozási költségei azonban jelentős mértékben befolyásolhatják az acélipar versenyképességét. (3) A szabályozási keretet mind a költségek, mind pedig a haszon szempontjából ki kell értékelni. |
| --- | --- |

3.6

Egy tanulmány szerint, amelyet a közelmúltban rendelt az Európai Bizottság az uniós acélipar kumulatív költségeinek elemzéséről, a költségek versenyképessége közötti eltérés elsődlegesen nem a normál időszakok szabályozási költségeiből ered. Válság idején az EU szabályozási költségei azonban jelentős mértékben befolyásolhatják az acélipar versenyképességét. (3) A szabályozási keretet mind a költségek, mind pedig a haszon szempontjából ki kell értékelni.

3

| 3.7 | A szabályozási keret értékelésébe szorosan be kell vonni az acélipari ágazat szociális partnereit. |
| --- | --- |

3.7

A szabályozási keret értékelésébe szorosan be kell vonni az acélipari ágazat szociális partnereit.

Az acélkereslet fokozása

Az acélkereslet fokozása

| 3.8 | Ahogyan arra az Európai Bizottság rámutatott: „Az EU-ban az acélkereslet néhány jelentős acélfelhasználó iparág gazdasági és pénzügyi állapotától függ, mint az építőipar és a gépjárműipar”. (4) Sajnos a jelenlegi gazdasági válság komolyan visszaveti az ezen iparágak részéről jelentkező keresletet, így csökkenést okoz a nagybani acélkeresletben. |
| --- | --- |

3.8

Ahogyan arra az Európai Bizottság rámutatott: „Az EU-ban az acélkereslet néhány jelentős acélfelhasználó iparág gazdasági és pénzügyi állapotától függ, mint az építőipar és a gépjárműipar”. (4) Sajnos a jelenlegi gazdasági válság komolyan visszaveti az ezen iparágak részéről jelentkező keresletet, így csökkenést okoz a nagybani acélkeresletben.

4

| 3.9 | Az Európai Bizottság a CARS 2020 tervre (5) és a fenntartható építőipart támogató kezdeményezésre (6) hagyatkozik az acélkereslet élénkítése érdekében. Ahhoz képest, hogy az acéliparban jelenleg milyen sürgős intézkedésekre van szükség, ezek a tervek nem elég konkrétak, és nem lesznek elegendőek arra, hogy rövid távú hatást fejtsenek ki az acéliparra. |
| --- | --- |

3.9

Az Európai Bizottság a CARS 2020 tervre (5) és a fenntartható építőipart támogató kezdeményezésre (6) hagyatkozik az acélkereslet élénkítése érdekében. Ahhoz képest, hogy az acéliparban jelenleg milyen sürgős intézkedésekre van szükség, ezek a tervek nem elég konkrétak, és nem lesznek elegendőek arra, hogy rövid távú hatást fejtsenek ki az acéliparra.

5

6

| 3.10 | Az acél iránti kereslet növelhető nagy, jövőorientált infrastruktúrák beindításának elősegítésével és az európai polgárok vásárlóerejének növelésével, mindezzel a belső piac növekedésének elindítását célozva. |
| --- | --- |

3.10

Az acél iránti kereslet növelhető nagy, jövőorientált infrastruktúrák beindításának elősegítésével és az európai polgárok vásárlóerejének növelésével, mindezzel a belső piac növekedésének elindítását célozva.

Azonos versenyfeltételek nemzetközi szinten

Azonos versenyfeltételek nemzetközi szinten

| 3.11 | Az Európai Unió acélipara az elmúlt évtizedben egyre kedvezőtlenebb helyzetbe került a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok, a harmadik országok protekcionista fellépései, valamint a nyersanyag-előállítók túl nagy koncentrációja miatt. Ezért sürgősen értékelni kell az európai acélipart sújtó tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok célzott és gyors módon történő kezelésének lehetőségét. Annál is inkább fontos ennek elvégzése, mivel globális szinten az ágazatnak többletkapacitásai vannak, és emiatt egyes harmadik országok – többlettermelésük exportálása érdekében – tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokat alkalmaznak. |
| --- | --- |

3.11

Az Európai Unió acélipara az elmúlt évtizedben egyre kedvezőtlenebb helyzetbe került a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok, a harmadik országok protekcionista fellépései, valamint a nyersanyag-előállítók túl nagy koncentrációja miatt. Ezért sürgősen értékelni kell az európai acélipart sújtó tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok célzott és gyors módon történő kezelésének lehetőségét. Annál is inkább fontos ennek elvégzése, mivel globális szinten az ágazatnak többletkapacitásai vannak, és emiatt egyes harmadik országok – többlettermelésük exportálása érdekében – tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokat alkalmaznak.

Energia-, éghajlat-, erőforrás- és energiahatékonysági politika a versenyképesség fokozásának szolgálatában

Energia-, éghajlat-, erőforrás- és energiahatékonysági politika a versenyképesség fokozásának szolgálatában

| 3.12 | Az európai acéliparnak csak akkor van jövője, ha a vállalatok a globális technológiai fejlesztések élére állnak – különösen a szén-dioxid-kibocsátással és az energiahatékonysággal kapcsolatos legújabb gyártási technológiák alkalmazásával –, amennyiben azok gazdaságilag életképesek. |
| --- | --- |

3.12

Az európai acéliparnak csak akkor van jövője, ha a vállalatok a globális technológiai fejlesztések élére állnak – különösen a szén-dioxid-kibocsátással és az energiahatékonysággal kapcsolatos legújabb gyártási technológiák alkalmazásával –, amennyiben azok gazdaságilag életképesek.

| 3.13 | Az acélgyártás energiaigényes iparág, amelynek jelenleg szembe kell néznie a – legtöbb nemzetközi versenytársához képest – magas energiaárakkal. Mivel igen tőkeigényes iparág, az energiaárak stabilitása, előreláthatósága és nemzetközi versenyképessége kulcsfontosságú az ágazat hosszú távú fejlődéséhez. |
| --- | --- |

3.13

Az acélgyártás energiaigényes iparág, amelynek jelenleg szembe kell néznie a – legtöbb nemzetközi versenytársához képest – magas energiaárakkal. Mivel igen tőkeigényes iparág, az energiaárak stabilitása, előreláthatósága és nemzetközi versenyképessége kulcsfontosságú az ágazat hosszú távú fejlődéséhez.

| 3.14 | A cselekvési terv helyesen összpontosít arra, hogy az acéltermékek, illetve nyersanyagok hogyan járulnak hozzá a szén-dioxid-szint csökkentéséhez. A termelési folyamatokat illetően az iparág a jelenlegi technológiákkal határaihoz közeledik, emiatt nem érheti el az Európai Bizottság által 2050-re javasolt célértékeket. Jelentős javulás csak áttörést jelentő technológiákkal érhető el. A K+F+I, valamint a K+F finanszírozására szolgáló források ezért kiemelkedő jelentőséget nyernek. Ebben az összefüggésben az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság arra vonatkozó javaslatát, hogy a Horizont 2020 keretén belül támogatást kapjanak a tisztább, forrás- és energiahatékonyabb technológiákkal kapcsolatos K+F, demonstrációs és kísérleti projektek. |
| --- | --- |

3.14

A cselekvési terv helyesen összpontosít arra, hogy az acéltermékek, illetve nyersanyagok hogyan járulnak hozzá a szén-dioxid-szint csökkentéséhez. A termelési folyamatokat illetően az iparág a jelenlegi technológiákkal határaihoz közeledik, emiatt nem érheti el az Európai Bizottság által 2050-re javasolt célértékeket. Jelentős javulás csak áttörést jelentő technológiákkal érhető el. A K+F+I, valamint a K+F finanszírozására szolgáló források ezért kiemelkedő jelentőséget nyernek. Ebben az összefüggésben az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság arra vonatkozó javaslatát, hogy a Horizont 2020 keretén belül támogatást kapjanak a tisztább, forrás- és energiahatékonyabb technológiákkal kapcsolatos K+F, demonstrációs és kísérleti projektek.

| 3.15 | Bár a jelenlegi technológiákkal az iparág a határaihoz közelít, nem minden létesítmény merítette ki a jelenlegi technológiákon alapuló energia- és forráshatékonysági javításokra való képességét. A vállalatokat ösztönözni kellene az elérhető legjobb technológiákba történő beruházásokra. |
| --- | --- |

3.15

Bár a jelenlegi technológiákkal az iparág a határaihoz közelít, nem minden létesítmény merítette ki a jelenlegi technológiákon alapuló energia- és forráshatékonysági javításokra való képességét. A vállalatokat ösztönözni kellene az elérhető legjobb technológiákba történő beruházásokra.

| 3.16 | Az innovációs trendeket jelenleg a forrás- és energiaárak irányítják. Míg a K+F-be és az innovációba történő beruházások terén a legnagyobb felelősség magáé az acéliparé, nagyobb támogatásra van szükség a K+F, demonstrációs és kísérleti projektek, valamint az új technológiák alkalmazásának a területén. Mivel a költségek terén a legnagyobb terhet a nyersanyagok és az energia jelenti, a feladat az, hogy csökkenjen a különbség az EU és az EU fő versenytársainak költségei között. |
| --- | --- |

3.16

Az innovációs trendeket jelenleg a forrás- és energiaárak irányítják. Míg a K+F-be és az innovációba történő beruházások terén a legnagyobb felelősség magáé az acéliparé, nagyobb támogatásra van szükség a K+F, demonstrációs és kísérleti projektek, valamint az új technológiák alkalmazásának a területén. Mivel a költségek terén a legnagyobb terhet a nyersanyagok és az energia jelenti, a feladat az, hogy csökkenjen a különbség az EU és az EU fő versenytársainak költségei között.

| 3.17 | A válság és a szigorú költségvetési megszorítások komolyan veszélyeztetik az acélgyártók kompenzálásának lehetőségét néhány tagállamban, ami méltánytalan helyzetet eredményezhet Európában. |
| --- | --- |

3.17

A válság és a szigorú költségvetési megszorítások komolyan veszélyeztetik az acélgyártók kompenzálásának lehetőségét néhány tagállamban, ami méltánytalan helyzetet eredményezhet Európában.

Innováció

Innováció

| 3.18 | Európa acélipara az elmúlt néhány évtizedben hatékonysága javításának, termékei innovációjának és a munkatermelékenység lényeges növekedésének köszönhetően megőrizte versenyelőnyét versenytársaihoz képest. Mindazonáltal a jelenlegi helyzetben, amíg nem javul a piaci helyzet és az üzleti szabályozási környezet, nehezen lehet további előrelépéseket tenni ezen a területen. |
| --- | --- |

3.18

Európa acélipara az elmúlt néhány évtizedben hatékonysága javításának, termékei innovációjának és a munkatermelékenység lényeges növekedésének köszönhetően megőrizte versenyelőnyét versenytársaihoz képest. Mindazonáltal a jelenlegi helyzetben, amíg nem javul a piaci helyzet és az üzleti szabályozási környezet, nehezen lehet további előrelépéseket tenni ezen a területen.

| 3.19 | Az új, gazdaságilag életképes technológiák kifejlesztésének együtt kell járnia azzal, hogy nemzetközi versenytársaikhoz képest javul az európai acélipari vállalatok versenyképessége. A kevésbé energia- és nyersanyagigényes termelés a költségek csökkenéséhez vezet, versenyképesebbé téve az európai acélipart. |
| --- | --- |

3.19

Az új, gazdaságilag életképes technológiák kifejlesztésének együtt kell járnia azzal, hogy nemzetközi versenytársaikhoz képest javul az európai acélipari vállalatok versenyképessége. A kevésbé energia- és nyersanyagigényes termelés a költségek csökkenéséhez vezet, versenyképesebbé téve az európai acélipart.

Társadalmi dimenzió: szerkezetátalakítások és készségigények

Társadalmi dimenzió: szerkezetátalakítások és készségigények

| 3.20 | A terv a jövőbeli szakemberhiányt főként az életkorpiramis hatásának tulajdonítja, azonban nem veszi kellően figyelembe azt a szaktudás- és kompetenciaveszteséget, amely a szerkezetváltás miatt alakul ki. Ezenkívül a generációváltás miatt rendszerszintű megoldásokra lesz szükség, főként a fiatalok munkanélküliségének erős növekedésére való tekintettel. |
| --- | --- |

3.20

A terv a jövőbeli szakemberhiányt főként az életkorpiramis hatásának tulajdonítja, azonban nem veszi kellően figyelembe azt a szaktudás- és kompetenciaveszteséget, amely a szerkezetváltás miatt alakul ki. Ezenkívül a generációváltás miatt rendszerszintű megoldásokra lesz szükség, főként a fiatalok munkanélküliségének erős növekedésére való tekintettel.

| 3.21 | A munkavállalókat támogató ideiglenes intézkedések ösztönzése alapvető jelentőségű a gazdasági visszaesés kezelése szempontjából, az acélipar jövője tekintetében pedig életbevágó a munkaerő és a készségek megőrzése. |
| --- | --- |

3.21

A munkavállalókat támogató ideiglenes intézkedések ösztönzése alapvető jelentőségű a gazdasági visszaesés kezelése szempontjából, az acélipar jövője tekintetében pedig életbevágó a munkaerő és a készségek megőrzése.

A magas szintű munkacsoport

A magas szintű munkacsoport

| 3.22 | Mivel az európai acélipari ágazat helyzete sürgős választ igényel, csalódást kelt, hogy az Európai Bizottság csak évi egy ülést tervez a magas szintű csoport számára. Az ágazat jelenlegi bizonytalan helyzete miatt folyamatosan friss információkra van szükség ahhoz, hogy megalapozott döntéseket lehessen hozni. |
| --- | --- |

3.22

Mivel az európai acélipari ágazat helyzete sürgős választ igényel, csalódást kelt, hogy az Európai Bizottság csak évi egy ülést tervez a magas szintű csoport számára. Az ágazat jelenlegi bizonytalan helyzete miatt folyamatosan friss információkra van szükség ahhoz, hogy megalapozott döntéseket lehessen hozni.

| 3.23 | Végül a cselekvési terv elfogadását követő 12 hónapon belül meg kell vizsgálni, hogyan hatott a terv az európai acélipar versenyképességére. A lehető legpontosabb és legobjektívebb elemzés biztosítása érdekében elengedhetetlen a szociális partnerek bevonása az ezzel kapcsolatos vitába. Európai, nemzeti, helyi és vállalati szinten szorosabb együttműködésre van szükség a munkáltatók és a munkavállalók képviselői között a terv végrehajtásával kapcsolatban. |
| --- | --- |

3.23

Végül a cselekvési terv elfogadását követő 12 hónapon belül meg kell vizsgálni, hogyan hatott a terv az európai acélipar versenyképességére. A lehető legpontosabb és legobjektívebb elemzés biztosítása érdekében elengedhetetlen a szociális partnerek bevonása az ezzel kapcsolatos vitába. Európai, nemzeti, helyi és vállalati szinten szorosabb együttműködésre van szükség a munkáltatók és a munkavállalók képviselői között a terv végrehajtásával kapcsolatban.

Kelt Brüsszelben, 2013. december 11-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Henri MALOSSE

---

(1)  CESE 1094/2013 – CCMI/108

1

(2)  COM(2012) 582 final.

2

(3)  Európai Politikai Tudományok Központja, Assessment of Cumulative Cost Impact for the Steel Industry (A kumulatív költségek acéliparra gyakorolt hatásának értékelése), 2013.

3

Assessment of Cumulative Cost Impact for the Steel Industry

(4)  COM(2013) 407.

4

(5)  COM(2012) 636 final.

5

(6)  COM (2012) 433 final.

6

---

MELLÉKLET

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményéhez

A következő módosító indítványt, amelynél a támogató szavazatok száma az összes leadott szavazat legalább egynegyede volt, a plenáris ülésen elutasították (eljárási szabályzat, 54. cikk (3) bekezdés):

1.11. pont

A következőképpen módosítandó:

Az EGSZB szerint ahhoz, hogy társadalmilag felelős módon eljuthassunk egy versenyképesebb európai acéliparhoz, az acélágazat számára ugyanúgy elérhetővé kellene tenni a nemzeti és a regionális
  az európai alapokat, mint bármely más európai ágazat számára.

Indokolás

A rövidebb megfogalmazás elkerüli az alapok részletesebb meghatározását, és kellő rugalmasságot biztosít a szereplők számára anélkül, hogy esetleges versenytorzulásokat okozna az ágazatban.

A szavazás eredménye:

| Mellette: | : | 70 |
| --- | --- | --- |
| Ellene: | : | 77 |
| Tartózkodott: | : | 12 |

Mellette:

:

70

Ellene:

:

77

Tartózkodott:

:

12

---

| 5.6.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 170/98 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 170/98

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A fejlesztés európai éve (2015)

2014/C 170/16

Önálló előadó: Andris GOBIŅŠ

2013. szeptember 18-án az Európai Parlament az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke alapján úgy határozott, hogy kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

A fejlesztés európai éve (2015).

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Külkapcsolatok” szekció 2013. november 5-én elfogadta véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság a 2013. december 10–11-én tartott, 494. plenáris ülésén (a december 10-i ülésnapon) 144 szavazattal 2 ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

Következtetések és ajánlások

| 1.1 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) örömmel veszi, hogy a civil társadalom és az EGSZB közös kezdeményezésére reagálva az Európai Bizottság 2015-öt a fejlesztés európai évévé nyilvánította. |
| --- | --- |

1.1

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) örömmel veszi, hogy a civil társadalom és az EGSZB közös kezdeményezésére reagálva az Európai Bizottság 2015-öt a fejlesztés európai évévé nyilvánította.

| 1.2 | Az EGSZB határozottan támogatja a fejlesztés európai évéről szóló európai bizottsági javaslattervezethez (1) az Európai Segélyezési és Fejlesztési Szövetség (CONCORD) által javasolt módosításokat (2) és az Európai Parlament módosítástervezeteit. (3) Az EGSZB rámutat arra, hogy ezen elképzelések többségét az európai évvel foglalkozó informális munkacsoport már megvitatta, és részben szerepeltek az EGSZB egyéb véleményeiben, illetve azon a vitafórumon, amelyet honlapján az európai évnek szentelt. |
| --- | --- |

1.2

Az EGSZB határozottan támogatja a fejlesztés európai évéről szóló európai bizottsági javaslattervezethez (1) az Európai Segélyezési és Fejlesztési Szövetség (CONCORD) által javasolt módosításokat (2) és az Európai Parlament módosítástervezeteit. (3) Az EGSZB rámutat arra, hogy ezen elképzelések többségét az európai évvel foglalkozó informális munkacsoport már megvitatta, és részben szerepeltek az EGSZB egyéb véleményeiben, illetve azon a vitafórumon, amelyet honlapján az európai évnek szentelt.

1

2

3

| 1.3 | A fejlesztés európai éve az első olyan európai év lesz, amely határozott globális és jogalapú dimenzióval rendelkezik. Az EGSZB arra kéri az uniós intézményeket, hogy tegyenek meg mindent a CONCORD által megfogalmazott célok elérése érdekében: ez az év „különleges alkalmat nyújt a széles körű nyilvános vitára és a polgárok érdemi elköteleződésére a globális fejlesztéssel kapcsolatos európai elképzelések mellett, mind Európában, mind más földrészeken, kiemelve a fejlesztés emberi jogokkal, környezeti fenntarthatósággal és társadalmi kohézióval kapcsolatos vetületeit.” (4) |
| --- | --- |

1.3

A fejlesztés európai éve az első olyan európai év lesz, amely határozott globális és jogalapú dimenzióval rendelkezik. Az EGSZB arra kéri az uniós intézményeket, hogy tegyenek meg mindent a CONCORD által megfogalmazott célok elérése érdekében: ez az év „különleges alkalmat nyújt a széles körű nyilvános vitára és a polgárok érdemi elköteleződésére a globális fejlesztéssel kapcsolatos európai elképzelések mellett, mind Európában, mind más földrészeken, kiemelve a fejlesztés emberi jogokkal, környezeti fenntarthatósággal és társadalmi kohézióval kapcsolatos vetületeit.” (4)

4

| 1.4 | Az EGSZB arra kéri a világ más térségeiben működő partnereit, hogy szorgalmazzák, hogy 2015-öt a világ más térségeiben is nyilvánítsák a fejlesztés évévé, amennyiben van elegendő idő a felkészülésre. |
| --- | --- |

1.4

Az EGSZB arra kéri a világ más térségeiben működő partnereit, hogy szorgalmazzák, hogy 2015-öt a világ más térségeiben is nyilvánítsák a fejlesztés évévé, amennyiben van elegendő idő a felkészülésre.

| 1.5 | A fő hangsúlyt a fejlesztési együttműködés legfenntarthatóbb és leglényegesebb szempontjaira kell helyezni: ilyen például a globális szolidaritás és igazságosság, a politikák fejlesztési célú koherenciája, a fenntartható fejlesztési célok, a globális közjavak és kihívások, valamint az európai polgárok mint világgazdasági fogyasztók és szereplők. Nem a részletkérdéseket, illetve a donor–segélyezett kapcsolat kérdéseit kell prioritásnak tekinteni. |
| --- | --- |

1.5

A fő hangsúlyt a fejlesztési együttműködés legfenntarthatóbb és leglényegesebb szempontjaira kell helyezni: ilyen például a globális szolidaritás és igazságosság, a politikák fejlesztési célú koherenciája, a fenntartható fejlesztési célok, a globális közjavak és kihívások, valamint az európai polgárok mint világgazdasági fogyasztók és szereplők. Nem a részletkérdéseket, illetve a donor–segélyezett kapcsolat kérdéseit kell prioritásnak tekinteni.

| 1.6 | Hangsúlyt kell helyezni a magánszektor fejlesztésben betöltött szerepére is, (5) mivel a fejlődő országok általában nem rendelkeznek olyan fejlesztési stratégiákkal, amelyek a szövetkezeteket is magukban foglaló kis- és középvállalkozásokra (kkv-k) irányulnak. Az ilyen fejlesztési stratégiák hozzájárulhatnak a szegénység felszámolásához és az inkluzív növekedés megkönnyítéséhez. A kkv-k támogatására irányuló, a szociális partnerekkel és az érdekelt ngo-kkal együttműködve megvalósított politikák terén szerzett európai tapasztalatokat célirányos és átlátható módon kell átadni a fejlődő országoknak, hogy a fenntartható növekedés annak mindhárom pillérén – gazdasági, társadalmi és környezeti téren – elérhető legyen. |
| --- | --- |

1.6

Hangsúlyt kell helyezni a magánszektor fejlesztésben betöltött szerepére is, (5) mivel a fejlődő országok általában nem rendelkeznek olyan fejlesztési stratégiákkal, amelyek a szövetkezeteket is magukban foglaló kis- és középvállalkozásokra (kkv-k) irányulnak. Az ilyen fejlesztési stratégiák hozzájárulhatnak a szegénység felszámolásához és az inkluzív növekedés megkönnyítéséhez. A kkv-k támogatására irányuló, a szociális partnerekkel és az érdekelt ngo-kkal együttműködve megvalósított politikák terén szerzett európai tapasztalatokat célirányos és átlátható módon kell átadni a fejlődő országoknak, hogy a fenntartható növekedés annak mindhárom pillérén – gazdasági, társadalmi és környezeti téren – elérhető legyen.

5

| 1.7 | Az EGSZB rámutat arra, hogy a korábbi európai évek sikerének kulcsa az volt, hogy az uniós intézmények nemzeti és uniós szinten is szorosan együttműködtek a civil társadalmi szervekkel. Ezért az EGSZB azonnali fellépést sürget: többszereplős munkacsoportok létrehozását a megfelelő időben és megfelelő struktúrák keretében folytatott együttműködés érdekében. Ezért az EGSZB határozottan támogatja egy civil társadalmi szervezeteket tömörítő szövetség létrehozását. |
| --- | --- |

1.7

Az EGSZB rámutat arra, hogy a korábbi európai évek sikerének kulcsa az volt, hogy az uniós intézmények nemzeti és uniós szinten is szorosan együttműködtek a civil társadalmi szervekkel. Ezért az EGSZB azonnali fellépést sürget: többszereplős munkacsoportok létrehozását a megfelelő időben és megfelelő struktúrák keretében folytatott együttműködés érdekében. Ezért az EGSZB határozottan támogatja egy civil társadalmi szervezeteket tömörítő szövetség létrehozását.

| 1.8 | A civil szervezetek által végzett többszintű (országos, uniós és partnerországi) tevékenységeknek van a legnagyobb szerepe a politikai folyamatok alakításában – így az év során a civil szervezeteket és tevékenységeiket abszolút prioritásként kell kezelni, és nekik kell juttatni a finanszírozás nagy részét. A fejlesztés európai évének jobb rövid és hosszú távú eredményei érdekében rendkívül fontos, hogy kerüljük vagy a lehető legalacsonyabb szintre szorítsuk vissza a közönségkapcsolati (PR) irodák által szervezett költséges kampányokat (lásd e vélemény 3.6. pontját). |
| --- | --- |

1.8

A civil szervezetek által végzett többszintű (országos, uniós és partnerországi) tevékenységeknek van a legnagyobb szerepe a politikai folyamatok alakításában – így az év során a civil szervezeteket és tevékenységeiket abszolút prioritásként kell kezelni, és nekik kell juttatni a finanszírozás nagy részét. A fejlesztés európai évének jobb rövid és hosszú távú eredményei érdekében rendkívül fontos, hogy kerüljük vagy a lehető legalacsonyabb szintre szorítsuk vissza a közönségkapcsolati (PR) irodák által szervezett költséges kampányokat (lásd e vélemény 3.6. pontját).

| 1.9 | Az EGSZB arra kéri az uniós intézményeket, hogy a trialógus keretében folyó viták témáit igyekezzenek a kampányok és tájékoztatási tevékenységek helyett a fenntartható eredményekre és részvételre terelni. Ennek eléréséhez az európai bizottsági javaslat több cikkét is számos helyen módosítani kellene – erről részletesebben e vélemény 3. és 4. pontja szól. Módosításra szorul továbbá a preambulum és a mellékletek is, ezzel azonban helyhiány miatt itt nem foglalkozunk. |
| --- | --- |

1.9

Az EGSZB arra kéri az uniós intézményeket, hogy a trialógus keretében folyó viták témáit igyekezzenek a kampányok és tájékoztatási tevékenységek helyett a fenntartható eredményekre és részvételre terelni. Ennek eléréséhez az európai bizottsági javaslat több cikkét is számos helyen módosítani kellene – erről részletesebben e vélemény 3. és 4. pontja szól. Módosításra szorul továbbá a preambulum és a mellékletek is, ezzel azonban helyhiány miatt itt nem foglalkozunk.

| 1.10 | A vélemény 3.5. pontjában kifejtett decentralizált megközelítéssel lehetne a legjobb eredményeket elérni, mivel a fejlesztési együttműködés hagyományai és története igen színes képet mutat, és nem sikerült egy egységes megfogalmazást, tevékenységet stb. találni. A vélemény 3. és 4. része számos javaslatot tesz az év helyi alapú megszervezésére, ezeket figyelembe kell venni az év előkészületei során. |
| --- | --- |

1.10

A vélemény 3.5. pontjában kifejtett decentralizált megközelítéssel lehetne a legjobb eredményeket elérni, mivel a fejlesztési együttműködés hagyományai és története igen színes képet mutat, és nem sikerült egy egységes megfogalmazást, tevékenységet stb. találni. A vélemény 3. és 4. része számos javaslatot tesz az év helyi alapú megszervezésére, ezeket figyelembe kell venni az év előkészületei során.

2.   Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

| 2.1 | Az európai évnek különleges szerepe van a polgárok tájékoztatásában és aktív bevonásában, és lehetővé teszi közös uniós, tagállami és regionális/helyi rendezvények megtartását az intézményi szereplők és egyre nagyobb számú civil szervezet közös szervezésében. |
| --- | --- |

2.1

Az európai évnek különleges szerepe van a polgárok tájékoztatásában és aktív bevonásában, és lehetővé teszi közös uniós, tagállami és regionális/helyi rendezvények megtartását az intézményi szereplők és egyre nagyobb számú civil szervezet közös szervezésében.

| 2.2 | 2015 a millenniumi fejlesztési célok elérésének határideje. Ennek legfontosabb eseményeként értékelni kellene az elért eredményeket, és új stratégiát vagy paradigmát kellene elfogadni az elkövetkező évtizedre. Az EU kulcsszerepet játszott a fejlesztési kérdésekben és a millenniumi fejlesztési célok meghatározásában. Jóllehet a fejlesztési együttműködés sokkal több mint fejlesztési segélyezés, meg kell jegyezni, hogy az összes hivatalos fejlesztési segély többségét (60%) az EU és a tagállamai adták. Az Uniónak és tagállamainak a fejlődő országokbeli partnereikkel együtt vezető szerepet kell játszaniuk a 2015 utáni időszakról szóló vitában. |
| --- | --- |

2.2

2015 a millenniumi fejlesztési célok elérésének határideje. Ennek legfontosabb eseményeként értékelni kellene az elért eredményeket, és új stratégiát vagy paradigmát kellene elfogadni az elkövetkező évtizedre. Az EU kulcsszerepet játszott a fejlesztési kérdésekben és a millenniumi fejlesztési célok meghatározásában. Jóllehet a fejlesztési együttműködés sokkal több mint fejlesztési segélyezés, meg kell jegyezni, hogy az összes hivatalos fejlesztési segély többségét (60%) az EU és a tagállamai adták. Az Uniónak és tagállamainak a fejlődő országokbeli partnereikkel együtt vezető szerepet kell játszaniuk a 2015 utáni időszakról szóló vitában.

| 2.3 | Az Eurobarometer adatai (6) szerint az Unióban mintegy 20 millió ember közvetlenül részt vesz fejlesztési célú nem kormányzati szervezetek munkájában (ideértve az önkénteseket is), mintegy 130 millió uniós polgár ad adományokat fejlődő országokat támogató szervezeteknek, és az uniós polgárok összesen 72%-a személyesen egyetért az alacsony fejlődési mutatókkal rendelkező országok támogatásával. |
| --- | --- |

2.3

Az Eurobarometer adatai (6) szerint az Unióban mintegy 20 millió ember közvetlenül részt vesz fejlesztési célú nem kormányzati szervezetek munkájában (ideértve az önkénteseket is), mintegy 130 millió uniós polgár ad adományokat fejlődő országokat támogató szervezeteknek, és az uniós polgárok összesen 72%-a személyesen egyetért az alacsony fejlődési mutatókkal rendelkező országok támogatásával.

6

| 2.4 | Egyre többen megértik, hogy a fejlesztés a saját országunkban és saját életünkben kezdődik, a méltányos kereskedelemmel, a környezetvédelemmel, a politikai folyamatokban való részvétellel stb. |
| --- | --- |

2.4

Egyre többen megértik, hogy a fejlesztés a saját országunkban és saját életünkben kezdődik, a méltányos kereskedelemmel, a környezetvédelemmel, a politikai folyamatokban való részvétellel stb.

| 2.5 | Egy gyorsan növekvő, széles és sokszínű támogatói szövetség – Andris Piebalgs, fejlesztésért felelős uniós biztos és csapata erőteljes támogatásával, illetve olyan országos és uniós szintű civil szervezetek vezetésével, mint az Európa Mozgalom–Lettország, a Lett Platform a Fejlesztési Együttműködésért (LAPAS) és az Európai Segélyezési és Fejlesztési Szövetség (CONCORD) –, valamint az EGSZB (7) összehozták a legfontosabb érdekelteket, köztük civil szervezetek széles körét, a Régiók Bizottságát és az Európai Parlamentet. A partnerek kezdettől fogva azon dolgoztak, hogy az év sikeres és ambiciózus legyen, konkrét eredményekkel. |
| --- | --- |

2.5

Egy gyorsan növekvő, széles és sokszínű támogatói szövetség – Andris Piebalgs, fejlesztésért felelős uniós biztos és csapata erőteljes támogatásával, illetve olyan országos és uniós szintű civil szervezetek vezetésével, mint az Európa Mozgalom–Lettország, a Lett Platform a Fejlesztési Együttműködésért (LAPAS) és az Európai Segélyezési és Fejlesztési Szövetség (CONCORD) –, valamint az EGSZB (7) összehozták a legfontosabb érdekelteket, köztük civil szervezetek széles körét, a Régiók Bizottságát és az Európai Parlamentet. A partnerek kezdettől fogva azon dolgoztak, hogy az év sikeres és ambiciózus legyen, konkrét eredményekkel.

7

3.   Részletes megjegyzések

Részletes megjegyzések

| 3.1 | Az EGSZB arra kéri az uniós intézményeket, hogy a háromoldalú párbeszédet használják fel arra, hogy több tartalommal és intézkedéssel töltsék meg az évet, jobb és fenntarthatóbb eredményeket biztosítva (pl. politikai folyamatokkal, kötelezettségvállalásokkal, a horizontális és strukturált párbeszéd javításával stb.). |
| --- | --- |

3.1

Az EGSZB arra kéri az uniós intézményeket, hogy a háromoldalú párbeszédet használják fel arra, hogy több tartalommal és intézkedéssel töltsék meg az évet, jobb és fenntarthatóbb eredményeket biztosítva (pl. politikai folyamatokkal, kötelezettségvállalásokkal, a horizontális és strukturált párbeszéd javításával stb.).

több tartalommal és intézkedéssel

jobb és fenntarthatóbb eredményeket biztosítva

| 3.2 | Az EGSZB emlékeztet az európai év tartalmára vonatkozó eredeti javaslatára:„Az EGSZB kéri, hogy biztosítsanak kiemelt figyelmet a fejlesztési együttműködés témájának, a globális szolidaritásnak és a millenniumi fejlesztési célokról szóló vitának”. Javasolja, hogy 2015 legyen a „fejlesztés és együttműködés” éve (ideiglenes cím). Mivel az Unió és tagállamai szintén elkötelezettek amellett, hogy e célkitűzéseket 2015-re elérjék, az EGSZB javasolja, hogy használják ki ezt az évet annak támogatására, hogy a civil társadalmon belül, valamint nemzeti és uniós szinten valamennyi polgár figyelmét felkeltsék a már kitűzött és a 2015 után meghatározandó, új célkitűzések iránt, és ösztönözzék őket az erre vonatkozó felelősségük felvállalására.” (8) |
| --- | --- |

3.2

Az EGSZB emlékeztet az európai év tartalmára vonatkozó eredeti javaslatára:„Az EGSZB kéri, hogy biztosítsanak kiemelt figyelmet a fejlesztési együttműködés témájának, a globális szolidaritásnak és a millenniumi fejlesztési célokról szóló vitának”. Javasolja, hogy 2015 legyen a „fejlesztés és együttműködés” éve (ideiglenes cím). Mivel az Unió és tagállamai szintén elkötelezettek amellett, hogy e célkitűzéseket 2015-re elérjék, az EGSZB javasolja, hogy használják ki ezt az évet annak támogatására, hogy a civil társadalmon belül, valamint nemzeti és uniós szinten valamennyi polgár figyelmét felkeltsék a már kitűzött és a 2015 után meghatározandó, új célkitűzések iránt, és ösztönözzék őket az erre vonatkozó felelősségük felvállalására.” (8)

Az EGSZB emlékeztet az európai év tartalmára vonatkozó eredeti javaslatára:

8

| 3.3 | Az európai év sikerének és magának a fejlődésnek a kulcsa az uniós polgárok, valamint a civil szervezetek és globális partnereik elkötelezése a fejlesztés mellett, valamint bevonásuk a globális fejlesztésről és igazságosságról szóló politikai párbeszédbe. A civil szervezetek nemcsak a finanszírozási források előteremtésében és a fejlesztési tevékenységek végrehajtásában játszanak kulcsszerepet, hanem a politikai folyamatokban is. Ez különösen igaz az ifjabb generációra, amely a közösségi hálózatok és egyéb média révén általában erősebben kötődik a nagyvilághoz, és jobban tudatában van azoknak az égetően sürgős kérdéseknek, amelyeket jövőbeli vezetőinkként nekik kell majd megoldaniuk. Ezért kulcsfontosságú a gyermekek és fiatalok, különösen a lányok, érdemi és közvetlen bevonása az európai év kapcsán folyó vitákba. Emellett a különféle érdekeltségű és társadalmi hátterű stb. polgárokat is érdemben és közvetlenül be kell vonni. A fent említett szempontoknak az európai év előkészítésében és megvalósításában, tartalmában és finanszírozásában is megfelelően tükröződniük kell. |
| --- | --- |

3.3

Az európai év sikerének és magának a fejlődésnek a kulcsa az uniós polgárok, valamint a civil szervezetek és globális partnereik elkötelezése a fejlesztés mellett, valamint bevonásuk a globális fejlesztésről és igazságosságról szóló politikai párbeszédbe. A civil szervezetek nemcsak a finanszírozási források előteremtésében és a fejlesztési tevékenységek végrehajtásában játszanak kulcsszerepet, hanem a politikai folyamatokban is. Ez különösen igaz az ifjabb generációra, amely a közösségi hálózatok és egyéb média révén általában erősebben kötődik a nagyvilághoz, és jobban tudatában van azoknak az égetően sürgős kérdéseknek, amelyeket jövőbeli vezetőinkként nekik kell majd megoldaniuk. Ezért kulcsfontosságú a gyermekek és fiatalok, különösen a lányok, érdemi és közvetlen bevonása az európai év kapcsán folyó vitákba. Emellett a különféle érdekeltségű és társadalmi hátterű stb. polgárokat is érdemben és közvetlenül be kell vonni. A fent említett szempontoknak az európai év előkészítésében és megvalósításában, tartalmában és finanszírozásában is megfelelően tükröződniük kell.

az uniós polgárok, valamint a civil szervezetek és globális partnereik elkötelezése

valamint bevonásuk

| 3.4 | Az EGSZB az európai év kapcsán decentralizált megközelítést támogat. A tagállami szintű munkacsoportoknak ki kellene találniuk egy olyan mottót, szlogent vagy meghívót az évre, amely a legjobban tükrözi az adott országra jellemző helyzetet. Legkésőbb két hónappal a javaslat elfogadása után uniós és tagállami szinten munkacsoportokat kellene létrehozni, és hozzáférést kellene biztosítani nekik az európai év számára elkülönített forrásokhoz. A munkacsoportok tevékenységét és munkájuk támogatását az európai év után is folytatni kellene. A munkacsoportokban a főszerepet a szervezett civil társadalomnak kellene játszania. |
| --- | --- |

3.4

Az EGSZB az európai év kapcsán decentralizált megközelítést támogat. A tagállami szintű munkacsoportoknak ki kellene találniuk egy olyan mottót, szlogent vagy meghívót az évre, amely a legjobban tükrözi az adott országra jellemző helyzetet. Legkésőbb két hónappal a javaslat elfogadása után uniós és tagállami szinten munkacsoportokat kellene létrehozni, és hozzáférést kellene biztosítani nekik az európai év számára elkülönített forrásokhoz. A munkacsoportok tevékenységét és munkájuk támogatását az európai év után is folytatni kellene. A munkacsoportokban a főszerepet a szervezett civil társadalomnak kellene játszania.

Az EGSZB az európai év kapcsán decentralizált megközelítést támogat.

| 3.5 | Az EGSZB nagyra értékeli, hogy az Európai Bizottság jelentős forrásokat tervez befektetni az év sikere érdekében. Ugyanakkor az EGSZB aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy ebben a fázisban e forrásoknak csak elenyésző része van elkülönítve a civil társadalom bevonására és tevékenységeire, jóllehet ez biztosítaná a legjobban az év fenntarthatóságát és eredményességét. Amennyire csak lehet, kerülni kellene már meglévő vagy új PR-szerződések/pályázatok forrásainak felhasználását, mivel egyes esetekben ez még hátráltathatja is az év céljainak elérését. |
| --- | --- |

3.5

Az EGSZB nagyra értékeli, hogy az Európai Bizottság jelentős forrásokat tervez befektetni az év sikere érdekében. Ugyanakkor az EGSZB aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy ebben a fázisban e forrásoknak csak elenyésző része van elkülönítve a civil társadalom bevonására és tevékenységeire, jóllehet ez biztosítaná a legjobban az év fenntarthatóságát és eredményességét. Amennyire csak lehet, kerülni kellene már meglévő vagy új PR-szerződések/pályázatok forrásainak felhasználását, mivel egyes esetekben ez még hátráltathatja is az év céljainak elérését.

jelentős forrásokat tervez befektetni

| 3.6 | Az elmúlt európai évek tapasztalatai alapján az EGSZB támogatását fejezi ki egy széles körű és inkluzív civiltársadalmi szövetség létrehozása iránt, melynek az elmúlt évekhez hasonlóan vezető szerepet kellene játszania az európai év tervezésében és megvalósításában. Az EGSZB javasolja, hogy fordítsanak kiemelt figyelmet az EGSZB-tagokkal és szervekkel, egyéb érdekeltekkel, valamint az említett szövetség uniós és tagállami szintű tagjaival folytatott szoros együttműködésre. |
| --- | --- |

3.6

Az elmúlt európai évek tapasztalatai alapján az EGSZB támogatását fejezi ki egy széles körű és inkluzív civiltársadalmi szövetség létrehozása iránt, melynek az elmúlt évekhez hasonlóan vezető szerepet kellene játszania az európai év tervezésében és megvalósításában. Az EGSZB javasolja, hogy fordítsanak kiemelt figyelmet az EGSZB-tagokkal és szervekkel, egyéb érdekeltekkel, valamint az említett szövetség uniós és tagállami szintű tagjaival folytatott szoros együttműködésre.

széles körű és inkluzív civiltársadalmi szövetség

| 3.7 | „Az év nagyköveteinek” kinevezése bevált gyakorlat, melyet a 2015-ös európai évben is folytatni kellene. Kiváló lehetőségeket kínál a nagyközönség figyelmének felkeltése és az év céljainak támogatása terén. |
| --- | --- |

3.7

„Az év nagyköveteinek” kinevezése bevált gyakorlat, melyet a 2015-ös európai évben is folytatni kellene. Kiváló lehetőségeket kínál a nagyközönség figyelmének felkeltése és az év céljainak támogatása terén.

„Az év nagyköveteinek” kinevezése

| 3.8 | Az EGSZB vállalja együttműködési mechanizmusok kialakítását minden releváns szinten, hogy biztosítsa az uniós intézmények és szervek közti minél jobb együttműködést és szinergiahatásokat. Az év során együttműködést kellene kezdeményezni az ENSZ-szel. |
| --- | --- |

3.8

Az EGSZB vállalja együttműködési mechanizmusok kialakítását minden releváns szinten, hogy biztosítsa az uniós intézmények és szervek közti minél jobb együttműködést és szinergiahatásokat. Az év során együttműködést kellene kezdeményezni az ENSZ-szel.

együttműködési mechanizmusok

| 3.9 | Az EGSZB határozottan támogatja azokat a javaslatokat, melyek az európai évvel foglalkozó informális munkacsoport és az EGSZB honlapján helyet kapott vitafórum keretében merültek fel. A civil szervezetek és partnerek elképzeléseit a CONCORD vetette fel. (9)
  Az uniós intézményeknek minden tőlük telhetőt meg kell tenniük azért, hogy az év megfeleljen az alábbiaknak:







  — | Inspiráció: olyan folyamat, melyben az összes szereplő összeülhet, és együtt új gondolkodásmódokat és gyakorlatokat fejleszthetnek ki, egyezségre jutva arról, hogy „mit jelent a globális igazságosság Európa és polgárai számára”. |
| --- | --- | --- |

3.9

Az EGSZB határozottan támogatja azokat a javaslatokat, melyek az európai évvel foglalkozó informális munkacsoport és az EGSZB honlapján helyet kapott vitafórum keretében merültek fel. A civil szervezetek és partnerek elképzeléseit a CONCORD vetette fel. (9)
  Az uniós intézményeknek minden tőlük telhetőt meg kell tenniük azért, hogy az év megfeleljen az alábbiaknak:

9

Az uniós intézményeknek minden tőlük telhetőt meg kell tenniük azért, hogy az év megfeleljen az alábbiaknak:

—

Inspiráció: olyan folyamat, melyben az összes szereplő összeülhet, és együtt új gondolkodásmódokat és gyakorlatokat fejleszthetnek ki, egyezségre jutva arról, hogy „mit jelent a globális igazságosság Európa és polgárai számára”.

Inspiráció

| — | Részvétel: a polgárok és a globális igazságosságról vallott nézeteik középpontba állítása, és a vita főszereplőivé tétele. Ehhez egyenlő esélyt kell adni nekik saját és szervezeteik elképzeléseinek megosztására, azaz át kell térni „a polgárok figyelemfelkeltő jellegű tájékoztatásáról” az „igazságos globális fejlődésről vallott nézeteik közös megvitatására”. |
| --- | --- |

—

Részvétel: a polgárok és a globális igazságosságról vallott nézeteik középpontba állítása, és a vita főszereplőivé tétele. Ehhez egyenlő esélyt kell adni nekik saját és szervezeteik elképzeléseinek megosztására, azaz át kell térni „a polgárok figyelemfelkeltő jellegű tájékoztatásáról” az „igazságos globális fejlődésről vallott nézeteik közös megvitatására”.

Részvétel

| — | Koherencia: A fejlesztési politikának koherensnek kell lennie, és az év folyamán a fejlesztésen kívül más európai bizottsági politikákat (kereskedelem, pénzügyek, mezőgazdaság stb.) is meg kell vitatni ebből a szempontból. |
| --- | --- |

—

Koherencia: A fejlesztési politikának koherensnek kell lennie, és az év folyamán a fejlesztésen kívül más európai bizottsági politikákat (kereskedelem, pénzügyek, mezőgazdaság stb.) is meg kell vitatni ebből a szempontból.

Koherencia:

| — | A fejlesztéssel kapcsolatos oktatási és figyelemfelkeltési folyamat: Az évet egy sokrésztvevős fejlesztéssel kapcsolatos oktatási és figyelemfelkeltési folyamatnak kellene tekinteni, mely a fejlesztéssel kapcsolatos oktatás európai konszenzusának pedagógiai elvein és értékein alapul. |
| --- | --- |

—

A fejlesztéssel kapcsolatos oktatási és figyelemfelkeltési folyamat: Az évet egy sokrésztvevős fejlesztéssel kapcsolatos oktatási és figyelemfelkeltési folyamatnak kellene tekinteni, mely a fejlesztéssel kapcsolatos oktatás európai konszenzusának pedagógiai elvein és értékein alapul.

A fejlesztéssel kapcsolatos oktatási és figyelemfelkeltési folyamat:

| — | Globalitás: Az Európán kívüli partnereknek minden vitában egyenlő félként részt kell venniük. |
| --- | --- |

—

Globalitás: Az Európán kívüli partnereknek minden vitában egyenlő félként részt kell venniük.

Globalitás

| 3.10 | Az EGSZB emellett határozottan támogatja az Európai Parlament előadójának alábbi javaslatait: (10)







  — | Az év elnevezésének módosítása: a fejlesztés európai éve; |
| --- | --- | --- |

3.10

Az EGSZB emellett határozottan támogatja az Európai Parlament előadójának alábbi javaslatait: (10)

10

—

Az év elnevezésének módosítása: a fejlesztés európai éve;

Az év elnevezésének módosítása

| — | Kiemelt figyelmet kell fordítani a fejlesztési együttműködés terén régi hagyománnyal nem rendelkező tagállamokban
   (11) élő polgárokra. Emellett az EGSZB javasolja, hogy a kiterjedt társfinanszírozási problémák elkerülése érdekében ezekben a tagállamokban keressenek egyedi megoldásokat; |
| --- | --- |

—

Kiemelt figyelmet kell fordítani a fejlesztési együttműködés terén régi hagyománnyal nem rendelkező tagállamokban
   (11) élő polgárokra. Emellett az EGSZB javasolja, hogy a kiterjedt társfinanszírozási problémák elkerülése érdekében ezekben a tagállamokban keressenek egyedi megoldásokat;

a fejlesztési együttműködés terén régi hagyománnyal nem rendelkező tagállamokban

11

| — | Jobban tudatosítsa az uniós polgárokban a globális fejlesztésben és az egyenlőbb globális fejlesztési lehetőségekben való érdekeltségüket és hozzájárulásukat, valamint tegye a fejlesztést a nemzeti oktatási programok szerves részévé; (12) |
| --- | --- |

—

Jobban tudatosítsa az uniós polgárokban a globális fejlesztésben és az egyenlőbb globális fejlesztési lehetőségekben való érdekeltségüket és hozzájárulásukat, valamint tegye a fejlesztést a nemzeti oktatási programok szerves részévé; (12)

tegye a fejlesztést a nemzeti oktatási programok szerves részévé

12

| — | Biztosítani kell a fejlődő országbeli partnerek bevonását; (13) |
| --- | --- |

—

Biztosítani kell a fejlődő országbeli partnerek bevonását; (13)

13

| — | „Felkeltse a figyelmet és elősegítse a vitát arról, hogy az egyéni, helyi, regionális nemzeti és európai döntések és választások milyen hatással lehetnek a globális fejlesztésre és a fejlődő országokban élő emberekre, a politikák fejlesztési célú koherenciájának szélesebb körű megismertetése céljából;” (14) |
| --- | --- |

—

„Felkeltse a figyelmet és elősegítse a vitát arról, hogy az egyéni, helyi, regionális nemzeti és európai döntések és választások milyen hatással lehetnek a globális fejlesztésre és a fejlődő országokban élő emberekre, a politikák fejlesztési célú koherenciájának szélesebb körű megismertetése céljából;” (14)

az egyéni, helyi, regionális nemzeti és európai döntések és választások

14

| — | „A Bizottság ezekre a [koordinációs] ülésekre megfigyelőként meghívja a civil társadalom képviselőit és az Európai Parlament képviselőit.” (15) |
| --- | --- |

—

„A Bizottság ezekre a [koordinációs] ülésekre megfigyelőként meghívja a civil társadalom képviselőit és az Európai Parlament képviselőit.” (15)

civil társadalom

15

4.   További módosításra vonatkozó ajánlások az Európai Bizottság javaslatához
   (16)

További módosításra vonatkozó ajánlások az Európai Bizottság javaslatához

16

| 4.1 | 1. cikk (egy mondattal kiegészítendő) – Egy országonként eltérő alcímmel hatékonyan tükrözni lehetne a hagyományok, kihívások és lehetőségek eltéréseit: „2015-öt a fejlesztés európai évének [...] nyilvánítják. Tagállami szinten ezt ki kellene egészíteni egy alcímmel, mottóval, szlogennel vagy meghívóval.” |
| --- | --- |

4.1

1. cikk (egy mondattal kiegészítendő) – Egy országonként eltérő alcímmel hatékonyan tükrözni lehetne a hagyományok, kihívások és lehetőségek eltéréseit: „2015-öt a fejlesztés európai évének [...] nyilvánítják. Tagállami szinten ezt ki kellene egészíteni egy alcímmel, mottóval, szlogennel vagy meghívóval.”

. Tagállami szinten ezt ki kellene egészíteni egy alcímmel, mottóval, szlogennel vagy meghívóval.”

| 4.2 | 2. cikk (első bekezdés) – Hasznos volna nagyobb hangsúlyt fektetni a kötelezettségvállalásra, minden szereplőt egyenlőnek tüntetve fel: „– tájékoztassa az uniós polgárokat az uniós fejlesztési együttműködésről, kiemelve
  és vonja be őket az arról szóló vitákba, hogy mit képes az Európai Unió már most elérni a világon globális fejlesztési partnerként,
  a segélyek legnagyobb donoraként és állapodjon meg arról, hogyan lenne képes még többet tenni tagállamainak, és intézményeinek
  és egyéb szereplők közötti nagyobb koherenciával és jobb koordinációval
  együttes erejével.” |
| --- | --- |

4.2

2. cikk (első bekezdés) – Hasznos volna nagyobb hangsúlyt fektetni a kötelezettségvállalásra, minden szereplőt egyenlőnek tüntetve fel: „– tájékoztassa az uniós polgárokat az uniós fejlesztési együttműködésről, kiemelve
  és vonja be őket az arról szóló vitákba, hogy mit képes az Európai Unió már most elérni a világon globális fejlesztési partnerként,
  a segélyek legnagyobb donoraként és állapodjon meg arról, hogyan lenne képes még többet tenni tagállamainak, és intézményeinek
  és egyéb szereplők közötti nagyobb koherenciával és jobb koordinációval
  együttes erejével.”

kiemelve

és vonja be őket az arról szóló vitákba

globális fejlesztési partnerként,

a segélyek legnagyobb donoraként

állapodjon meg arról,

nak

és

nek

és egyéb szereplők közötti nagyobb koherenciával és jobb koordinációval

együttes erejével

| 4.3 | 2. cikk (második bekezdés) – A Kereskedelem, növekedés és globális ügyek – A kereskedelempolitika mint az Európa 2020 stratégia kulcseleme c. EGSZB-véleménnyel összhangban: „– ösztönözze az uniós polgárok érdeklődését, tevékeny és érdemi részvételét a fejlesztési együttműködésben és erősítse felelősségérzetüket egyéni döntéseik, valamint az országos és nemzetközi kötelezettségvállalások (többek közt a 2015 utáni menetrend) kapcsán, és elősegítse annak lehetőségét, hogy részt vegyenek a politika kialakításában és végrehajtásában; valamint” |
| --- | --- |

4.3

2. cikk (második bekezdés) – A Kereskedelem, növekedés és globális ügyek – A kereskedelempolitika mint az Európa 2020 stratégia kulcseleme c. EGSZB-véleménnyel összhangban: „– ösztönözze az uniós polgárok érdeklődését, tevékeny és érdemi részvételét a fejlesztési együttműködésben és erősítse felelősségérzetüket egyéni döntéseik, valamint az országos és nemzetközi kötelezettségvállalások (többek közt a 2015 utáni menetrend) kapcsán, és elősegítse annak lehetőségét, hogy részt vegyenek a politika kialakításában és végrehajtásában; valamint”

Kereskedelem, növekedés és globális ügyek – A kereskedelempolitika mint az Európa 2020 stratégia kulcseleme

érdeklődését,

és érdemi

egyéni döntéseik, valamint az országos és nemzetközi kötelezettségvállalások (többek közt a 2015 utáni menetrend) kapcsán,

| 4.4 | 2. cikk (harmadik bekezdés) – A bekezdés túlságosan a segélyre koncentrál a donor szemszögéből, és túl szűk látókörű: „– felhívja a figyelmet az uniós fejlesztési együttműködés szerepére, amely számos előnyt nyújt minden uniós és partnerországbeli szereplő számára
  nemcsak a címzettek számára, hanem az uniós polgároknak is, ebben a változó és egyre inkább egymásra utalt világban;.” |
| --- | --- |

4.4

2. cikk (harmadik bekezdés) – A bekezdés túlságosan a segélyre koncentrál a donor szemszögéből, és túl szűk látókörű: „– felhívja a figyelmet az uniós fejlesztési együttműködés szerepére, amely számos előnyt nyújt minden uniós és partnerországbeli szereplő számára
  nemcsak a címzettek számára, hanem az uniós polgároknak is, ebben a változó és egyre inkább egymásra utalt világban;.”

minden uniós és partnerországbeli szereplő számára

nemcsak a címzettek számára, hanem az uniós polgároknak is,

| 4.5 | 2. cikk (új bekezdés) – Az uniós és tagállami szintű politikai folyamatok fenntartható eredménye kulcsfontosságú, és ez hiányzik a jelenlegi javaslatból: „– fenntartható eredményeket és fejlődést érjen el a szükséges területeken (pl. a belső és külső politikai menetrendekben és a fejlesztési politikákban, koherencia, hatékonyság, jogokon alapuló megközelítés, döntéshozó hatalom a nők számára, fenntartható fejlődés, biztonságossá tehetőség/emberi biztonság, részvétel és csere, eszközök és struktúrák a civil társadalom számára, ideértve az üzleti szervezeteket és szakszervezeteket stb.).” |
| --- | --- |

4.5

2. cikk (új bekezdés) – Az uniós és tagállami szintű politikai folyamatok fenntartható eredménye kulcsfontosságú, és ez hiányzik a jelenlegi javaslatból: „– fenntartható eredményeket és fejlődést érjen el a szükséges területeken (pl. a belső és külső politikai menetrendekben és a fejlesztési politikákban, koherencia, hatékonyság, jogokon alapuló megközelítés, döntéshozó hatalom a nők számára, fenntartható fejlődés, biztonságossá tehetőség/emberi biztonság, részvétel és csere, eszközök és struktúrák a civil társadalom számára, ideértve az üzleti szervezeteket és szakszervezeteket stb.).”

„– fenntartható eredményeket és fejlődést érjen el a szükséges területeken (pl. a belső és külső politikai menetrendekben és a fejlesztési politikákban, koherencia, hatékonyság, jogokon alapuló megközelítés, döntéshozó hatalom a nők számára, fenntartható fejlődés, biztonságossá tehetőség/emberi biztonság, részvétel és csere, eszközök és struktúrák a civil társadalom számára, ideértve az üzleti szervezeteket és szakszervezeteket stb.).”

| 4.6 | 3. cikk (első bekezdés első franciabekezdés) – A kommunikációnak kétirányú folyamatnak kell lennie, az európai évvel kapcsolatos közelmúltbeli kampányokat több oldalról is kemény bírálatok érték: „– a nagy nyilvánosságnak, illetve célzott közönségnek címzett kommunikációs tevékenységek
  kampányok, többek között a közösségi médián keresztül, a kulcskérdések megvitatására és közös megoldására
  kulcsüzenetek terjesztésére;” |
| --- | --- |

4.6

3. cikk (első bekezdés első franciabekezdés) – A kommunikációnak kétirányú folyamatnak kell lennie, az európai évvel kapcsolatos közelmúltbeli kampányokat több oldalról is kemény bírálatok érték: „– a nagy nyilvánosságnak, illetve célzott közönségnek címzett kommunikációs tevékenységek
  kampányok, többek között a közösségi médián keresztül, a kulcskérdések megvitatására és közös megoldására
  kulcsüzenetek terjesztésére;”

tevékenységek

kampányok

kulcskérdések megvitatására és közös megoldására

kulcsüzenetek terjesztésére

| 4.7 | 3. cikk (első bekezdés második franciabekezdés) – Az országos és uniós szinten létrehozott sikeres munkacsoportok az európai évek sikerét tekintve az egyik kulcstényezőnek bizonyultak. Az átláthatóság érdekében fontos, hogy a viták konkrét és mérhető eredményekhez vezessenek: „– egy számos érdekeltet tömörítő munkacsoport által irányított, nyitott és befogadó politikai folyamat – ezen belül konferenciák, rendezvények és kezdeményezések – szervezése, valamennyi érintett érdekelt féllel, amelyek célja a részvétel és vita ösztönzése, valamint a figyelemfelhívás európai szinten, továbbá eredmények, illetve ahol szükséges, fejlődés felmutatásának biztosítása;” |
| --- | --- |

4.7

3. cikk (első bekezdés második franciabekezdés) – Az országos és uniós szinten létrehozott sikeres munkacsoportok az európai évek sikerét tekintve az egyik kulcstényezőnek bizonyultak. Az átláthatóság érdekében fontos, hogy a viták konkrét és mérhető eredményekhez vezessenek: „– egy számos érdekeltet tömörítő munkacsoport által irányított, nyitott és befogadó politikai folyamat – ezen belül konferenciák, rendezvények és kezdeményezések – szervezése, valamennyi érintett érdekelt féllel, amelyek célja a részvétel és vita ösztönzése, valamint a figyelemfelhívás európai szinten, továbbá eredmények, illetve ahol szükséges, fejlődés felmutatásának biztosítása;”

egy számos érdekeltet tömörítő munkacsoport által irányított, nyitott és befogadó politikai folyamat – ezen belül

, illetve ahol szükséges, fejlődés felmutatásának biztosítása

| 4.8 | 3. cikk (első bekezdés új franciabekezdés) – A fejlesztésről „szóló” európai év elképzelhetetlen a fejlődő országokbeli érdekeltek közvetlen bevonása nélkül: „– tevékenységek az EU-ban és annak határain túl, a partnerországokban, megszólítva azok lakosságát és szervezeteit;” |
| --- | --- |

4.8

3. cikk (első bekezdés új franciabekezdés) – A fejlesztésről „szóló” európai év elképzelhetetlen a fejlődő országokbeli érdekeltek közvetlen bevonása nélkül: „– tevékenységek az EU-ban és annak határain túl, a partnerországokban, megszólítva azok lakosságát és szervezeteit;”

„– tevékenységek az EU-ban és annak határain túl, a partnerországokban, megszólítva azok lakosságát és szervezeteit;”

| 4.9 | 3. cikk (első bekezdés új franciabekezdés) – Az EGSZB és az Európai Bizottság a munkadokumentumban megjegyzik, hogy az időben tett előkészületek és az utókövető tevékenységek révén az év jobb eredményeket hozhat, csakúgy mint a tematikus évek összekapcsolásával: „– az évet előkészítő, valamint nyomon követő tevékenységek tagállami és uniós szinten;” |
| --- | --- |

4.9

3. cikk (első bekezdés új franciabekezdés) – Az EGSZB és az Európai Bizottság a munkadokumentumban megjegyzik, hogy az időben tett előkészületek és az utókövető tevékenységek révén az év jobb eredményeket hozhat, csakúgy mint a tematikus évek összekapcsolásával: „– az évet előkészítő, valamint nyomon követő tevékenységek tagállami és uniós szinten;”

„– az évet előkészítő, valamint nyomon követő tevékenységek tagállami és uniós szinten;”

| 4.10 | 4. cikk (2. bekezdés) – lásd a 4.7. pontot: „A nemzeti koordinátorok a Bizottsággal szorosan összehangolva, konzultálnak és együttműködnek
  országos munkacsoportot/irányítócsoportot hoznak létre az érintett érdekeltek széles köréből
  vel, beleértve a civil társadalmat [...]”. |
| --- | --- |

4.10

4. cikk (2. bekezdés) – lásd a 4.7. pontot: „A nemzeti koordinátorok a Bizottsággal szorosan összehangolva, konzultálnak és együttműködnek
  országos munkacsoportot/irányítócsoportot hoznak létre az érintett érdekeltek széles köréből
  vel, beleértve a civil társadalmat [...]”.

konzultálnak és együttműködnek

országos munkacsoportot/irányítócsoportot hoznak létre

ből

vel

| 4.11 | Melléklet: A 3. cikkben említett intézkedések részletei, A. pont: Közvetlen uniós kezdeményezések (első bekezdés) – Decentralizált megközelítést kell támogatni az egyes tagállamokban uralkodó valós helyzet tükrözése érdekében, és a civil szervezeteket nem szabadna kizárni a javaslataik végrehajtásából: „A finanszírozás általában a civil szervezetek, a magánszektor és mások számára nyitott pályázatokon
  meglévő keretszerződéseken alapulóan, áruk és szolgáltatások közvetlen beszerzésének formáját ölti [...]”. |
| --- | --- |

4.11

Melléklet: A 3. cikkben említett intézkedések részletei, A. pont: Közvetlen uniós kezdeményezések (első bekezdés) – Decentralizált megközelítést kell támogatni az egyes tagállamokban uralkodó valós helyzet tükrözése érdekében, és a civil szervezeteket nem szabadna kizárni a javaslataik végrehajtásából: „A finanszírozás általában a civil szervezetek, a magánszektor és mások számára nyitott pályázatokon
  meglévő keretszerződéseken alapulóan, áruk és szolgáltatások közvetlen beszerzésének formáját ölti [...]”.

a civil szervezetek, a magánszektor és mások számára nyitott pályázatokon

meglévő keretszerződéseken

| 4.12 | Melléklet: A 3. cikkben említett intézkedések részletei, A. pont: Közvetlen uniós kezdeményezések (új bekezdés) – A korábbi európai évek bevált gyakorlatai alapján: 2013-ban több mint 60 Unió-szerte tevékenykedő civilszervezet-hálózat vesz részt az évvel kapcsolatos uniós és országos szintű tevékenységek koordinációjában és lebonyolításában, ezért a szövetség munkájának megfelelő támogatása alapvető: „– a civil társadalmi koordináció támogatása a »szövetség az európai évért« már létező modellje alapján;”. |
| --- | --- |

4.12

Melléklet: A 3. cikkben említett intézkedések részletei, A. pont: Közvetlen uniós kezdeményezések (új bekezdés) – A korábbi európai évek bevált gyakorlatai alapján: 2013-ban több mint 60 Unió-szerte tevékenykedő civilszervezet-hálózat vesz részt az évvel kapcsolatos uniós és országos szintű tevékenységek koordinációjában és lebonyolításában, ezért a szövetség munkájának megfelelő támogatása alapvető: „– a civil társadalmi koordináció támogatása a »szövetség az európai évért« már létező modellje alapján;”.

„– a civil társadalmi koordináció támogatása a »szövetség az európai évért« már létező modellje alapján;”

Kelt Brüsszelben, 2013. december 10-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Henri MALOSSE

---

(1)  Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra a fejlesztés európai évéről (2015) – COM(2013) 509 final.

1

Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra a fejlesztés európai évéről (2015)

(2)  Lásd a CONCORD válaszát a fejlesztés európai évéről (2015) szóló európai bizottsági javaslatra.

2

(3)  Jelentéstervezet a fejlesztés 2015-ös európai évéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról, előadó: Charles Goerens, 2013/0238(COD).

3

Jelentéstervezet a fejlesztés 2015-ös európai évéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról

(4)  Lásd a CONCORD válaszát a fejlesztés európai évéről (2015) szóló európai bizottsági javaslatra.

4

(5)  Az EGSZB véleménye: A magánszektor bevonása a 2015 utáni időszakra vonatkozó fejlesztési keretb,
  HL C 67., 2014.3.6.., 1–5. o.

5

A magánszektor bevonása a 2015 utáni időszakra vonatkozó fejlesztési keretb,

(6)  352. sz. Eurobarométer tematikus felmérés, 2010. június, http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_352_en.pdf.

6

(7)  A kezdeményezést először a CONCORD közgyűlésének 2011. június 22-i ülésén ismertette és vitatta meg Andris Gobiņš (Európa Mozgalom – Lettország, valamint az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagja) és Māra Sīmane (Lett Platform a Fejlesztési Együttműködésért (LAPAS)). Informális munkacsoportot hoztak létre, és az EGSZB 2011. december 7-i plenáris ülésén a Kereskedelem, növekedés és globális ügyek – A kereskedelempolitika mint az Európa 2020 stratégia kulcseleme c. véleményről tartott hivatalos szavazás során kérték a fejlesztés és az együttműködés európai évének megszervezését.

7

Kereskedelem, növekedés és globális ügyek – A kereskedelempolitika mint az Európa 2020 stratégia kulcseleme

(8)  Az EGSZB véleménye a következő tárgyban: Kereskedelem, növekedés és globális ügyek – A kereskedelempolitika mint az Európa 2020 stratégia kulcseleme
  HL C 43., 2012.2.15., 73–78. o.

8

Kereskedelem, növekedés és globális ügyek – A kereskedelempolitika mint az Európa 2020 stratégia kulcseleme

(9)  Lásd a CONCORD válaszát a fejlesztés európai évéről (2015) szóló európai bizottsági javaslatra, 2013. szeptember.

9

(10)  Jelentéstervezet a fejlesztés 2015-ös európai évéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról, előadó: Charles Goerens, 2013/0238(COD).

10

(11)  Ugyanott, 14. és 31. módosítás.

11

(12)  Ugyanott, a 17. módosítás adaptált változata.

12

(13)  Ugyanott, 18., 19., 21., 28. és 30. módosítás.

13

(14)  Ugyanott, 20. módosítás.

14

(15)  Ugyanott, 27. módosítás.

15

(16)  Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra a fejlesztés európai évéről (2015) – COM(2013) 509 final.

16

---

| 5.6.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 170/104 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 170/104

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az állategészségügyről

(COM (2013) 260 final – 2013/0136 (COD)),

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a növényi szaporítóanyagok előállításáról és forgalomba hozataláról (a növényi szaporítóanyagokra vonatkozó jog)

(COM(2013) 262 final – 2013/0137 (COD)),

valamint Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a károsítókkal szembeni védelmi intézkedésekről

(COM(2013) 267 final – 2013/0141 (COD))

2014/C 170/17

Előadó: Armands KRAUZE

2013. május 23-án az Európai Parlament, 2013. május 31-én és 2013. június 7-én pedig a Tanács úgy határozott, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikkének (2) bekezdése, 114. cikkének (3) bekezdése, 168. cikke (4) bekezdésének b) pontja és 304. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az állategészségügyről

COM(2013) 260 final – 2013/0136 COD

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a növényi szaporítóanyagok előállításáról és forgalomba hozataláról (a növényi szaporítóanyagokra vonatkozó jog)

COM(2013) 262 final – 2013/0137 (COD)

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a károsítókkal szembeni védelmi intézkedésekről

COM(2013) 267 final – 2013/0141 (COD).

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció 2013. november 6-án elfogadta véleményét.

2013. december 10–11-i, 494. plenáris ülésén (december 10-i ülés) az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 146 igen szavazattal 1 szavazat ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

Következtetések és ajánlások

| 1.1 | Az EGSZB üdvözli és messzemenőkig támogatja az állat- és növényegészségügyről, valamint a növényi szaporítóanyagok minőségéről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletekre vonatkozó európai bizottsági javaslatot, és úgy véli, hogy a valamennyi uniós tagállam általi megfelelő végrehajtással kísért következetes és átlátható szabályok előfeltételei annak, hogy az európai piacon jelen lévő összes szereplő egyenlő versenyfeltételeket élvezhessen. |
| --- | --- |

1.1

Az EGSZB üdvözli és messzemenőkig támogatja az állat- és növényegészségügyről, valamint a növényi szaporítóanyagok minőségéről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletekre vonatkozó európai bizottsági javaslatot, és úgy véli, hogy a valamennyi uniós tagállam általi megfelelő végrehajtással kísért következetes és átlátható szabályok előfeltételei annak, hogy az európai piacon jelen lévő összes szereplő egyenlő versenyfeltételeket élvezhessen.

| 1.2 | Az EGSZB ugyanakkor bizonyos megfogalmazási változtatásokat javasol az állat-egészségügyi javaslatban, hogy a rendelet szövege egyértelműbb legyen. |
| --- | --- |

1.2

Az EGSZB ugyanakkor bizonyos megfogalmazási változtatásokat javasol az állat-egészségügyi javaslatban, hogy a rendelet szövege egyértelműbb legyen.

| 1.3 | Az EGSZB felkéri az Európai Bizottságot, hogy minden szükséges biztonsági intézkedést foglaljon jogszabályba, és elegendő uniós finanszírozást helyezzen kilátásba a harmadik országokból érkező, az Unió külső szárazföldi határait átlépő vadon élő állatokkal kapcsolatos kockázatok megelőzésére, hiszen ezek az állatok veszélyes fertőző betegségeket terjeszthetnek az EU területén. |
| --- | --- |

1.3

Az EGSZB felkéri az Európai Bizottságot, hogy minden szükséges biztonsági intézkedést foglaljon jogszabályba, és elegendő uniós finanszírozást helyezzen kilátásba a harmadik országokból érkező, az Unió külső szárazföldi határait átlépő vadon élő állatokkal kapcsolatos kockázatok megelőzésére, hiszen ezek az állatok veszélyes fertőző betegségeket terjeszthetnek az EU területén.

| 1.4 | Az EGSZB megjegyzi, hogy az uniós jogszabályoknak, különösen a növényegészségügy terén, összhangban kell lenniük az EU nemzetközi színtéren előzetesen képviselt álláspontjaival, és utal arra, hogy a nemzetközi növény-egészségügyi szabványalkotási folyamatra vonatkozó európai bizottsági javaslat pillanatnyilag nincs összhangban az EU-nak azzal a korábban megfogalmazott álláspontjával, mely az invazív fajoknak a növény-egészségügyi rendelkezésekbe foglalására vonatkozik. |
| --- | --- |

1.4

Az EGSZB megjegyzi, hogy az uniós jogszabályoknak, különösen a növényegészségügy terén, összhangban kell lenniük az EU nemzetközi színtéren előzetesen képviselt álláspontjaival, és utal arra, hogy a nemzetközi növény-egészségügyi szabványalkotási folyamatra vonatkozó európai bizottsági javaslat pillanatnyilag nincs összhangban az EU-nak azzal a korábban megfogalmazott álláspontjával, mely az invazív fajoknak a növény-egészségügyi rendelkezésekbe foglalására vonatkozik.

| 1.5 | Az EGSZB üdvözli azokat az új kompenzációs lehetőségeket, amelyekben az új növény-egészségügyi jogszabályok értelmében az érintett vállalkozók részesülhetnek a megsemmisített növények, növényi termékek vagy egyéb, a felszámolási vagy elszigetelési intézkedések hatálya alá eső termékek értéke alapján. |
| --- | --- |

1.5

Az EGSZB üdvözli azokat az új kompenzációs lehetőségeket, amelyekben az új növény-egészségügyi jogszabályok értelmében az érintett vállalkozók részesülhetnek a megsemmisített növények, növényi termékek vagy egyéb, a felszámolási vagy elszigetelési intézkedések hatálya alá eső termékek értéke alapján.

| 1.6 | Az EGSZB aggodalmának ad hangot amiatt, hogy mivel az Európai Bizottság módosításokat irányoz elő a növény-egészségügyi rendszerben, az EU elveszítheti jó növény-egészségügyi helyzetét, ami így negatívan érintheti a tagállamok exportlehetőségeit, és növelheti a termelők betegségek és kártevők elleni védekezéssel kapcsolatos költségeit. |
| --- | --- |

1.6

Az EGSZB aggodalmának ad hangot amiatt, hogy mivel az Európai Bizottság módosításokat irányoz elő a növény-egészségügyi rendszerben, az EU elveszítheti jó növény-egészségügyi helyzetét, ami így negatívan érintheti a tagállamok exportlehetőségeit, és növelheti a termelők betegségek és kártevők elleni védekezéssel kapcsolatos költségeit.

| 1.7 | Az EGSZB-nek fenntartásai vannak az erdészeti szaporítóanyagok kategóriájának a rendelettervezetbe való belefoglalásával kapcsolatban, mivel az Európai Bizottság nem szolgáltatott meggyőző érveket arról, hogy ez milyen előnyökhöz vezethet az erdészeti ágazatban. |
| --- | --- |

1.7

Az EGSZB-nek fenntartásai vannak az erdészeti szaporítóanyagok kategóriájának a rendelettervezetbe való belefoglalásával kapcsolatban, mivel az Európai Bizottság nem szolgáltatott meggyőző érveket arról, hogy ez milyen előnyökhöz vezethet az erdészeti ágazatban.

2.   Általános információk a jogalkotási kezdeményezésekről

Általános információk a jogalkotási kezdeményezésekről

| 2.1 | Mindhárom területen – állat- és növényegészségügy, növényi szaporítóanyagok mozgása – számos problémát azonosítottak az EU szintjén, amelyek nehézségeket okoztak a piaci szereplőknek, ezért különösen fontos a joganyag módosítása a termelők és szolgáltatók, valamint a fogyasztók és a szolgáltatások felhasználói által viselt bürokratikus terhek csökkentése és az üzleti környezet javítása érdekében. |
| --- | --- |

2.1

Mindhárom területen – állat- és növényegészségügy, növényi szaporítóanyagok mozgása – számos problémát azonosítottak az EU szintjén, amelyek nehézségeket okoztak a piaci szereplőknek, ezért különösen fontos a joganyag módosítása a termelők és szolgáltatók, valamint a fogyasztók és a szolgáltatások felhasználói által viselt bürokratikus terhek csökkentése és az üzleti környezet javítása érdekében.

| 2.2 | A jelenleg hatályos jogszabályokat illetően számos probléma jelentkezik az állategészségügy területén – a vonatkozó szakpolitika bonyolult, az általános stratégia sajnálatos módon hiányzik, és nem fordítanak elegendő figyelmet a betegségek megelőzésére, amellyel kapcsolatban különösen arra lenne szükség, hogy szigorúbb biológiai védelmi szabályokat határozzanak meg azoknak a helyeknek a vonatkozásában, ahol az állatokat tartják. |
| --- | --- |

2.2

A jelenleg hatályos jogszabályokat illetően számos probléma jelentkezik az állategészségügy területén – a vonatkozó szakpolitika bonyolult, az általános stratégia sajnálatos módon hiányzik, és nem fordítanak elegendő figyelmet a betegségek megelőzésére, amellyel kapcsolatban különösen arra lenne szükség, hogy szigorúbb biológiai védelmi szabályokat határozzanak meg azoknak a helyeknek a vonatkozásában, ahol az állatokat tartják.

| 2.3 | Az állategészségügy tekintetében az Európai Bizottság javaslata nagyobb hangsúlyt helyez a megelőző intézkedésekre, a betegségek felügyeletére, az ellenőrzésekre és a kutatásra, azzal a céllal, hogy csökkenjen e betegségek előfordulásának gyakorisága, és minimalizálják a járványkitörések hatását; hasonlóképpen, szabályokat kívánnak előírni a szárazföldi és a víziállatok vonatkozásában. |
| --- | --- |

2.3

Az állategészségügy tekintetében az Európai Bizottság javaslata nagyobb hangsúlyt helyez a megelőző intézkedésekre, a betegségek felügyeletére, az ellenőrzésekre és a kutatásra, azzal a céllal, hogy csökkenjen e betegségek előfordulásának gyakorisága, és minimalizálják a járványkitörések hatását; hasonlóképpen, szabályokat kívánnak előírni a szárazföldi és a víziállatok vonatkozásában.

| 2.4 | A növényegészségügy a biológiai sokféleség védelme és az ökoszisztéma-szolgáltatások szempontjából is elengedhetetlen. Különösen veszélyesek a más kontinensekről származó károsítók. Az EU-ba érkező idegenhonos kártevők súlyos gazdasági károkat okoznak. Amennyiben megtelepszenek területén, ezek az új organizmusok arra késztethetik a harmadik országokat, hogy kereskedelmi korlátozásokat vezessenek be, ami káros az exportra. |
| --- | --- |

2.4

A növényegészségügy a biológiai sokféleség védelme és az ökoszisztéma-szolgáltatások szempontjából is elengedhetetlen. Különösen veszélyesek a más kontinensekről származó károsítók. Az EU-ba érkező idegenhonos kártevők súlyos gazdasági károkat okoznak. Amennyiben megtelepszenek területén, ezek az új organizmusok arra késztethetik a harmadik országokat, hogy kereskedelmi korlátozásokat vezessenek be, ami káros az exportra.

| 2.5 | A növényegészségügy terén az Európai Bizottság javaslata bevezeti a zárlati károsítók fogalmát és kategóriákba sorolását, valamint kritériumokat határoz meg arra, hogy a károsító zárlati károsítónak minősítendő-e. Az Európai Bizottság fel van arra hatalmazva, hogy végrehajtási aktusokkal jegyzékeket fogadjon el az egyes tilalom alá tartozó növényekre, növényi termékekre és egyéb árukra vonatkozóan, az Unió területére való behozatalukra és az Unión belüli mozgásukra vonatkozó egyedi követelményekről, valamint a növények, növényi termékek és egyéb áruk védett övezetekbe történő behozatalára és azokon belüli mozgására vonatkozó szabályokról. |
| --- | --- |

2.5

A növényegészségügy terén az Európai Bizottság javaslata bevezeti a zárlati károsítók fogalmát és kategóriákba sorolását, valamint kritériumokat határoz meg arra, hogy a károsító zárlati károsítónak minősítendő-e. Az Európai Bizottság fel van arra hatalmazva, hogy végrehajtási aktusokkal jegyzékeket fogadjon el az egyes tilalom alá tartozó növényekre, növényi termékekre és egyéb árukra vonatkozóan, az Unió területére való behozatalukra és az Unión belüli mozgásukra vonatkozó egyedi követelményekről, valamint a növények, növényi termékek és egyéb áruk védett övezetekbe történő behozatalára és azokon belüli mozgására vonatkozó szabályokról.

| 2.6 | A növényi szaporítóanyagokat illetően az Európai Bizottság javaslata ki kívánja egészíteni a magvak és növényi szaporítóanyagok kereskedelmére vonatkozó jogszabályokat, figyelembe véve a növénynemesítés területén elért technikai haladást, a nemzetközi kereskedelem gyors fejlődését, valamint azt, hogy erősíteni kell a növényi biodiverzitást, és csökkenteni kell az illetékes hatóságokra és a vállalkozókra háruló költségeket és adminisztratív terheket. |
| --- | --- |

2.6

A növényi szaporítóanyagokat illetően az Európai Bizottság javaslata ki kívánja egészíteni a magvak és növényi szaporítóanyagok kereskedelmére vonatkozó jogszabályokat, figyelembe véve a növénynemesítés területén elért technikai haladást, a nemzetközi kereskedelem gyors fejlődését, valamint azt, hogy erősíteni kell a növényi biodiverzitást, és csökkenteni kell az illetékes hatóságokra és a vállalkozókra háruló költségeket és adminisztratív terheket.

3.   Háttér és az európai bizottsági javaslat lényegi összefoglalása

Háttér és az európai bizottsági javaslat lényegi összefoglalása

| 3.1 | Az Európai Bizottság 2013. május 6-án jóváhagyta és nyilvános konzultációra bocsátotta az állategészségügyről, növényegészségügyről és a növényi szaporítóanyagok minőségéről szóló jogszabályokat. |
| --- | --- |

3.1

Az Európai Bizottság 2013. május 6-án jóváhagyta és nyilvános konzultációra bocsátotta az állategészségügyről, növényegészségügyről és a növényi szaporítóanyagok minőségéről szóló jogszabályokat.

Állategészségügy

Állategészségügy

| 3.2 | Az Európai Unió állategészségügyre vonatkozó jelenleg hatályos jogi keretét mintegy 50 irányelv és rendelet, valamint 400 másodlagos jogszabály szabályozza. 2004-ben az Európai Bizottság megkezdte az állat-egészségügyi jogszabályok értékelését. A jogi helyzet felülvizsgálata után 2007-ben új állat-egészségügyi stratégiát dolgoztak ki. 2013. május 6-i közleményében az Európai Bizottság meghatározta azt a jogi keretet, amelynek alapját a 2007-ben közzétett európai uniós állat-egészségügyi stratégia jelenti. |
| --- | --- |

3.2

Az Európai Unió állategészségügyre vonatkozó jelenleg hatályos jogi keretét mintegy 50 irányelv és rendelet, valamint 400 másodlagos jogszabály szabályozza. 2004-ben az Európai Bizottság megkezdte az állat-egészségügyi jogszabályok értékelését. A jogi helyzet felülvizsgálata után 2007-ben új állat-egészségügyi stratégiát dolgoztak ki. 2013. május 6-i közleményében az Európai Bizottság meghatározta azt a jogi keretet, amelynek alapját a 2007-ben közzétett európai uniós állat-egészségügyi stratégia jelenti.

| 3.3 | Az Európai Bizottság a szabályozási keret egyszerűsítését javasolja, a jó kormányzás alapján és összhangban a nemzetközi szabványokkal, a hosszú távú megelőzésre összpontosítva és együttműködve valamennyi érdekelt féllel. |
| --- | --- |

3.3

Az Európai Bizottság a szabályozási keret egyszerűsítését javasolja, a jó kormányzás alapján és összhangban a nemzetközi szabványokkal, a hosszú távú megelőzésre összpontosítva és együttműködve valamennyi érdekelt féllel.

| 3.4 | Az Európai Bizottság javaslata hatékony mechanizmusokat biztosít a betegségekre való gyors reagáláshoz, beleértve az új kihívásokat –, például az új betegségeket – is. A javaslat egyértelműen és kiegyensúlyozottan kívánja elosztani az illetékes hatóságok, az uniós intézmények, a mezőgazdasági szektor, az állattulajdonosok feladat- és felelősségi köreit, és kötelezettségeket ír elő a különböző szereplők (pl. a felelős személyek, az állatorvosok, a kedvtelésből tartott állatokat tartók és az állatokkal foglalkozó szakemberek) számára, ami elengedhetetlen az állategészségügy védelmének biztosításához. |
| --- | --- |

3.4

Az Európai Bizottság javaslata hatékony mechanizmusokat biztosít a betegségekre való gyors reagáláshoz, beleértve az új kihívásokat –, például az új betegségeket – is. A javaslat egyértelműen és kiegyensúlyozottan kívánja elosztani az illetékes hatóságok, az uniós intézmények, a mezőgazdasági szektor, az állattulajdonosok feladat- és felelősségi köreit, és kötelezettségeket ír elő a különböző szereplők (pl. a felelős személyek, az állatorvosok, a kedvtelésből tartott állatokat tartók és az állatokkal foglalkozó szakemberek) számára, ami elengedhetetlen az állategészségügy védelmének biztosításához.

| 3.5 | Fontos, hogy az Európai Bizottság csökkenteni kívánja a kereskedelmi fennakadásokat, figyelembe kívánja venni a kistermelők és a mikrovállalkozások sajátos helyzetét és egyszerűsített eljárásokat kíván bevezetni, hogy csökkentse az indokolatlan adminisztratív terheket és a túlzottan magas költségeket, ugyanakkor biztosítva az állatok jó egészségi állapota iránti szilárd elkötelezettséget. |
| --- | --- |

3.5

Fontos, hogy az Európai Bizottság csökkenteni kívánja a kereskedelmi fennakadásokat, figyelembe kívánja venni a kistermelők és a mikrovállalkozások sajátos helyzetét és egyszerűsített eljárásokat kíván bevezetni, hogy csökkentse az indokolatlan adminisztratív terheket és a túlzottan magas költségeket, ugyanakkor biztosítva az állatok jó egészségi állapota iránti szilárd elkötelezettséget.

| 3.6 | A javaslat a lehető legnagyobb mértékben csökkenteni kívánja az állatbetegségek hatását az állatok egészségére és a közegészségre, valamint az állatjólétre, a gazdaságra és a társadalomra, a betegséggel kapcsolatos tájékozottság és a reagálási felkészültség javítása, továbbá a megfigyelési és vészhelyzeti válaszadási rendszerek tökéletesítése révén, nemzeti és uniós szinten egyaránt. |
| --- | --- |

3.6

A javaslat a lehető legnagyobb mértékben csökkenteni kívánja az állatbetegségek hatását az állatok egészségére és a közegészségre, valamint az állatjólétre, a gazdaságra és a társadalomra, a betegséggel kapcsolatos tájékozottság és a reagálási felkészültség javítása, továbbá a megfigyelési és vészhelyzeti válaszadási rendszerek tökéletesítése révén, nemzeti és uniós szinten egyaránt.

| 3.7 | Az európai bizottsági javaslat egyik legalapvetőbb célkitűzése a köz- és az állategészség magas szintű védelmével egyidejűleg az állatok és állati termékek belső piaca zavartalan működésének biztosítása, támogatva az Európa 2020 stratégia célkitűzéseit. |
| --- | --- |

3.7

Az európai bizottsági javaslat egyik legalapvetőbb célkitűzése a köz- és az állategészség magas szintű védelmével egyidejűleg az állatok és állati termékek belső piaca zavartalan működésének biztosítása, támogatva az Európa 2020 stratégia célkitűzéseit.

Növényegészségügy

Növényegészségügy

| 3.8 | A károsítókkal szembeni védelmi intézkedésekről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatot, amely intézkedéseket tartalmaz az e károsítók jelentette növény-egészségügyi kockázatok meghatározása és e kockázatok elfogadható szintre való csökkentése céljából, a növényegészségügyről szóló 2000/29/EK tanácsi irányelv felülvizsgálatáról szóló 2008-as európai bizottsági javaslat alapján dolgozták ki. A javaslat hatályon kívül helyez több, az Unióban tudvalevőleg jelen lévő zárlati károsító visszaszorítására irányuló ellenőrzési irányelvet. |
| --- | --- |

3.8

A károsítókkal szembeni védelmi intézkedésekről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatot, amely intézkedéseket tartalmaz az e károsítók jelentette növény-egészségügyi kockázatok meghatározása és e kockázatok elfogadható szintre való csökkentése céljából, a növényegészségügyről szóló 2000/29/EK tanácsi irányelv felülvizsgálatáról szóló 2008-as európai bizottsági javaslat alapján dolgozták ki. A javaslat hatályon kívül helyez több, az Unióban tudvalevőleg jelen lévő zárlati károsító visszaszorítására irányuló ellenőrzési irányelvet.

| 3.9 | A növények behozatalát illetően az Európai Bizottság javaslata egy új keretet hoz létre, amely felhatalmazza az Európai Bizottságot arra, hogy végrehajtási aktusokat fogadjon el a bizonyos harmadik országokból származó, ültetésre szánt növényekkel összefüggésben felmerülő, megelőző intézkedéseket igénylő kockázatok kezelésére, kiegészítő követelményeket állapít meg a karanténállomásokra, előírva, hogy a szabályozott növényeknek az Unióba az utasok poggyászában való behozatala a továbbiakban nem élvez mentességet, ami azt jelenti, hogy a szabályozott növények poggyászban való behozatalához növény-egészségügyi bizonyítvány szükséges. |
| --- | --- |

3.9

A növények behozatalát illetően az Európai Bizottság javaslata egy új keretet hoz létre, amely felhatalmazza az Európai Bizottságot arra, hogy végrehajtási aktusokat fogadjon el a bizonyos harmadik országokból származó, ültetésre szánt növényekkel összefüggésben felmerülő, megelőző intézkedéseket igénylő kockázatok kezelésére, kiegészítő követelményeket állapít meg a karanténállomásokra, előírva, hogy a szabályozott növényeknek az Unióba az utasok poggyászában való behozatala a továbbiakban nem élvez mentességet, ami azt jelenti, hogy a szabályozott növények poggyászban való behozatalához növény-egészségügyi bizonyítvány szükséges.

| 3.10 | A növényi termékek Európai Unióban való mozgását illetően az európai bizottsági javaslat valamennyi felelős személyt – aszerint, hogy hogy vállalkozók vagy magánszemélyek –, kategóriákba sorolja be, és a növények, növényi termékek és egyéb szabályozott áruk mozgására vonatkozó követelményekre figyelemmel meghatározza felelősségi köreiket és feladataikat. A javaslat előírja, hogy a vállalkozókat nyilvántartásba kell venni, amely a növényi szaporítóanyagokról szóló rendeletjavaslat értelmében nyilvántartásba veendő vállalkozókat is magában foglalja majd, csökkentve ezzel az adminisztratív terheket. |
| --- | --- |

3.10

A növényi termékek Európai Unióban való mozgását illetően az európai bizottsági javaslat valamennyi felelős személyt – aszerint, hogy hogy vállalkozók vagy magánszemélyek –, kategóriákba sorolja be, és a növények, növényi termékek és egyéb szabályozott áruk mozgására vonatkozó követelményekre figyelemmel meghatározza felelősségi köreiket és feladataikat. A javaslat előírja, hogy a vállalkozókat nyilvántartásba kell venni, amely a növényi szaporítóanyagokról szóló rendeletjavaslat értelmében nyilvántartásba veendő vállalkozókat is magában foglalja majd, csökkentve ezzel az adminisztratív terheket.

| 3.11 | A javaslat előírja egy elektronikus értesítési rendszer létrehozását, hogy a tagállamok egységes módon és megfelelő időben tájékoztatást nyújtsanak a területükön felbukkant károsítók jelenlétéről; emellett fokozni kívánja a nyilvánosság figyelmének felkeltését, bővíteni kívánja a jelentések, nyilatkozatok és más programok számát, valamint vészhelyzeti szimulációs gyakorlatokat kíván végrehajtani. |
| --- | --- |

3.11

A javaslat előírja egy elektronikus értesítési rendszer létrehozását, hogy a tagállamok egységes módon és megfelelő időben tájékoztatást nyújtsanak a területükön felbukkant károsítók jelenlétéről; emellett fokozni kívánja a nyilvánosság figyelmének felkeltését, bővíteni kívánja a jelentések, nyilatkozatok és más programok számát, valamint vészhelyzeti szimulációs gyakorlatokat kíván végrehajtani.

Növényi szaporítóanyagok

Növényi szaporítóanyagok

| 3.12 | Az Európai Bizottság európai parlamenti és tanácsi rendeletjavaslatot fogadott el a növényi szaporítóanyagok előállításáról és forgalomba hozataláról (a növényi szaporítóanyagokra vonatkozó jog), amely 12 tanácsi irányelv hatályon kívül helyezésével és felváltásával egységes szerkezetbe foglalja és naprakésszé teszi a növényi szaporítóanyagok kereskedelmére vonatkozó jogi szabályozást. |
| --- | --- |

3.12

Az Európai Bizottság európai parlamenti és tanácsi rendeletjavaslatot fogadott el a növényi szaporítóanyagok előállításáról és forgalomba hozataláról (a növényi szaporítóanyagokra vonatkozó jog), amely 12 tanácsi irányelv hatályon kívül helyezésével és felváltásával egységes szerkezetbe foglalja és naprakésszé teszi a növényi szaporítóanyagok kereskedelmére vonatkozó jogi szabályozást.

| 3.13 | A növényi szaporítóanyagokra vonatkozó jogszabályokat felül kell vizsgálni, mivel a javaslatban említett irányelvek elavultak, ezeket már több alkalommal is módosították és nem egységesek a megközelítésmód tekintetében: zavarosak, és a tagállamok rendszeresen nehézségekbe ütköznek, amikor a végrehajtásra tekintettel értelmezni kívánják ezeket, ami tevékenységük vonatkozásában egyenlőtlen versenyfeltételeket eredményez a piaci szereplők között. Ezen túlmenően, az érintett területet szabályozó nagyszámú irányelv csak kevéssé van összehangolva a növényegészségügyre vagy a piacellenőrzésre vonatkozó többi jogszabállyal. |
| --- | --- |

3.13

A növényi szaporítóanyagokra vonatkozó jogszabályokat felül kell vizsgálni, mivel a javaslatban említett irányelvek elavultak, ezeket már több alkalommal is módosították és nem egységesek a megközelítésmód tekintetében: zavarosak, és a tagállamok rendszeresen nehézségekbe ütköznek, amikor a végrehajtásra tekintettel értelmezni kívánják ezeket, ami tevékenységük vonatkozásában egyenlőtlen versenyfeltételeket eredményez a piaci szereplők között. Ezen túlmenően, az érintett területet szabályozó nagyszámú irányelv csak kevéssé van összehangolva a növényegészségügyre vagy a piacellenőrzésre vonatkozó többi jogszabállyal.

| 3.14 | A növényi szaporítóanyagokra vonatkozó rendelettervezet a mezőgazdaságban használt vetőmagvakra, a termesztett növények (zöldség, gyümölcs, bogyók és dísznövények) szaporítóanyagaira és az erdészeti szaporítóanyagok fajtáira terjed ki. Ezért a javaslat bevezeti a „növényi szaporítóanyag” általános fogalmát, amely magában foglalja a mag formájú és egyéb növényi szaporítóanyagokat is. |
| --- | --- |

3.14

A növényi szaporítóanyagokra vonatkozó rendelettervezet a mezőgazdaságban használt vetőmagvakra, a termesztett növények (zöldség, gyümölcs, bogyók és dísznövények) szaporítóanyagaira és az erdészeti szaporítóanyagok fajtáira terjed ki. Ezért a javaslat bevezeti a „növényi szaporítóanyag” általános fogalmát, amely magában foglalja a mag formájú és egyéb növényi szaporítóanyagokat is.

| 3.15 | Az egyedüli esetet, amelyre a rendelettervezet nem alkalmazandó, a kísérleti és tudományos célra, valamint a nemesítési célra szánt növényi szaporítóanyagok, a génbankokban tartott szaporítóanyagok, és a természetes személyek között természetben cserélt növényi szaporítóanyagok jelentik. |
| --- | --- |

3.15

Az egyedüli esetet, amelyre a rendelettervezet nem alkalmazandó, a kísérleti és tudományos célra, valamint a nemesítési célra szánt növényi szaporítóanyagok, a génbankokban tartott szaporítóanyagok, és a természetes személyek között természetben cserélt növényi szaporítóanyagok jelentik.

| 3.16 | Az erdészeti szaporítóanyagok tekintetében a rendelettervezet előírja, hogy a tagállamok szigorúbb követelményeket támaszthatnak a végfelhasználók számára rendelkezésre álló szaporítóanyagokkal kapcsolatban. Az új rendelettervezet az erdészeti szaporítóanyagok tekintetében további adminisztratív formalitásokat ró az illetékes hatóságokra, ami az adminisztratív terhek növekedését jelentheti a felelős személyek számára. |
| --- | --- |

3.16

Az erdészeti szaporítóanyagok tekintetében a rendelettervezet előírja, hogy a tagállamok szigorúbb követelményeket támaszthatnak a végfelhasználók számára rendelkezésre álló szaporítóanyagokkal kapcsolatban. Az új rendelettervezet az erdészeti szaporítóanyagok tekintetében további adminisztratív formalitásokat ró az illetékes hatóságokra, ami az adminisztratív terhek növekedését jelentheti a felelős személyek számára.

4.   Általános észrevételek és részletes megjegyzések

Általános észrevételek és részletes megjegyzések

Állategészségügy

Állategészségügy

| 4.1 | Az EGSZB-nek fenntartásai vannak azzal kapcsolatban, hogy a Lisszaboni Szerződéssel összhangban az Európai Bizottság hatáskört kapott felhatalmazáson alapuló és végrehajtási aktusok elfogadására. Fenntartásai különösen a tagállamok számára érzékeny kérdésekkel kapcsolatban fogalmazódnak meg, mivel a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok esetében a tagállamok nem lesznek képesek arra, hogy biztosítsák a sajátos nemzeti és regionális szempontok figyelembevételét. |
| --- | --- |

4.1

Az EGSZB-nek fenntartásai vannak azzal kapcsolatban, hogy a Lisszaboni Szerződéssel összhangban az Európai Bizottság hatáskört kapott felhatalmazáson alapuló és végrehajtási aktusok elfogadására. Fenntartásai különösen a tagállamok számára érzékeny kérdésekkel kapcsolatban fogalmazódnak meg, mivel a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok esetében a tagállamok nem lesznek képesek arra, hogy biztosítsák a sajátos nemzeti és regionális szempontok figyelembevételét.

| 4.2 | Az EGSZB felhívja a figyelmet arra, hogy az Európai Unió külső szárazföldi határainak közelében fokozott veszélye áll fenn annak, hogy a vadon élő állatok különböző fertőző állatbetegségeket terjeszthetnek a tagállamokban. A javaslat azonban bővíteni próbálja a betegségek ellenőrzésére vonatkozó intézkedések potenciális hatályát, amelyeket így koherensebb módon lehet alkalmazni a vadon élő állatokra, emellett egy sor, az uniós határokon alkalmazható biológiai biztonsági és egyéb megelőző intézkedést is tartalmaz. Ezzel összefüggésben az EGSZB ezért felkéri az Európai Bizottságot, hogy irányozza elő az összes szükséges biztonsági intézkedést, valamint a fenti kockázat megelőzéséhez elegendő finanszírozást. |
| --- | --- |

4.2

Az EGSZB felhívja a figyelmet arra, hogy az Európai Unió külső szárazföldi határainak közelében fokozott veszélye áll fenn annak, hogy a vadon élő állatok különböző fertőző állatbetegségeket terjeszthetnek a tagállamokban. A javaslat azonban bővíteni próbálja a betegségek ellenőrzésére vonatkozó intézkedések potenciális hatályát, amelyeket így koherensebb módon lehet alkalmazni a vadon élő állatokra, emellett egy sor, az uniós határokon alkalmazható biológiai biztonsági és egyéb megelőző intézkedést is tartalmaz. Ezzel összefüggésben az EGSZB ezért felkéri az Európai Bizottságot, hogy irányozza elő az összes szükséges biztonsági intézkedést, valamint a fenti kockázat megelőzéséhez elegendő finanszírozást.

| 4.3 | Meg kell határozni azoknak a személyeknek a körét, akik kötelesek jelenteni egy állatbetegség megjelentésének gyanúját. Az állattulajdonosoknak kötelességük, hogy nyomon kövessék a tulajdonukban lévő állatok egészségét. |
| --- | --- |

4.3

Meg kell határozni azoknak a személyeknek a körét, akik kötelesek jelenteni egy állatbetegség megjelentésének gyanúját. Az állattulajdonosoknak kötelességük, hogy nyomon kövessék a tulajdonukban lévő állatok egészségét.

| 4.4 | Az EGSZB ellentmondást lát a „felelős személy” és az „állatokkal foglalkozó szakember” fogalmával kapcsolatban, és e fogalmak pontosabb meghatározását ajánlja, jelezve, hogy a tulajdonjog a „felelős személyé”. Megjegyzi, hogy a javaslat szövege sehol sem tisztázza az „állatokkal foglalkozó szakember” szerepét. |
| --- | --- |

4.4

Az EGSZB ellentmondást lát a „felelős személy” és az „állatokkal foglalkozó szakember” fogalmával kapcsolatban, és e fogalmak pontosabb meghatározását ajánlja, jelezve, hogy a tulajdonjog a „felelős személyé”. Megjegyzi, hogy a javaslat szövege sehol sem tisztázza az „állatokkal foglalkozó szakember” szerepét.

| 4.5 | Az EGSZB felhívja az Európai Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb tegye közzé az állatbetegségek strukturált jegyzékét a megelőzéssel és ellenőrzéssel kapcsolatos rendelkezések értékelése céljából. Rugalmas megközelítést kell alkalmazni, hogy szükség esetén el lehessen végezni a szükséges frissítéseket. Ezt a jegyzéket a tagállamokkal és az érdekelt felekkel szorosan együttműködve kell létrehozni. |
| --- | --- |

4.5

Az EGSZB felhívja az Európai Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb tegye közzé az állatbetegségek strukturált jegyzékét a megelőzéssel és ellenőrzéssel kapcsolatos rendelkezések értékelése céljából. Rugalmas megközelítést kell alkalmazni, hogy szükség esetén el lehessen végezni a szükséges frissítéseket. Ezt a jegyzéket a tagállamokkal és az érdekelt felekkel szorosan együttműködve kell létrehozni.

| 4.6 | Az EGSZB rámutat arra, hogy a használt fogalmakat illetően nincs összhang a kedvtelésből tartott állatok nem kereskedelmi célú mozgásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: PET-rendelet) és az itt vizsgált európai bizottsági javaslat között. Ezt a problémát orvosolni kell. Nem világos a természetes személy (állattartó) és az állattulajdonos közötti jogi kapcsolat, jóllehet a PET-rendelet előírja, hogy a feljogosított személy olyan természetes személy, akit a tulajdonos írásban felhatalmaz arra, hogy megbízásából elvégezze a kedvtelésből tartott állat nem kereskedelmi célú mozgását. |
| --- | --- |

4.6

Az EGSZB rámutat arra, hogy a használt fogalmakat illetően nincs összhang a kedvtelésből tartott állatok nem kereskedelmi célú mozgásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: PET-rendelet) és az itt vizsgált európai bizottsági javaslat között. Ezt a problémát orvosolni kell. Nem világos a természetes személy (állattartó) és az állattulajdonos közötti jogi kapcsolat, jóllehet a PET-rendelet előírja, hogy a feljogosított személy olyan természetes személy, akit a tulajdonos írásban felhatalmaz arra, hogy megbízásából elvégezze a kedvtelésből tartott állat nem kereskedelmi célú mozgását.

| 4.7 | Az értelmező rendelkezések alkalmazásának elkerülése érdekében az EGSZB azt ajánlja, hogy kerüljön említésre, hogy az Európai Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktust dolgoz ki a felelős személyek és az állatokkal foglalkozó szakemberek alapvető ismereteinek megszerzéséről. |
| --- | --- |

4.7

Az értelmező rendelkezések alkalmazásának elkerülése érdekében az EGSZB azt ajánlja, hogy kerüljön említésre, hogy az Európai Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktust dolgoz ki a felelős személyek és az állatokkal foglalkozó szakemberek alapvető ismereteinek megszerzéséről.

| 4.8 | A bizonyos ágazatokkal, pl. az akvakultúrával és a méhészettel foglalkozó személyek egészségügyi vizsgálatait illetően az EGSZB azt ajánlja, hogy csak elismert képzettséggel rendelkező szakemberek láthassák el az állatorvosi feladatokat. |
| --- | --- |

4.8

A bizonyos ágazatokkal, pl. az akvakultúrával és a méhészettel foglalkozó személyek egészségügyi vizsgálatait illetően az EGSZB azt ajánlja, hogy csak elismert képzettséggel rendelkező szakemberek láthassák el az állatorvosi feladatokat.

| 4.9 | Az EGSZB felkéri az Európai Bizottságot, hogy egyértelmű és érthető módon határozza meg a jogszabályban a haszonállattartók kártalanítási mechanizmusait veszélyes fertőző betegségek terjedése esetén. |
| --- | --- |

4.9

Az EGSZB felkéri az Európai Bizottságot, hogy egyértelmű és érthető módon határozza meg a jogszabályban a haszonállattartók kártalanítási mechanizmusait veszélyes fertőző betegségek terjedése esetén.

| 4.10 | Az EGSZB azt ajánlja, hogy a vidékfejlesztési programokba foglalják bele a baromfiágazathoz hasonló szektorokat, hogy finanszírozni lehessen azokat a gazdaságokban történő beruházásokat, amelyek az új állategészségügyi rendelkezéseknek való megfelelés érdekében szükségesek. |
| --- | --- |

4.10

Az EGSZB azt ajánlja, hogy a vidékfejlesztési programokba foglalják bele a baromfiágazathoz hasonló szektorokat, hogy finanszírozni lehessen azokat a gazdaságokban történő beruházásokat, amelyek az új állategészségügyi rendelkezéseknek való megfelelés érdekében szükségesek.

Növényegészségügy

Növényegészségügy

| 4.11 | A növényegészségügyről szóló tervezet kevésbé szigorú karanténintézkedéseket és eljárásokat tartalmaz, például kevésbé szigorú növény-egészségügyi rendszert ír elő a korlátozott mennyiséggel folytatott kereskedelemre, azonban a megtámadott vagy megfertőzött növények vagy növényi termékek kis mennyiségei is jelentősen befolyásolhatják az EU növényegészségügyi helyzetét. |
| --- | --- |

4.11

A növényegészségügyről szóló tervezet kevésbé szigorú karanténintézkedéseket és eljárásokat tartalmaz, például kevésbé szigorú növény-egészségügyi rendszert ír elő a korlátozott mennyiséggel folytatott kereskedelemre, azonban a megtámadott vagy megfertőzött növények vagy növényi termékek kis mennyiségei is jelentősen befolyásolhatják az EU növényegészségügyi helyzetét.

| 4.12 | A javaslat rögzíti azon károsítók meghatározásának kritériumait, amelyek nem felelnek meg a Nemzetközi Növényvédelmi Egyezmény (a továbbiakban: IPPC) elveinek, továbbá a használt fogalmak és fogalommeghatározások jelentősen eltérnek az IPPC és az ISPM terminológiájától és fogalommeghatározásaitól, ami félreértésekhez vezethet a harmadik országokkal, és következésképpen zavart okozhat a növények és növényi termékek exportjában. |
| --- | --- |

4.12

A javaslat rögzíti azon károsítók meghatározásának kritériumait, amelyek nem felelnek meg a Nemzetközi Növényvédelmi Egyezmény (a továbbiakban: IPPC) elveinek, továbbá a használt fogalmak és fogalommeghatározások jelentősen eltérnek az IPPC és az ISPM terminológiájától és fogalommeghatározásaitól, ami félreértésekhez vezethet a harmadik országokkal, és következésképpen zavart okozhat a növények és növényi termékek exportjában.

| 4.13 | Az EGSZB üdvözli azokat az új kompenzációs lehetőségeket, amelyekben az érintett vállalkozók részesülhetnek a megsemmisített növények, növényi termékek vagy egyéb, a felszámolási vagy elszigetelési intézkedések hatálya alá eső termékek értéke alapján az új növény-egészségügyi jogszabályok értelmében. Az Európai Unió Állatorvoslási Alapja hasonló megközelítést fogadott el az állatokra vonatkozóan. A megsemmisített növények és az egyéb említett esetek értéke szerinti kártalanítást a növény-egészségügyi jogszabály elfogadását követően fogják jogilag alkalmazni. Kívánatos lenne az intézkedés mielőbbi alkalmazhatósága, már a 2014–2020 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi keret bevezetésétől kezdve. |
| --- | --- |

4.13

Az EGSZB üdvözli azokat az új kompenzációs lehetőségeket, amelyekben az érintett vállalkozók részesülhetnek a megsemmisített növények, növényi termékek vagy egyéb, a felszámolási vagy elszigetelési intézkedések hatálya alá eső termékek értéke alapján az új növény-egészségügyi jogszabályok értelmében. Az Európai Unió Állatorvoslási Alapja hasonló megközelítést fogadott el az állatokra vonatkozóan. A megsemmisített növények és az egyéb említett esetek értéke szerinti kártalanítást a növény-egészségügyi jogszabály elfogadását követően fogják jogilag alkalmazni. Kívánatos lenne az intézkedés mielőbbi alkalmazhatósága, már a 2014–2020 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi keret bevezetésétől kezdve.

| 4.14 | Mivel az EU és az egyes tagállamok aláírták az IPPC-t és az egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedések alkalmazásáról szóló megállapodást, a fogalommeghatározások változása eredményeként előfordulhat, hogy nem kerülnek alkalmazásra az IPPC és nemzetközi megállapodás elvei. |
| --- | --- |

4.14

Mivel az EU és az egyes tagállamok aláírták az IPPC-t és az egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedések alkalmazásáról szóló megállapodást, a fogalommeghatározások változása eredményeként előfordulhat, hogy nem kerülnek alkalmazásra az IPPC és nemzetközi megállapodás elvei.

| 4.15 | Az EGSZB óvatosan tekint a védett övezetekben forgalmazott növények és növényi termékek növényútlevelei kiadásának változó követelményeire, mivel a tervezet értelmében a végfelhasználó számára már nem kötelező a növényútlevél, ami növeli annak a kockázatát, hogy új zárlati károsítók terjednek el. |
| --- | --- |

4.15

Az EGSZB óvatosan tekint a védett övezetekben forgalmazott növények és növényi termékek növényútlevelei kiadásának változó követelményeire, mivel a tervezet értelmében a végfelhasználó számára már nem kötelező a növényútlevél, ami növeli annak a kockázatát, hogy új zárlati károsítók terjednek el.

| 4.16 | Az EGSZB nem támogatja azt a javaslatot, mely szerint a vállalkozóknak, ezen belül a mezőgazdasági termelőknek zárlati károsító jelenléte esetén gyorsan alkalmazni kellene az összes szükséges növény-egészségügyi intézkedést e károsítók elpusztítására, mivel a hosszú távú, megfelelő növény-egészségügyi állapot garantálása az illetékes hatóság feladata – neki kell ehhez gazdasági beruházásokat eszközölnie –, a többletköltségek pedig rontanák a vállalkozók versenyképességét. |
| --- | --- |

4.16

Az EGSZB nem támogatja azt a javaslatot, mely szerint a vállalkozóknak, ezen belül a mezőgazdasági termelőknek zárlati károsító jelenléte esetén gyorsan alkalmazni kellene az összes szükséges növény-egészségügyi intézkedést e károsítók elpusztítására, mivel a hosszú távú, megfelelő növény-egészségügyi állapot garantálása az illetékes hatóság feladata – neki kell ehhez gazdasági beruházásokat eszközölnie –, a többletköltségek pedig rontanák a vállalkozók versenyképességét.

| 4.17 | Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság harmadik országokba irányuló exporttal kapcsolatos megközelítését és az előzetes exportbizonyítvány megszerzésének lehetőségét, azonban aggodalmának ad hangot amiatt, hogy ez az új szabályozás nem oldja meg az exportált áruk igazolásával kapcsolatos jelenlegi problémákat, ha nem a származási ország adja ki a hivatalos igazolást. Hasonlóképpen aggodalommal figyeli a kettős ellenőrzést és felügyeletet, amelyeknek az európai vállalatoknak saját költségükön kell megfelelniük. |
| --- | --- |

4.17

Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság harmadik országokba irányuló exporttal kapcsolatos megközelítését és az előzetes exportbizonyítvány megszerzésének lehetőségét, azonban aggodalmának ad hangot amiatt, hogy ez az új szabályozás nem oldja meg az exportált áruk igazolásával kapcsolatos jelenlegi problémákat, ha nem a származási ország adja ki a hivatalos igazolást. Hasonlóképpen aggodalommal figyeli a kettős ellenőrzést és felügyeletet, amelyeknek az európai vállalatoknak saját költségükön kell megfelelniük.

Növényi szaporítóanyagok

Növényi szaporítóanyagok

| 4.18 | A vizsgált rendelettervezet szerint a „felelős személy” fogalmába nem tartoznak bele a magánszemélyek. A „vállalkozó” olyan természetes vagy jogi személyként kerül megfogalmazásra, aki/amely foglalkozásszerűen űzi legalább a következő, növényi szaporítóanyagokkal kapcsolatos tevékenységek egyikét: előállítás, nemesítés, fenntartás, szolgáltatásnyújtás, megőrzés, beleértve a tárolást; valamint forgalomba hozatal. Az ellenőrzési tevékenység elősegítése érdekében a vállalkozókat nyilvántartásba veszik. |
| --- | --- |

4.18

A vizsgált rendelettervezet szerint a „felelős személy” fogalmába nem tartoznak bele a magánszemélyek. A „vállalkozó” olyan természetes vagy jogi személyként kerül megfogalmazásra, aki/amely foglalkozásszerűen űzi legalább a következő, növényi szaporítóanyagokkal kapcsolatos tevékenységek egyikét: előállítás, nemesítés, fenntartás, szolgáltatásnyújtás, megőrzés, beleértve a tárolást; valamint forgalomba hozatal. Az ellenőrzési tevékenység elősegítése érdekében a vállalkozókat nyilvántartásba veszik.

| 4.19 | A vállalkozók tekintetében világosabban kell megfogalmazni az új rendelkezést, mivel nehéz megérteni a hatályát: csak a vállalkozókra vagy a nem üzleti felhasználókra is vonatkozik-e. |
| --- | --- |

4.19

A vállalkozók tekintetében világosabban kell megfogalmazni az új rendelkezést, mivel nehéz megérteni a hatályát: csak a vállalkozókra vagy a nem üzleti felhasználókra is vonatkozik-e.

| 4.20 | Az Európai Bizottság rendelettervezete még sok bizonytalanságot tartalmaz, például azt, hogy milyen módon kell alkalmazni a rendelet rendelkezéseit az erdészeti szaporítóanyagok előállítására és forgalmazásuk ellenőrzésére, amelyek a besorolási rendszert illetően eltérnek a mezőgazdasági kultúrák szaporítóanyagaira vonatkozó rendelkezésektől. Hasonlóan homályosak a fogalommeghatározások, valamint az ellenőrzési és nyomonkövetési elvek, amelyeket nem kellene módosítani. Az erdészeti szaporítóanyagok előállítására és tanúsítására vonatkozó jelenlegi szabályozás egyébként összhangban van az OECD-rendszerrel. |
| --- | --- |

4.20

Az Európai Bizottság rendelettervezete még sok bizonytalanságot tartalmaz, például azt, hogy milyen módon kell alkalmazni a rendelet rendelkezéseit az erdészeti szaporítóanyagok előállítására és forgalmazásuk ellenőrzésére, amelyek a besorolási rendszert illetően eltérnek a mezőgazdasági kultúrák szaporítóanyagaira vonatkozó rendelkezésektől. Hasonlóan homályosak a fogalommeghatározások, valamint az ellenőrzési és nyomonkövetési elvek, amelyeket nem kellene módosítani. Az erdészeti szaporítóanyagok előállítására és tanúsítására vonatkozó jelenlegi szabályozás egyébként összhangban van az OECD-rendszerrel.

| 4.21 | Az EGSZB nem fogadhatja el, hogy a termelő viselje az erdészeti szaporítóanyagok előállításával kapcsolatos alapanyagok összes költségét, mivel egy ilyen rendelkezés csökkentheti az érdeklődést az ilyen típusú, kiváló genetikai minőségű új alapanyagok bejegyzése iránt, ami negatívan hathat az új telepítésekre az Európai Unióban. Az erdészeti szaporítóanyagok előállítására szolgáló hasonló alapanyagok létrehozása hosszú távú vállalkozás, és a befektetés csak évtizedek után térül meg. |
| --- | --- |

4.21

Az EGSZB nem fogadhatja el, hogy a termelő viselje az erdészeti szaporítóanyagok előállításával kapcsolatos alapanyagok összes költségét, mivel egy ilyen rendelkezés csökkentheti az érdeklődést az ilyen típusú, kiváló genetikai minőségű új alapanyagok bejegyzése iránt, ami negatívan hathat az új telepítésekre az Európai Unióban. Az erdészeti szaporítóanyagok előállítására szolgáló hasonló alapanyagok létrehozása hosszú távú vállalkozás, és a befektetés csak évtizedek után térül meg.

| 4.22 | Az EGSZB egyetért azzal, hogy a rendelet alkalmazási köre nem terjed ki az olyan személyek között elcserélt növényi szaporítóanyagokra, akik nem vállalkozók. A rendelettervezetet úgy kell kialakítani, hogy a gyűjtők vagy szomszédok elcserélhessenek magokat vagy palántákat, és ne kelljen attól tartaniuk, hogy ezzel jogszabályt sértenek meg. |
| --- | --- |

4.22

Az EGSZB egyetért azzal, hogy a rendelet alkalmazási köre nem terjed ki az olyan személyek között elcserélt növényi szaporítóanyagokra, akik nem vállalkozók. A rendelettervezetet úgy kell kialakítani, hogy a gyűjtők vagy szomszédok elcserélhessenek magokat vagy palántákat, és ne kelljen attól tartaniuk, hogy ezzel jogszabályt sértenek meg.

Kelt Brüsszelben, 2013. december 10-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Henri MALOSSE

---

| 5.6.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 170/110 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 170/110

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és a tanácsi rendeletre az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1698/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról

(COM(2013) 0521 final – 2013/0247 (COD))

2014/C 170/18

Előadó: Seamus BOLAND

2013. szeptember 10-én az Európai Parlament és 2013. szeptember 17-én a Tanács úgy határozott, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 43. cikkének (2) bekezdése és 207. cikkének (2) bekezdése alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

Javaslat európai parlamenti és a tanácsi rendeletre az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1698/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról

COM/2013/0521 final – 2013/0247 (COD).

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció 2013. november 6-án elfogadta véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság a 2013. december 10–11-én tartott, 494. plenáris ülésén (a december 10-i ülésnapon) 142 szavazattal 2 ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

Következtetések és ajánlások

| 1.1 | Az EGSZB nyomatékosan üdvözli az Európai Bizottság javaslatát az 1698/2005/EK rendelet 70. cikke (4c) bekezdésének módosítására a pénzügyi stabilitásuk vonatkozásában komoly nehézségekkel küzdő tagállamokra vonatkozó, megnövelt társfinanszírozási arány alkalmazását érintő eltérés hatályának meghosszabbítását illetően, melynek célja, hogy ezek a tagállamok megnövelt társfinanszírozási arányt alkalmazhassanak a vidékfejlesztési programok teljes körű végrehajtásának biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

1.1

Az EGSZB nyomatékosan üdvözli az Európai Bizottság javaslatát az 1698/2005/EK rendelet 70. cikke (4c) bekezdésének módosítására a pénzügyi stabilitásuk vonatkozásában komoly nehézségekkel küzdő tagállamokra vonatkozó, megnövelt társfinanszírozási arány alkalmazását érintő eltérés hatályának meghosszabbítását illetően, melynek célja, hogy ezek a tagállamok megnövelt társfinanszírozási arányt alkalmazhassanak a vidékfejlesztési programok teljes körű végrehajtásának biztosítása érdekében.

| 1.2 | Az EGSZB támogatja a javaslatot, amennyiben az a jelenlegi, a 2007–2013 időszak végére és az új programra is vonatkozik. |
| --- | --- |

1.2

Az EGSZB támogatja a javaslatot, amennyiben az a jelenlegi, a 2007–2013 időszak végére és az új programra is vonatkozik.

| 1.3 | Az EGSZB azt ajánlja, hogy azok a tagállamok, amelyek a 2013–2020-ra vonatkozó program futamideje alatt még részt vesznek a pénzügyi stabilitási programokban, profitálhassanak ezekből a társfinanszírozási intézkedésekből. |
| --- | --- |

1.3

Az EGSZB azt ajánlja, hogy azok a tagállamok, amelyek a 2013–2020-ra vonatkozó program futamideje alatt még részt vesznek a pénzügyi stabilitási programokban, profitálhassanak ezekből a társfinanszírozási intézkedésekből.

| 1.4 | Az EGSZB megjegyzi, hogy az összköltségvetés ugyanakkora marad, de üdvözli azt a megfigyelést, hogy ha a tagállamok tovább alkalmazzák a megnövelt társfinanszírozási arányokat, akkor a 2014-es költségvetésben 90 millió EUR-val több kifizetési előirányzat lehet szükséges. |
| --- | --- |

1.4

Az EGSZB megjegyzi, hogy az összköltségvetés ugyanakkora marad, de üdvözli azt a megfigyelést, hogy ha a tagállamok tovább alkalmazzák a megnövelt társfinanszírozási arányokat, akkor a 2014-es költségvetésben 90 millió EUR-val több kifizetési előirányzat lehet szükséges.

| 1.5 | Az EGSZB a pénzügyi instabilitás által érintett tagállamok támogatásáról szóló korábbi véleményeivel összhangban a méltányosság további fenntartását ajánlja. |
| --- | --- |

1.5

Az EGSZB a pénzügyi instabilitás által érintett tagállamok támogatásáról szóló korábbi véleményeivel összhangban a méltányosság további fenntartását ajánlja.

2.   Indoklás és háttér

Indoklás és háttér

| 2.1 | Az Európai Bizottság elkötelezett annak biztosítása mellett, hogy a közös agrárpolitika keretébe tartozó vidékfejlesztési programokat teljes mértékben megvalósítsák, és a lehető legnagyobb támogatást adja a vidéki közösségeknek valamennyi tagállamban, különösen a pénzügyi válság által érintett államokban. |
| --- | --- |

2.1

Az Európai Bizottság elkötelezett annak biztosítása mellett, hogy a közös agrárpolitika keretébe tartozó vidékfejlesztési programokat teljes mértékben megvalósítsák, és a lehető legnagyobb támogatást adja a vidéki közösségeknek valamennyi tagállamban, különösen a pénzügyi válság által érintett államokban.

| 2.2 | A pénzügyi válságból adódóan és mivel számos országnak jelentős költségvetési konszolidációs intézkedéseket kell végrehajtania, egyértelmű, hogy nehézségek fognak felmerülni a programok társfinanszírozását illetően. |
| --- | --- |

2.2

A pénzügyi válságból adódóan és mivel számos országnak jelentős költségvetési konszolidációs intézkedéseket kell végrehajtania, egyértelmű, hogy nehézségek fognak felmerülni a programok társfinanszírozását illetően.

| 2.3 | Egyes esetekben ezek a nehézségek csökkenthetik a kedvezményezettek támogatásának általános szintjét, ami pedig hátrányos helyzetbe hozza a vidéki embereket. |
| --- | --- |

2.3

Egyes esetekben ezek a nehézségek csökkenthetik a kedvezményezettek támogatásának általános szintjét, ami pedig hátrányos helyzetbe hozza a vidéki embereket.

| 2.4 | A dokumentum megjegyzi, hogy hét ország közvetlenül érintett. Ezek a (programországként is említett) országok a következők: Ciprus, Görögország, Magyarország, Írország, Lettország, Portugália és Románia. A dokumentum megjegyzi azt is, hogy Magyarország, Románia és Lettország már nem tartozik kiigazítási program hatálya alá. |
| --- | --- |

2.4

A dokumentum megjegyzi, hogy hét ország közvetlenül érintett. Ezek a (programországként is említett) országok a következők: Ciprus, Görögország, Magyarország, Írország, Lettország, Portugália és Románia. A dokumentum megjegyzi azt is, hogy Magyarország, Románia és Lettország már nem tartozik kiigazítási program hatálya alá.

| 2.5 | A javaslat célja annak lehetővé tétele, hogy ezek és más tagállamok teljes mértékben végre tudják hajtani a vidékfejlesztési programot, oly módon, hogy a projektek támogatások elveszítése nélkül folytatódhassanak. |
| --- | --- |

2.5

A javaslat célja annak lehetővé tétele, hogy ezek és más tagállamok teljes mértékben végre tudják hajtani a vidékfejlesztési programot, oly módon, hogy a projektek támogatások elveszítése nélkül folytatódhassanak.

3.   Az Európai Bizottság javaslatának összefoglalása

Az Európai Bizottság javaslatának összefoglalása

| 3.1 | A javaslat olyan rendelkezéseket tartalmaz, amelyek lehetővé teszik e tagállamok számára, hogy megnövelt társfinanszírozási arányt alkalmazzanak anélkül, hogy módosulna a számukra a vidékfejlesztési politika keretében a 2007–2013 közötti időszakra megítélt teljes keretösszeg. Ez további pénzügyi forrásokat fog biztosítani a tagállamoknak ebben a kritikus helyzetben, és megkönnyíti a programok gyakorlati végrehajtásának folytatását. |
| --- | --- |

3.1

A javaslat olyan rendelkezéseket tartalmaz, amelyek lehetővé teszik e tagállamok számára, hogy megnövelt társfinanszírozási arányt alkalmazzanak anélkül, hogy módosulna a számukra a vidékfejlesztési politika keretében a 2007–2013 közötti időszakra megítélt teljes keretösszeg. Ez további pénzügyi forrásokat fog biztosítani a tagállamoknak ebben a kritikus helyzetben, és megkönnyíti a programok gyakorlati végrehajtásának folytatását.

| 3.2 | A javaslat nem érinti a kötelezettségvállalási előirányzatokat, mivel nem tartalmaz módosítást a 2007–2013-as programozási időszak tekintetében az operatív programokban rögzített EMVA-finanszírozás maximális összegeire vonatkozóan. Azonban ha a tagállamok tovább alkalmazzák a megnövelt társfinanszírozási arányokat, a 2014-es költségvetésben 90 millió EUR-val több kifizetési előirányzat lehet szükséges. |
| --- | --- |

3.2

A javaslat nem érinti a kötelezettségvállalási előirányzatokat, mivel nem tartalmaz módosítást a 2007–2013-as programozási időszak tekintetében az operatív programokban rögzített EMVA-finanszírozás maximális összegeire vonatkozóan. Azonban ha a tagállamok tovább alkalmazzák a megnövelt társfinanszírozási arányokat, a 2014-es költségvetésben 90 millió EUR-val több kifizetési előirányzat lehet szükséges.

| 3.3 | Az Európai Bizottság az intézkedés előnyeinek kihasználása érdekében benyújtott tagállami kérelmek fényében és az időközi kifizetési kérelmek benyújtásának alakulása figyelembevételével újra megvizsgálja a helyzetet, és szükség esetén megfelelő intézkedéseket vesz fontolóra. |
| --- | --- |

3.3

Az Európai Bizottság az intézkedés előnyeinek kihasználása érdekében benyújtott tagállami kérelmek fényében és az időközi kifizetési kérelmek benyújtásának alakulása figyelembevételével újra megvizsgálja a helyzetet, és szükség esetén megfelelő intézkedéseket vesz fontolóra.

| 3.4 | Az EGSZB is dolgozott már ki hasonló véleményeket, amelyek elismerik a pénzügyi stabilitási programokban részt vevő tagállamok társfinanszírozási problémáit. Ilyenek a következők: NAT/613, „Költségvetési konszolidáció/az Európai Halászati Alap programjai”, valamint ECO/352, „Pénzügyi irányítás és a kötelezettségvállalás visszavonásának szabályai a komoly nehézségekkel küzdő tagállamok tekintetében”. |
| --- | --- |

3.4

Az EGSZB is dolgozott már ki hasonló véleményeket, amelyek elismerik a pénzügyi stabilitási programokban részt vevő tagállamok társfinanszírozási problémáit. Ilyenek a következők: NAT/613, „Költségvetési konszolidáció/az Európai Halászati Alap programjai”, valamint ECO/352, „Pénzügyi irányítás és a kötelezettségvállalás visszavonásának szabályai a komoly nehézségekkel küzdő tagállamok tekintetében”.

4.   Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

| 4.1 | Jól dokumentált, hogy a vidékfejlesztési program társadalmi és gazdasági értékénél fogva valamennyi tagállam számára mennyire jelentős. A program hozzájárul a vidéki régiók lakosságának megtartásához azáltal, hogy gazdasági téren lehetővé teszi, hogy állják a versenyt központibb elhelyezkedésű vállalatokkal, társadalmi téren pedig azáltal, hogy emeli az életminőséget az elszigeteltebb vidéki területeken élő emberek számára. |
| --- | --- |

4.1

Jól dokumentált, hogy a vidékfejlesztési program társadalmi és gazdasági értékénél fogva valamennyi tagállam számára mennyire jelentős. A program hozzájárul a vidéki régiók lakosságának megtartásához azáltal, hogy gazdasági téren lehetővé teszi, hogy állják a versenyt központibb elhelyezkedésű vállalatokkal, társadalmi téren pedig azáltal, hogy emeli az életminőséget az elszigeteltebb vidéki területeken élő emberek számára.

| 4.2 | A jelenlegi pénzügyi válság súlyosan károsította a gazdasági növekedést és a pénzügyi stabilitást egyes tagállamokban, és általában véve hozzájárult a növekedés visszaeséséhez az EU-ban. |
| --- | --- |

4.2

A jelenlegi pénzügyi válság súlyosan károsította a gazdasági növekedést és a pénzügyi stabilitást egyes tagállamokban, és általában véve hozzájárult a növekedés visszaeséséhez az EU-ban.

| 4.3 | Egyértelmű, hogy a szigorú költségvetési fegyelemre kényszerülő országok, melyek számára külső szervek, mint a Nemzetközi Valutaalap, az Európai Központi Bank vagy más intézmények szigorú kiadási célokat szabnak meg, nem lesznek képesek semmiféle kötelezettség garantálására a vidékfejlesztési programok társfinanszírozásával kapcsolatban az EU által meghatározottaknak megfelelően. |
| --- | --- |

4.3

Egyértelmű, hogy a szigorú költségvetési fegyelemre kényszerülő országok, melyek számára külső szervek, mint a Nemzetközi Valutaalap, az Európai Központi Bank vagy más intézmények szigorú kiadási célokat szabnak meg, nem lesznek képesek semmiféle kötelezettség garantálására a vidékfejlesztési programok társfinanszírozásával kapcsolatban az EU által meghatározottaknak megfelelően.

| 4.4 | Az EGSZB-nek el kell ismernie, hogy a pénzügyi válság hatást gyakorolt a jelenlegi, 2007-2013-as időszakra szóló program társfinanszírozására. Ez komoly következményekkel jár majd a befejezéshez közeledő vagy a tervek szerint 2015 végéig folytatódó projektekre nézve. |
| --- | --- |

4.4

Az EGSZB-nek el kell ismernie, hogy a pénzügyi válság hatást gyakorolt a jelenlegi, 2007-2013-as időszakra szóló program társfinanszírozására. Ez komoly következményekkel jár majd a befejezéshez közeledő vagy a tervek szerint 2015 végéig folytatódó projektekre nézve.

| 4.5 | Ez a probléma, amely hátrányos helyzetbe hozhat bizonyos vidéki területeket, megoldható az 1698/2005/EK tanácsi rendelet 70. cikk (4c) pontjának értelmében rendelkezésre álló EMVA-eszközök maximális kihasználásának biztosítása révén, e cikk alkalmazhatóságának kiterjesztésével a 2007–2013-as programozási időszakra vonatkozó költségek támogathatóságának végső határidejéig, 2015. december 31-ig. |
| --- | --- |

4.5

Ez a probléma, amely hátrányos helyzetbe hozhat bizonyos vidéki területeket, megoldható az 1698/2005/EK tanácsi rendelet 70. cikk (4c) pontjának értelmében rendelkezésre álló EMVA-eszközök maximális kihasználásának biztosítása révén, e cikk alkalmazhatóságának kiterjesztésével a 2007–2013-as programozási időszakra vonatkozó költségek támogathatóságának végső határidejéig, 2015. december 31-ig.

| 4.6 | Az időközi kifizetések és a végső egyenleg kifizetésének teljesítésére időkorlátok vannak érvényben, annak alapján, hogy a tagállam mely időszakban részesül támogatásban a 407/2010/EU rendeletnek, a 332/2002/EK rendeletnek vagy az európai stabilitási mechanizmust létrehozó szerződésnek megfelelően. A tagállamok sajnos várhatóan továbbra is pénzügyi nehézségekkel szembesülnek ezen időszak lejárta után, és csak korlátozottan tudják majd társfinanszírozni ezeket a programokat. |
| --- | --- |

4.6

Az időközi kifizetések és a végső egyenleg kifizetésének teljesítésére időkorlátok vannak érvényben, annak alapján, hogy a tagállam mely időszakban részesül támogatásban a 407/2010/EU rendeletnek, a 332/2002/EK rendeletnek vagy az európai stabilitási mechanizmust létrehozó szerződésnek megfelelően. A tagállamok sajnos várhatóan továbbra is pénzügyi nehézségekkel szembesülnek ezen időszak lejárta után, és csak korlátozottan tudják majd társfinanszírozni ezeket a programokat.

| 4.7 | Az Európai Tanács 2013. február 7–8-i következtetéseivel összhangban és a közös rendelkezésekről szóló rendelet 22. cikkében foglaltaknak megfelelően a társfinanszírozási arány 10 százalékponttal megemelkedett. Ez a 2014–2020-as programozási időszak tekintetében 2016. június 30-ig lesz alkalmazandó, akkor pedig felülvizsgálják az emelés lehetőségét. Mivel a 2007–2013-as és a 2014–2020-as programozási időszak átfedésbe kerül, biztosítani kellene a pénzügyi támogatásban részesülő tagállamok következetes és egységes kezelését a két időszakban. A pénzügyi támogatásban részesülő tagállamoknak ezért a jogosultsági időszak végéig kell lehetőséget adni arra, hogy élvezzék a megnövelt társfinanszírozási arány előnyeit, és igényeljék azt a végső egyenleg kifizetésére vonatkozó kérelmükben akkor is, ha már nem részesülnek pénzügyi támogatásban. |
| --- | --- |

4.7

Az Európai Tanács 2013. február 7–8-i következtetéseivel összhangban és a közös rendelkezésekről szóló rendelet 22. cikkében foglaltaknak megfelelően a társfinanszírozási arány 10 százalékponttal megemelkedett. Ez a 2014–2020-as programozási időszak tekintetében 2016. június 30-ig lesz alkalmazandó, akkor pedig felülvizsgálják az emelés lehetőségét. Mivel a 2007–2013-as és a 2014–2020-as programozási időszak átfedésbe kerül, biztosítani kellene a pénzügyi támogatásban részesülő tagállamok következetes és egységes kezelését a két időszakban. A pénzügyi támogatásban részesülő tagállamoknak ezért a jogosultsági időszak végéig kell lehetőséget adni arra, hogy élvezzék a megnövelt társfinanszírozási arány előnyeit, és igényeljék azt a végső egyenleg kifizetésére vonatkozó kérelmükben akkor is, ha már nem részesülnek pénzügyi támogatásban.

| 4.8 | Azt a lehetőséget, hogy az időközi kifizetések és a végső egyenleg kifizetése meghaladják a rendes társfinanszírozási arányt, nem kellene arra az időszakra korlátozni, amelynek során a tagállam a 407/2010/EU rendelet, a 332/2002/EK rendelet vagy az Európai Stabilitási Mechanizmus létrehozásáról szóló szerződés szerint pénzügyi támogatásban részesül, mert a tagállam a pénzügyi támogatás végét követően továbbra is komoly nehézségekkel küzd a tekintetben, hogy a nemzeti költségvetésből biztosítsa a társfinanszírozást. |
| --- | --- |

4.8

Azt a lehetőséget, hogy az időközi kifizetések és a végső egyenleg kifizetése meghaladják a rendes társfinanszírozási arányt, nem kellene arra az időszakra korlátozni, amelynek során a tagállam a 407/2010/EU rendelet, a 332/2002/EK rendelet vagy az Európai Stabilitási Mechanizmus létrehozásáról szóló szerződés szerint pénzügyi támogatásban részesül, mert a tagállam a pénzügyi támogatás végét követően továbbra is komoly nehézségekkel küzd a tekintetben, hogy a nemzeti költségvetésből biztosítsa a társfinanszírozást.

| 4.9 | A szóban forgó 1698/2005 rendelet módosításának előreláthatólag nem lesz pénzügyi hatása, mivel a vidékfejlesztés teljes keretösszege változatlan marad. Az Európai Bizottság azonban alaposabban felülvizsgálhatja a tagállamoknak juttatott kifizetéseket az átfogó program végén. |
| --- | --- |

4.9

A szóban forgó 1698/2005 rendelet módosításának előreláthatólag nem lesz pénzügyi hatása, mivel a vidékfejlesztés teljes keretösszege változatlan marad. Az Európai Bizottság azonban alaposabban felülvizsgálhatja a tagállamoknak juttatott kifizetéseket az átfogó program végén.

Kelt Brüsszelben, 2013. december 10-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Henri MALOSSE

---

| 5.6.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 170/113 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 170/113

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a hulladékszállításról szóló 1013/2006/EK rendelet módosításról

(COM(2013) 516 final – 2013/0239 (COD))

2014/C 170/19

Főelőadó: Stéphane BUFFETAUT

2013. szeptember 27-én a Tanács, és 2013. október 8-án az Európai Parlament úgy határozott, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 192. és 304. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a hulladékszállításról szóló 1013/2006/EK rendelet módosításáról

COM(2013) 516 final – 2013/0239 (COD).

Az EGSZB elnöksége 2013. szeptember 17-én megbízta a „Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekciót a bizottsági munka előkészítésével.

A munka sürgősségére való tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. december 10–11-én tartott, 494. plenáris ülésén (a december 10-i ülésnapon) főelőadót jelölt ki Stéphane BUFFETAUT személyében, továbbá 121 szavazattal, 1 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések

| 1.1 | A rendelet módosítására vonatkozó, alapjaiban teljes mértékben indokolt javaslatnak lehetővé kellene tennie az illegális hulladékszállítás gyakorlatának és a hulladék nem megfelelő kezelésének hatékonyabb meggátolását. Az új jogszabály az ellenőrzések végrehajtására szolgáló világos és egységes keret meghatározása révén tényleges módszertani segítséget nyújt a tagállamoknak, és célja, hogy hatékonyabb ellenőrzések végrehajtására ösztönözze őket, különösképpen, mivel a terveket évente felül fogják vizsgálni, és az igényeknek megfelelően ki fogják igazítani azokat. |
| --- | --- |

1.1

A rendelet módosítására vonatkozó, alapjaiban teljes mértékben indokolt javaslatnak lehetővé kellene tennie az illegális hulladékszállítás gyakorlatának és a hulladék nem megfelelő kezelésének hatékonyabb meggátolását. Az új jogszabály az ellenőrzések végrehajtására szolgáló világos és egységes keret meghatározása révén tényleges módszertani segítséget nyújt a tagállamoknak, és célja, hogy hatékonyabb ellenőrzések végrehajtására ösztönözze őket, különösképpen, mivel a terveket évente felül fogják vizsgálni, és az igényeknek megfelelően ki fogják igazítani azokat.

| 1.2 | A hulladékkivitelt illetően, annak, hogy az illetékes hatóságok kérhetik annak bizonyítását, hogy a szállítmány megfelel a jogszabályi követelményeknek a célországban működő hasznosító létesítmény által alkalmazott hulladékkezelési módszereket, technológiákat és előírásokat illetően, hozzá kellene járulnia az illegális szállítmányok hatékonyabb megfékezéséhez, amelyekről sajnos tudható, hogy maffiajellegű tevékenységgé váltak. |
| --- | --- |

1.2

A hulladékkivitelt illetően, annak, hogy az illetékes hatóságok kérhetik annak bizonyítását, hogy a szállítmány megfelel a jogszabályi követelményeknek a célországban működő hasznosító létesítmény által alkalmazott hulladékkezelési módszereket, technológiákat és előírásokat illetően, hozzá kellene járulnia az illegális szállítmányok hatékonyabb megfékezéséhez, amelyekről sajnos tudható, hogy maffiajellegű tevékenységgé váltak.

| 1.3 | A hatékony és egységes szabályoknak a tisztességtelen versenyhelyzetek leküzdését is lehetővé kellene tenniük, annak során ugyanis végül a szabályokat betartó, tisztességesen és átláthatóan működő vállalkozások hátrányt szenvednek azokkal szemben, amelyek mentesítik magukat a jogi kötelezettségek alól, azokat megkerülik, vagy szándékosan megszegik. |
| --- | --- |

1.3

A hatékony és egységes szabályoknak a tisztességtelen versenyhelyzetek leküzdését is lehetővé kellene tenniük, annak során ugyanis végül a szabályokat betartó, tisztességesen és átláthatóan működő vállalkozások hátrányt szenvednek azokkal szemben, amelyek mentesítik magukat a jogi kötelezettségek alól, azokat megkerülik, vagy szándékosan megszegik.

| 1.4 | Mind egészség- és természetvédelmi okokból, mind az ágazaton belüli egészséges verseny megőrzése céljából, mind a maffiajellegű gyakorlatok leküzdése érdekében kívánatos, hogy az ellenőrzési terveket jobban megszervezzék. Szem előtt kell tartani ugyanakkor, hogy a további gyakorlati eszközök mobilizációja szükségszerűen költségeket idéz elő és szükségessé teszi, hogy a tagállamok prioritásokat állítsanak fel közkiadásaikon belül. |
| --- | --- |

1.4

Mind egészség- és természetvédelmi okokból, mind az ágazaton belüli egészséges verseny megőrzése céljából, mind a maffiajellegű gyakorlatok leküzdése érdekében kívánatos, hogy az ellenőrzési terveket jobban megszervezzék. Szem előtt kell tartani ugyanakkor, hogy a további gyakorlati eszközök mobilizációja szükségszerűen költségeket idéz elő és szükségessé teszi, hogy a tagállamok prioritásokat állítsanak fel közkiadásaikon belül.

2.   Háttér

| 2.1 | Nyolc évvel a rendelet bevezetését követően az Európai Bizottság a szerzett tapasztalatok alapján le kívánja vonni a következtetéseket, hogy a szóban forgó 1013/2006/EK rendeleti eszközt, olyan módosítások elvégzése révén javítsa, amelyek célja egyrészt az eljárások egyszerűsítése, másrészt az ellenőrzések hatékonyabbá tétele a veszélyes hulladékot tartalmazó illegális szállítmányok elkerülése érdekében. |
| --- | --- |

2.1

Nyolc évvel a rendelet bevezetését követően az Európai Bizottság a szerzett tapasztalatok alapján le kívánja vonni a következtetéseket, hogy a szóban forgó 1013/2006/EK rendeleti eszközt, olyan módosítások elvégzése révén javítsa, amelyek célja egyrészt az eljárások egyszerűsítése, másrészt az ellenőrzések hatékonyabbá tétele a veszélyes hulladékot tartalmazó illegális szállítmányok elkerülése érdekében.

| 2.2 | Hadd emlékeztessünk arra, hogy az érintett rendelet célja a az OECD és a Bázeli Egyezmény hulladékszállításra vonatkozó rendeleteinek a közösségi joganyagba történő átültetése, az 1993. évi rendelet alkalmazási nehézségeinek a megoldása, a határokon át történő hulladékszállításra vonatkozó szabályok nemzetközi szintű harmonizációjának elősegítése, valamint a szöveg egyszerűsítése és egyértelművé tétele volt. |
| --- | --- |

2.2

Hadd emlékeztessünk arra, hogy az érintett rendelet célja a az OECD és a Bázeli Egyezmény hulladékszállításra vonatkozó rendeleteinek a közösségi joganyagba történő átültetése, az 1993. évi rendelet alkalmazási nehézségeinek a megoldása, a határokon át történő hulladékszállításra vonatkozó szabályok nemzetközi szintű harmonizációjának elősegítése, valamint a szöveg egyszerűsítése és egyértelművé tétele volt.

| 2.3 | Lefektették ugyan a szabályokat az európai jogszabályok nemzetközi egyezményeknek való megfelelése érdekében, az ellenőrzés terén azonban további javításokra van szükség, amelyek során elsődleges figyelmet kell fordítani a veszélyes hulladékra és az illegális lakóhelyre vagy nem megfelelő színvonalú hulladékkezelő helyre irányuló hulladékra. Gyakorlatban tehát arra kellene törekedni, hogy az ellenőrzéseket a leginkább problematikus jellegű hulladékra összpontosítsák. |
| --- | --- |

2.3

Lefektették ugyan a szabályokat az európai jogszabályok nemzetközi egyezményeknek való megfelelése érdekében, az ellenőrzés terén azonban további javításokra van szükség, amelyek során elsődleges figyelmet kell fordítani a veszélyes hulladékra és az illegális lakóhelyre vagy nem megfelelő színvonalú hulladékkezelő helyre irányuló hulladékra. Gyakorlatban tehát arra kellene törekedni, hogy az ellenőrzéseket a leginkább problematikus jellegű hulladékra összpontosítsák.

| 2.4 | Emlékeztetni kell arra, hogy a hasznosításra szánt hulladékok minden szállítása engedélyezett az Európai Unión belül. A nem veszélyes hulladékok hasznosítás céljából történő szállítása esetében nincs szükség előzetes bejelentésre, az ilyen szállításoknak csak az általános tájékoztatási követelményeknek kell eleget tenniük. A hasznosításra szánt veszélyes hulladékok és az ártalmatlanításra szánt hulladékok esetében azonban kötelező az előzetes bejelentés és a jóváhagyás. |
| --- | --- |

2.4

Emlékeztetni kell arra, hogy a hasznosításra szánt hulladékok minden szállítása engedélyezett az Európai Unión belül. A nem veszélyes hulladékok hasznosítás céljából történő szállítása esetében nincs szükség előzetes bejelentésre, az ilyen szállításoknak csak az általános tájékoztatási követelményeknek kell eleget tenniük. A hasznosításra szánt veszélyes hulladékok és az ártalmatlanításra szánt hulladékok esetében azonban kötelező az előzetes bejelentés és a jóváhagyás.

| 2.5 | E jogszabály végrehajtása feltételezi alkalmazásának az ellenőrzését. A tervek szerint tehát a tagállamoknak a vállalkozások ellenőrzését a hulladékokról szóló keretirányelvnek megfelelően kell végrehajtaniuk, és meg kell vizsgálniuk a közúton szállított vagy kikötőkben található vagy bármely más szállítási eszköz igénybe vételével szállított hulladékot. Ellenőrzésekre sor kerülhet a szállítási lánc végén is, a hulladékhasznosító vagy ártalmatlanító létesítményekben. |
| --- | --- |

2.5

E jogszabály végrehajtása feltételezi alkalmazásának az ellenőrzését. A tervek szerint tehát a tagállamoknak a vállalkozások ellenőrzését a hulladékokról szóló keretirányelvnek megfelelően kell végrehajtaniuk, és meg kell vizsgálniuk a közúton szállított vagy kikötőkben található vagy bármely más szállítási eszköz igénybe vételével szállított hulladékot. Ellenőrzésekre sor kerülhet a szállítási lánc végén is, a hulladékhasznosító vagy ártalmatlanító létesítményekben.

| 2.6 | A tagállamok a számukra megfelelő módon hajtják végre ezeket az ellenőrzéseket. A hulladékszállításra vonatkozó rendelet valóban nem szab meg külön módozatokat ezen ellenőrzések elvégzésére. A tagállamoknak ez a szabadsága a gyakorlatban lényeges eltérésekhez vezetett. Bizonyos tagállamok hatékony, mások kevésbé hatékony intézkedéseket vezettek be, utóbbiak többek között azért, mert nem rendelkeznek az ahhoz szükséges, elegendő forrással. Ez a helyzet azt eredményezi, hogy az illegális hulladékszállítmányok exportőrei a szerint választják ki, hogy melyik tagállamon keresztül bonyolítják a szállítást, hogy melyikben a legengedékenyebb az ellenőrzési rendszer. |
| --- | --- |

2.6

A tagállamok a számukra megfelelő módon hajtják végre ezeket az ellenőrzéseket. A hulladékszállításra vonatkozó rendelet valóban nem szab meg külön módozatokat ezen ellenőrzések elvégzésére. A tagállamoknak ez a szabadsága a gyakorlatban lényeges eltérésekhez vezetett. Bizonyos tagállamok hatékony, mások kevésbé hatékony intézkedéseket vezettek be, utóbbiak többek között azért, mert nem rendelkeznek az ahhoz szükséges, elegendő forrással. Ez a helyzet azt eredményezi, hogy az illegális hulladékszállítmányok exportőrei a szerint választják ki, hogy melyik tagállamon keresztül bonyolítják a szállítást, hogy melyikben a legengedékenyebb az ellenőrzési rendszer.

| 2.7 | A legnagyobb problémát kétségtelenül azok az illegális szállítmányok jelentik, amelyek veszélyes hulladékot tartalmaznak, illetve amelyek illegális lerakóhelyre vagy nem megfelelő színvonalú hulladékkezelő helyre irányulnak. Ezek következtében súlyosan károsodhat az emberi egészség és a környezet. |
| --- | --- |

2.7

A legnagyobb problémát kétségtelenül azok az illegális szállítmányok jelentik, amelyek veszélyes hulladékot tartalmaznak, illetve amelyek illegális lerakóhelyre vagy nem megfelelő színvonalú hulladékkezelő helyre irányulnak. Ezek következtében súlyosan károsodhat az emberi egészség és a környezet.

| 2.8 | Az illegális hulladékszállítmányok jelentőségének egyik hátulütője, hogy az ellenőrzések tagállamonkénti igen eltérő végrehajtása torzítja a versenyt. Így a jogszabályt betartó vállalkozások hátrányos helyzetbe kerülnek azokkal szemben, amelyek olyan országban működnek, ahol nincs előírás, vagy ahol nem megfelelő annak ellenőrzése. |
| --- | --- |

2.8

Az illegális hulladékszállítmányok jelentőségének egyik hátulütője, hogy az ellenőrzések tagállamonkénti igen eltérő végrehajtása torzítja a versenyt. Így a jogszabályt betartó vállalkozások hátrányos helyzetbe kerülnek azokkal szemben, amelyek olyan országban működnek, ahol nincs előírás, vagy ahol nem megfelelő annak ellenőrzése.

| 2.9 | Az Európai Bizottság az ilyen illegális és veszélyes tevékenységek megfékezése érdekében javasolja a rendelet felülvizsgálatát. Ez támogatást és útmutatást fog nyújtani a tagállami ellenőrzésekhez annak érdekében, hogy azok nagyobb mértékben összpontosuljanak a nagy kockázatot jelentő hulladékáramokra. |
| --- | --- |

2.9

Az Európai Bizottság az ilyen illegális és veszélyes tevékenységek megfékezése érdekében javasolja a rendelet felülvizsgálatát. Ez támogatást és útmutatást fog nyújtani a tagállami ellenőrzésekhez annak érdekében, hogy azok nagyobb mértékben összpontosuljanak a nagy kockázatot jelentő hulladékáramokra.

3.   A javaslat tartalma

| 3.1 | Azon túlmenően, hogy az Európai Bizottság kiegészíti a rendeletet a nem hulladéknak számító termékek újrahasznosításának a definíciójával, valamint hogy felhatalmazást kíván kapni arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az adatok és információk cseréjével kapcsolatos műszaki és szervezeti követelményekről, a javaslat lényege a rendelet 50. cikkének módosításában rejlik. |
| --- | --- |

3.1

Azon túlmenően, hogy az Európai Bizottság kiegészíti a rendeletet a nem hulladéknak számító termékek újrahasznosításának a definíciójával, valamint hogy felhatalmazást kíván kapni arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az adatok és információk cseréjével kapcsolatos műszaki és szervezeti követelményekről, a javaslat lényege a rendelet 50. cikkének módosításában rejlik.

| 3.2 | Ezen módosítások célja, hogy |
| --- | --- |

3.2

Ezen módosítások célja, hogy

| 3.2.1 | rávegye a tagállamokat a vállalkozások ellenőrzésének megszervezésére, valamint a hulladékszállítási, hasznosítási és ártalmatlanítási folyamatokat vizsgáló szúrópróbaszerű ellenőrzések elvégzésére; |
| --- | --- |

3.2.1

rávegye a tagállamokat a vállalkozások ellenőrzésének megszervezésére, valamint a hulladékszállítási, hasznosítási és ártalmatlanítási folyamatokat vizsgáló szúrópróbaszerű ellenőrzések elvégzésére;

| 3.2.2 | a tagállamokat a hulladékszállítás ellenőrzését szolgáló tervek kidolgozására kötelezze, egyaránt ideértve a különböző létesítmények, vállalkozások, valamint az egyes szállítási ágak (közút, vasút, kikötők) ellenőrzését. |
| --- | --- |

3.2.2

a tagállamokat a hulladékszállítás ellenőrzését szolgáló tervek kidolgozására kötelezze, egyaránt ideértve a különböző létesítmények, vállalkozások, valamint az egyes szállítási ágak (közút, vasút, kikötők) ellenőrzését.

| 3.3 | A szóban forgó tervek kötelező tartalmát az Európai Bizottság határozza meg, és hét pontot sorol fel, amelyeknek a tagállamoknak meg kell felelniük, és amelyekről beszámolóval tartoznak. |
| --- | --- |

3.3

A szóban forgó tervek kötelező tartalmát az Európai Bizottság határozza meg, és hét pontot sorol fel, amelyeknek a tagállamoknak meg kell felelniük, és amelyekről beszámolóval tartoznak.

| 3.4 | Ezek a következők: az alkalmazott stratégiák a végrehajtási eszközök megnevezésével, az illegális hulladéktípusok kockázatelemzése, a prioritások meghatározása, a hulladéktelepeken és a szállítmányokon elvégezni tervezett ellenőrzések számára és típusára vonatkozó információk, a feladatoknak az ellenőrzésben részt vevő összes hatóság közötti felosztása, ezen különböző hatóságok közötti koordináció módjai, az ellenőrök számára nyújtandó továbbképzések iránti igények felmérése. A terveket a javaslat értelmében évente felül kell vizsgálni. |
| --- | --- |

3.4

Ezek a következők: az alkalmazott stratégiák a végrehajtási eszközök megnevezésével, az illegális hulladéktípusok kockázatelemzése, a prioritások meghatározása, a hulladéktelepeken és a szállítmányokon elvégezni tervezett ellenőrzések számára és típusára vonatkozó információk, a feladatoknak az ellenőrzésben részt vevő összes hatóság közötti felosztása, ezen különböző hatóságok közötti koordináció módjai, az ellenőrök számára nyújtandó továbbképzések iránti igények felmérése. A terveket a javaslat értelmében évente felül kell vizsgálni.

| 3.5 | A javaslat ezt kiegészíti még a hulladékszállítás megfelelő védelmére vonatkozó rendelkezésekkel, valamint a jogszabályoknak megfelelő módon történő hasznosítási műveletek elvégzésével. |
| --- | --- |

3.5

A javaslat ezt kiegészíti még a hulladékszállítás megfelelő védelmére vonatkozó rendelkezésekkel, valamint a jogszabályoknak megfelelő módon történő hasznosítási műveletek elvégzésével.

4.   Általános megjegyzések

| 4.1 | Az Európai Bizottság által leírt helyzet, az illegális hulladékszállítmány kiterjedése, valamint az ellenőrzésekkel és a jogszabályok végrehajtásával kapcsolatos helyzetbeli különbségek, valamint a jogszabály végrehajtása igazolják a fellépési szándékot, melynek célja, hogy felvegyék a küzdelmet az illegális hulladékszállítmányok ellen, csökkentsék az abból következő, az emberi egészséget és a környezetet érintő kockázatokat, éppúgy, mint javítsák a szabályozást megfelelően alkalmazó vállalkozások kedvezőtlen helyzetét. |
| --- | --- |

4.1

Az Európai Bizottság által leírt helyzet, az illegális hulladékszállítmány kiterjedése, valamint az ellenőrzésekkel és a jogszabályok végrehajtásával kapcsolatos helyzetbeli különbségek, valamint a jogszabály végrehajtása igazolják a fellépési szándékot, melynek célja, hogy felvegyék a küzdelmet az illegális hulladékszállítmányok ellen, csökkentsék az abból következő, az emberi egészséget és a környezetet érintő kockázatokat, éppúgy, mint javítsák a szabályozást megfelelően alkalmazó vállalkozások kedvezőtlen helyzetét.

| 4.2 | Ugyanakkor nem szabad, hogy az új jogszabály – az újonnan kiadott szabályoknak való megfelelésre törekedve – konkrét végrehajtás nélkül csupán formális adminisztratív intézkedésekben nyilvánuljon meg; ehhez szükség lesz új pénzügyi eszközök mobilizálására, ami kényes feladat a pénzszűkében levő, és a közkiadásokat kiigazítani kénytelen tagállamok számára. |
| --- | --- |

4.2

Ugyanakkor nem szabad, hogy az új jogszabály – az újonnan kiadott szabályoknak való megfelelésre törekedve – konkrét végrehajtás nélkül csupán formális adminisztratív intézkedésekben nyilvánuljon meg; ehhez szükség lesz új pénzügyi eszközök mobilizálására, ami kényes feladat a pénzszűkében levő, és a közkiadásokat kiigazítani kénytelen tagállamok számára.

| 4.3 | A tervezett eljárásoknak tehát egyszerűeknek kell lenniük annak érdekében, hogy az eddig helytelen gyakorlatokat folytató tagállamokat a szükséges ellenőrzések bevezetésére, sőt fejlesztésére ösztönözzék. A Szerződésekből eredő kötelezettségek megszegése esetén indítandó esetleges bírósági eljárástól való félelem, valamint az egyszerű polgárok által jogos érdekből vállalt cselekvés adott esetben lépésekre ösztönözhetné a mulasztást elkövető tagállamokat. |
| --- | --- |

4.3

A tervezett eljárásoknak tehát egyszerűeknek kell lenniük annak érdekében, hogy az eddig helytelen gyakorlatokat folytató tagállamokat a szükséges ellenőrzések bevezetésére, sőt fejlesztésére ösztönözzék. A Szerződésekből eredő kötelezettségek megszegése esetén indítandó esetleges bírósági eljárástól való félelem, valamint az egyszerű polgárok által jogos érdekből vállalt cselekvés adott esetben lépésekre ösztönözhetné a mulasztást elkövető tagállamokat.

Kelt Brüsszelben, 2013. december 10-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Henri MALOSSE

---

| 5.6.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 170/116 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 170/116

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a 216/2008/EK rendeletnek a repülőterek, a légiforgalmi szolgáltatás és a léginavigációs szolgálatok tekintetében történő módosításáról, valamint Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az egységes európai égbolt végrehajtásáról (átdolgozás) és A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Az egységes európai égbolt megvalósításának felgyorsítása

(COM(2013) 408 final – COM(2013) 409 final – 2013/0187 (COD) és COM(2013) 410 final – 2013/0186 (COD))

2014/C 170/20

Előadó: Thomas MCDONOGH

2013. július 1-jén az Európai Parlament, 2013. július 17-én pedig az Európai Unió Tanácsa úgy határozott, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 100. és 304. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a 216/2008/EK rendeletnek a repülőterek, a légiforgalmi szolgáltatás és a léginavigációs szolgálatok tekintetében történő módosításáról, valamint Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az egységes európai égbolt végrehajtásáról (átdolgozás) és A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Az egységes európai égbolt megvalósításának felgyorsítása

COM(2013) 408 final – COM(2013) 409 final – 2013/0187 (COD) és COM(2013) 410 final – 2013/0186 (COD).

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció 2013. november 19-én elfogadta véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. december 10-én és 11-én tartott 494. plenáris ülésén (a december 11-i ülésnapon) 180 szavazattal 1 ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

Következtetések és ajánlások

| 1.1 | Az egységes európai égbolt megvalósítása továbbra is az európai légiközlekedési politika egyik fő célkitűzése, és a ma még kiaknázatlan lehetőségek költségmegtakarításokat és javulást jelentenek majd a minőség, a biztonság, a környezeti fenntarthatóság és a kapacitás terén, nem csupán a légiközlekedési ágazat, hanem az európai gazdaság egésze számára. Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) az egységes európai égboltról folyó vitában az elmúlt években folyamatosan hangoztatta a civil társadalom álláspontját, és a témáról számos véleményt (1) is elfogadott, amelyekhez a légi közlekedés érdekcsoportjainak széles skálája jelentős mértékben hozzájárult. E vélemények mindegyikében az EGSZB határozottan támogatta az egységes európai égbolt projektet. |
| --- | --- |

1.1

Az egységes európai égbolt megvalósítása továbbra is az európai légiközlekedési politika egyik fő célkitűzése, és a ma még kiaknázatlan lehetőségek költségmegtakarításokat és javulást jelentenek majd a minőség, a biztonság, a környezeti fenntarthatóság és a kapacitás terén, nem csupán a légiközlekedési ágazat, hanem az európai gazdaság egésze számára. Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) az egységes európai égboltról folyó vitában az elmúlt években folyamatosan hangoztatta a civil társadalom álláspontját, és a témáról számos véleményt (1) is elfogadott, amelyekhez a légi közlekedés érdekcsoportjainak széles skálája jelentős mértékben hozzájárult. E vélemények mindegyikében az EGSZB határozottan támogatta az egységes európai égbolt projektet.

1

| 1.2 | A jogszabály-javaslatok nem jelentenek radikális változást a korábbi reformokhoz képest, hanem azokat továbbfejlesztik: azaz nem felváltják, hanem bővítik azokat. A javaslatoknak ugyanakkor várhatóan jelentős szerepük lesz abban, hogy az európai légiforgalmi szolgáltatási (ATM) rendszer – a 2004 óta elért eredményekre támaszkodva – az elkövetkezendő években üzemeltetési szempontból egyre hatékonyabb és egységesebb légtérré váljon. |
| --- | --- |

1.2

A jogszabály-javaslatok nem jelentenek radikális változást a korábbi reformokhoz képest, hanem azokat továbbfejlesztik: azaz nem felváltják, hanem bővítik azokat. A javaslatoknak ugyanakkor várhatóan jelentős szerepük lesz abban, hogy az európai légiforgalmi szolgáltatási (ATM) rendszer – a 2004 óta elért eredményekre támaszkodva – az elkövetkezendő években üzemeltetési szempontból egyre hatékonyabb és egységesebb légtérré váljon.

| 1.3 | Az EGSZB felszólítja a tagállamokat, hogy mutassanak bátorságot és politikai akaratot az egységes európai égbolt gyors létrehozása iránt, az Európai Bizottságot pedig arra kéri, hogy vállalja magára a végrehajtás folyamatának valamennyi irányítási feladatát. |
| --- | --- |

1.3

Az EGSZB felszólítja a tagállamokat, hogy mutassanak bátorságot és politikai akaratot az egységes európai égbolt gyors létrehozása iránt, az Európai Bizottságot pedig arra kéri, hogy vállalja magára a végrehajtás folyamatának valamennyi irányítási feladatát.

| 1.4 | Az európai légtér fontos és régóta esedékes reformja végrehajtásához elengedhetetlen egy átfogó teljesítményrendszer. Az első referencia-időszak költséghatékonysági céljainak alulteljesítése még lényegesebbé teszi, hogy a második referencia-időszakra meghatározott célkitűzések ösztönözzék valódi és működő funkcionális légtérblokkok kialakítását, szinergiákat tegyenek lehetővé, és egyúttal kiküszöböljék a 37 különálló léginavigációs szolgáltató közötti átfedések jelenlegi területeit. |
| --- | --- |

1.4

Az európai légtér fontos és régóta esedékes reformja végrehajtásához elengedhetetlen egy átfogó teljesítményrendszer. Az első referencia-időszak költséghatékonysági céljainak alulteljesítése még lényegesebbé teszi, hogy a második referencia-időszakra meghatározott célkitűzések ösztönözzék valódi és működő funkcionális légtérblokkok kialakítását, szinergiákat tegyenek lehetővé, és egyúttal kiküszöböljék a 37 különálló léginavigációs szolgáltató közötti átfedések jelenlegi területeit.

| 1.5 | Egy valódi egységes európai égbolt megvalósítása, noha rejt magában kezdeti nehézségeket, ösztönözni fogja az európai légi forgalom folyamatos növekedését, jelentős új foglalkoztatási lehetőségeket hozva létre, és a légiforgalmi irányítók számára megteremtve az európai karrier lehetőségét. |
| --- | --- |

1.5

Egy valódi egységes európai égbolt megvalósítása, noha rejt magában kezdeti nehézségeket, ösztönözni fogja az európai légi forgalom folyamatos növekedését, jelentős új foglalkoztatási lehetőségeket hozva létre, és a légiforgalmi irányítók számára megteremtve az európai karrier lehetőségét.

| 1.6 | A teljes körű szociális párbeszédet minden további késedelem nélkül át kell ültetni a gyakorlatba. Csak egy, a légi közlekedésben megvalósuló átfogó HR-partnerség képes biztosítani minden oldal részéről a szükséges egységes elkötelezettséget és a harmonizált megközelítést egy valódi egységes európai égbolt megvalósításához, amely a légiközlekedési értéklánc valamennyi területén elősegíti a foglalkoztatást, emellett környezetbarát, és nem utolsósorban az európai fogyasztók számára is előnyös. |
| --- | --- |

1.6

A teljes körű szociális párbeszédet minden további késedelem nélkül át kell ültetni a gyakorlatba. Csak egy, a légi közlekedésben megvalósuló átfogó HR-partnerség képes biztosítani minden oldal részéről a szükséges egységes elkötelezettséget és a harmonizált megközelítést egy valódi egységes európai égbolt megvalósításához, amely a légiközlekedési értéklánc valamennyi területén elősegíti a foglalkoztatást, emellett környezetbarát, és nem utolsósorban az európai fogyasztók számára is előnyös.

| 1.7 | A funkcionális légtérblokkok összeolvasztásához és egyesítéséhez, továbbá számuk csökkentéséhez mielőbb hozzá kell fogni. A virtuális központ koncepciója egy műszaki, SESAR-kompatibilis innováció, amely egyúttal folyamatos és szociális szempontból elviselhető átmenetet tesz lehetővé. Ennek érdekében, a SESAR bevezetéséhez szükség lesz az ATM reformjára. Célul kell kitűzni az ATM-berendezések EU-n belüli szabványosítását. |
| --- | --- |

1.7

A funkcionális légtérblokkok összeolvasztásához és egyesítéséhez, továbbá számuk csökkentéséhez mielőbb hozzá kell fogni. A virtuális központ koncepciója egy műszaki, SESAR-kompatibilis innováció, amely egyúttal folyamatos és szociális szempontból elviselhető átmenetet tesz lehetővé. Ennek érdekében, a SESAR bevezetéséhez szükség lesz az ATM reformjára. Célul kell kitűzni az ATM-berendezések EU-n belüli szabványosítását.

| 1.8 | Felül kell vizsgálni a funkcionális légtérblokkok határait is annak biztosítása érdekében, hogy formájuk és méretük megfeleljen annak a célnak, amelynek érdekében kialakították őket. A funkcionális légtérblokkok kialakítását a puszta földrajzi közelség és/vagy a politikai/kulturális kapcsolódás helyett inkább a rajtuk keresztülmenő forgalomnak, a szolgáltatásnyújtásban jelentkező szinergiáknak és a várható teljesítményjavulásnak kellene meghatároznia. |
| --- | --- |

1.8

Felül kell vizsgálni a funkcionális légtérblokkok határait is annak biztosítása érdekében, hogy formájuk és méretük megfeleljen annak a célnak, amelynek érdekében kialakították őket. A funkcionális légtérblokkok kialakítását a puszta földrajzi közelség és/vagy a politikai/kulturális kapcsolódás helyett inkább a rajtuk keresztülmenő forgalomnak, a szolgáltatásnyújtásban jelentkező szinergiáknak és a várható teljesítményjavulásnak kellene meghatároznia.

| 1.9 | A hálózatkezelői funkció javasolt erősítését, amely a szűkebb nemzeti érdekek helyett az európai hálózati előnyöket helyezi előtérbe, határozottan üdvözöljük. |
| --- | --- |

1.9

A hálózatkezelői funkció javasolt erősítését, amely a szűkebb nemzeti érdekek helyett az európai hálózati előnyöket helyezi előtérbe, határozottan üdvözöljük.

| 1.10 | Az EGSZB tudomásul veszi azt a kezdeményezést, hogy válasszák le a kiegészítő ATM-szolgáltatásokat, megnyitva őket a nagyobb verseny előtt. Ragaszkodik ahhoz, hogy mielőtt ilyen intézkedésekre kerülne sor, az Európai Bizottság minden további késedelem nélkül szervezze meg egy független hatásvizsgálat előkészítését, amely mindenekelőtt ezek szociális és foglalkoztatási kihatásaira irányul. (2) |
| --- | --- |

1.10

Az EGSZB tudomásul veszi azt a kezdeményezést, hogy válasszák le a kiegészítő ATM-szolgáltatásokat, megnyitva őket a nagyobb verseny előtt. Ragaszkodik ahhoz, hogy mielőtt ilyen intézkedésekre kerülne sor, az Európai Bizottság minden további késedelem nélkül szervezze meg egy független hatásvizsgálat előkészítését, amely mindenekelőtt ezek szociális és foglalkoztatási kihatásaira irányul. (2)

2

| 1.11 | Fontos olyan célkitűzéseket meghatározni, amelyek javítják a hatékonyságot, miközben megőrzik a munkakörülmények színvonalát és javítják a légi közlekedés biztonságát. |
| --- | --- |

1.11

Fontos olyan célkitűzéseket meghatározni, amelyek javítják a hatékonyságot, miközben megőrzik a munkakörülmények színvonalát és javítják a légi közlekedés biztonságát.

| 1.12 | A légtérhasználókat jobban be kell vonni a szakpolitika alakításába. |
| --- | --- |

1.12

A légtérhasználókat jobban be kell vonni a szakpolitika alakításába.

2.   Bevezetés

Bevezetés

| 2.1 | Az európai légiközlekedési ágazat alapvető szerepet tölt be az európai gazdaságban, hiszen elősegíti a kereskedelmet és a turizmust, valamint motorja a munkahelyteremtésnek is. Az európai légiközlekedési ágazat értékláncának fontos eleme a légiforgalmi irányítás. E szolgáltatás feladata ugyanis a biztonságos, gyors és költséghatékony légi forgalom biztosítása, és ezáltal az üzemanyag-felhasználás, a szén-dioxid-kibocsátás és a repülési idők csökkentése. |
| --- | --- |

2.1

Az európai légiközlekedési ágazat alapvető szerepet tölt be az európai gazdaságban, hiszen elősegíti a kereskedelmet és a turizmust, valamint motorja a munkahelyteremtésnek is. Az európai légiközlekedési ágazat értékláncának fontos eleme a légiforgalmi irányítás. E szolgáltatás feladata ugyanis a biztonságos, gyors és költséghatékony légi forgalom biztosítása, és ezáltal az üzemanyag-felhasználás, a szén-dioxid-kibocsátás és a repülési idők csökkentése.

| 2.2 | Az idők során azonban az európai léginavigációs szolgáltatások elsősorban az országhatárokon belül fejlődtek, azaz valamennyi tagállam létrehozta saját ATM-rendszerét, ennek nyomán pedig az európai légtér szerkezete széttagolt lett, ami költséges, kevéssé hatékony és nem alkalmas a felhasználók – azaz a légitársaságok, végső soron pedig a fizető utasok – igényeinek kielégítésére. |
| --- | --- |

2.2

Az idők során azonban az európai léginavigációs szolgáltatások elsősorban az országhatárokon belül fejlődtek, azaz valamennyi tagállam létrehozta saját ATM-rendszerét, ennek nyomán pedig az európai légtér szerkezete széttagolt lett, ami költséges, kevéssé hatékony és nem alkalmas a felhasználók – azaz a légitársaságok, végső soron pedig a fizető utasok – igényeinek kielégítésére.

| 2.3 | Fel kell gyorsítani az egységes európai égbolt megvalósításának és – ehhez kapcsolódóan – az európai ATM-rendszer korszerűsítésének folyamatát, mivel ez, amellett hogy hozzájárul a gazdasági növekedéshez, segíti a légtérhasználókat is abban, hogy helytálljanak a kiélezett globális versenyben, amelyben az EU közvetlen szomszédságában olyan, feltörekvőben lévő légiközlekedési hatalmak is részt vesznek, mint például Ukrajna vagy Törökország. (3) Mivel a SES I és SES II jogalkotási csomagok eddig csalódást keltő eredményeket hoztak, az Európai Bizottság egy körültekintően irányzott újabb jogalkotási javaslatot (4) terjeszt be az egységes európai égbolt korai bevezetésének megkönnyítésére. Ez a legújabb jogalkotási csomag, a SES II+, az egységes európai égboltot létrehozó négy rendelet átdolgozásából, (5) továbbá az Európai Repülésbiztonsági Ügynökséget létrehozó rendelet módosításából (6) áll. |
| --- | --- |

2.3

Fel kell gyorsítani az egységes európai égbolt megvalósításának és – ehhez kapcsolódóan – az európai ATM-rendszer korszerűsítésének folyamatát, mivel ez, amellett hogy hozzájárul a gazdasági növekedéshez, segíti a légtérhasználókat is abban, hogy helytálljanak a kiélezett globális versenyben, amelyben az EU közvetlen szomszédságában olyan, feltörekvőben lévő légiközlekedési hatalmak is részt vesznek, mint például Ukrajna vagy Törökország. (3) Mivel a SES I és SES II jogalkotási csomagok eddig csalódást keltő eredményeket hoztak, az Európai Bizottság egy körültekintően irányzott újabb jogalkotási javaslatot (4) terjeszt be az egységes európai égbolt korai bevezetésének megkönnyítésére. Ez a legújabb jogalkotási csomag, a SES II+, az egységes európai égboltot létrehozó négy rendelet átdolgozásából, (5) továbbá az Európai Repülésbiztonsági Ügynökséget létrehozó rendelet módosításából (6) áll.

3

4

5

6

3.   Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

| 3.1 | Az egységes európai égbolt kezdeményezés célja az, hogy javítsa az európai légtér szervezésének és kezelésének általános hatékonyságát. |
| --- | --- |

3.1

Az egységes európai égbolt kezdeményezés célja az, hogy javítsa az európai légtér szervezésének és kezelésének általános hatékonyságát.

| 3.2 | Az e közleményben (7) és a hozzá kapcsolódó hatásvizsgálatban (8) felvázolt elemzés alapján az Európai Bizottság jogszabálycsomagot terjeszt elő (SES II+) (9) azzal a céllal, hogy a léginavigációs szolgáltatások nyújtása terén a minőség, a hatékonyság, a biztonság és a környezeti fenntarthatóság további növelése és az európai légiforgalmi szolgáltatási (ATM) rendszer megszilárdítása felé tett újabb lépések révén konszolidálja és ahol lehetséges, felgyorsítsa az európai ATM-rendszer korszerűsítésének folyamatát. Az Eurocontrol teljesítmény-felülvizsgálati egységének jelentései kimutatták, hogy ezek a hatékonysági problémák és a rendszer szétforgácsoltsága egyedül 2010-ben több mint 4 milliárd eurónyi elkerülhető költségért volt felelős. |
| --- | --- |

3.2

Az e közleményben (7) és a hozzá kapcsolódó hatásvizsgálatban (8) felvázolt elemzés alapján az Európai Bizottság jogszabálycsomagot terjeszt elő (SES II+) (9) azzal a céllal, hogy a léginavigációs szolgáltatások nyújtása terén a minőség, a hatékonyság, a biztonság és a környezeti fenntarthatóság további növelése és az európai légiforgalmi szolgáltatási (ATM) rendszer megszilárdítása felé tett újabb lépések révén konszolidálja és ahol lehetséges, felgyorsítsa az európai ATM-rendszer korszerűsítésének folyamatát. Az Eurocontrol teljesítmény-felülvizsgálati egységének jelentései kimutatták, hogy ezek a hatékonysági problémák és a rendszer szétforgácsoltsága egyedül 2010-ben több mint 4 milliárd eurónyi elkerülhető költségért volt felelős.

7

8

9

| 3.3 | A SES II+ hatásvizsgálat első problémakörként az európai léginavigációs szolgáltatások nyújtásának hatékonysági és költséghatékonysági problémáit tárgyalja. E szolgáltatások költség- és járathatékonyság, valamint kapacitás szempontjából továbbra is nagyon kis hatékonysággal működnek. Ennek mértéke akkor válik nyilvánvalóvá, ha a hasonló méretű légteret kezelő Egyesült Államok helyzetével vetjük össze. Az USA-ban az útvonali légtérkapacitást egyetlen szolgáltató kezeli, míg Európában ugyanezt a feladatot 38 különböző szervezet látja el. Az amerikai szolgáltató csaknem 70%-kal több repülést irányít 38%-kal kevesebb személyzettel. Ennek a hatékonyságbeli és teljesítménybeli különbségnek a fő okai: az uniós tagállamok vonakodása attól, hogy kellően kiterjesszék a teljesítményösztönző rendszer első referencia-időszakának költséghatékonysági céljait; még ezeket a szerény célokat sem teljesítik megfelelően; a felügyelő szervek részéről a felügyelet és az előírások érvényesítése nem hatékony; továbbá a szolgáltatóknál aránytalanul sokan dolgoznak kisegítő feladatkörökben. |
| --- | --- |

3.3

A SES II+ hatásvizsgálat első problémakörként az európai léginavigációs szolgáltatások nyújtásának hatékonysági és költséghatékonysági problémáit tárgyalja. E szolgáltatások költség- és járathatékonyság, valamint kapacitás szempontjából továbbra is nagyon kis hatékonysággal működnek. Ennek mértéke akkor válik nyilvánvalóvá, ha a hasonló méretű légteret kezelő Egyesült Államok helyzetével vetjük össze. Az USA-ban az útvonali légtérkapacitást egyetlen szolgáltató kezeli, míg Európában ugyanezt a feladatot 38 különböző szervezet látja el. Az amerikai szolgáltató csaknem 70%-kal több repülést irányít 38%-kal kevesebb személyzettel. Ennek a hatékonyságbeli és teljesítménybeli különbségnek a fő okai: az uniós tagállamok vonakodása attól, hogy kellően kiterjesszék a teljesítményösztönző rendszer első referencia-időszakának költséghatékonysági céljait; még ezeket a szerény célokat sem teljesítik megfelelően; a felügyelő szervek részéről a felügyelet és az előírások érvényesítése nem hatékony; továbbá a szolgáltatóknál aránytalanul sokan dolgoznak kisegítő feladatkörökben.

| 3.4 | Európában az ATM útvonaldíjak teljes összegének 60%-át 5 szolgáltató generálja. (10) A legfontosabb annak megvizsgálása, hogy ezeknél a méretgazdasági előnyökkel rendelkező nagy szolgáltatóknál miért jelentkezik a hasonló kisebb szolgáltatók költségeinek duplája, sőt alkalmanként négyszerese, amikor minden közgazdasági elmélet szerint az ellenkezőjének kellene történnie. Az Eurocontrol teljesítmény-felülvizsgálati egységének becslése szerint a közvetlen és közvetett költségekből adódó teljes összeg a 2015–2019-es referencia-időszakban 70 milliárd euró fölött lesz. |
| --- | --- |

3.4

Európában az ATM útvonaldíjak teljes összegének 60%-át 5 szolgáltató generálja. (10) A legfontosabb annak megvizsgálása, hogy ezeknél a méretgazdasági előnyökkel rendelkező nagy szolgáltatóknál miért jelentkezik a hasonló kisebb szolgáltatók költségeinek duplája, sőt alkalmanként négyszerese, amikor minden közgazdasági elmélet szerint az ellenkezőjének kellene történnie. Az Eurocontrol teljesítmény-felülvizsgálati egységének becslése szerint a közvetlen és közvetett költségekből adódó teljes összeg a 2015–2019-es referencia-időszakban 70 milliárd euró fölött lesz.

10

Az egységes európai égbolt teljesítményrendszere mellett, amely uniós szintű célkitűzéseket határoz meg a második referencia-időszakra, amelyekhez az egyes uniós tagállamok nemzeti terveinek arányosan hozzá kell járulniuk, egyértelmű, hogy az átfogó uniós költséghatékonysági célok elérése döntően függ attól, hogy a legtöbb díjat generáló országok kivegyék a részüket a szükséges korrekcióból. Az első referencia-időszakban erre nem igazán került sor a részükről.

| 3.5 | A második megoldandó alapprobléma az ATM-rendszer szétszabdaltsága. Az európai ATM-rendszert 28 nemzeti hatóság és az ezek felügyelete alatt álló több mint 100 léginavigációs szolgáltató alkotja. Mindegyiküket külön nemzeti szabályozó szerv felügyeli, a rendszerek, szabályok és eljárások terén az ennek megfelelően várható eltérésekkel. Számos további költség is felmerül. Ennek az az oka, hogy Európában nagyszámú szolgáltató működik, s közülük mindegyik maga dönt tőkeberuházási programjáról, külön intézi beszerzéseit és tartja fenn a megfelelő rendszereket, amelyek gyakran nem kompatibilisek más léginavigációs szolgáltatókéival. (11) E problémákat tetézi, hogy a munkatársak képzése is külön-külön történik, a szolgáltatók külön működési eljárásokat dolgoznak ki, és a szolgáltatásnyújtás csak egy kis légtérre korlátozódik. A 38 főbb nemzeti léginavigációs szolgáltató együttesen mintegy évi egymilliárd eurót költött el munkaeszközökre, de ezek összehangolására, illetve alkalmasságuk vagy a teljes hálózat szempontjából nyújtott előnyeik vizsgálatára nem került sor. |
| --- | --- |

3.5

A második megoldandó alapprobléma az ATM-rendszer szétszabdaltsága. Az európai ATM-rendszert 28 nemzeti hatóság és az ezek felügyelete alatt álló több mint 100 léginavigációs szolgáltató alkotja. Mindegyiküket külön nemzeti szabályozó szerv felügyeli, a rendszerek, szabályok és eljárások terén az ennek megfelelően várható eltérésekkel. Számos további költség is felmerül. Ennek az az oka, hogy Európában nagyszámú szolgáltató működik, s közülük mindegyik maga dönt tőkeberuházási programjáról, külön intézi beszerzéseit és tartja fenn a megfelelő rendszereket, amelyek gyakran nem kompatibilisek más léginavigációs szolgáltatókéival. (11) E problémákat tetézi, hogy a munkatársak képzése is külön-külön történik, a szolgáltatók külön működési eljárásokat dolgoznak ki, és a szolgáltatásnyújtás csak egy kis légtérre korlátozódik. A 38 főbb nemzeti léginavigációs szolgáltató együttesen mintegy évi egymilliárd eurót költött el munkaeszközökre, de ezek összehangolására, illetve alkalmasságuk vagy a teljes hálózat szempontjából nyújtott előnyeik vizsgálatára nem került sor.

11

| 3.6 | A SES II+ kezdeményezés célja, hogy lehetővé tegye az ilyen, jelenleg különálló döntéshozatali folyamatok jobb összehangolását, és elősegítse a hálózat szempontjából előnyösebb megoldásokat és a jobb együttműködést. |
| --- | --- |

3.6

A SES II+ kezdeményezés célja, hogy lehetővé tegye az ilyen, jelenleg különálló döntéshozatali folyamatok jobb összehangolását, és elősegítse a hálózat szempontjából előnyösebb megoldásokat és a jobb együttműködést.

4.   A léginavigációs szolgálatok teljesítményének alakulása

A léginavigációs szolgálatok teljesítményének alakulása

| 4.1 | Az 1990-es évek végén Európában a légiforgalmi irányító szolgáltatások nyújtását jelentős késések és alacsony hatékonyság jellemezte. Több mint egy évtizeddel később az európai légtér továbbra is túlságosan széttagolt. |
| --- | --- |

4.1

Az 1990-es évek végén Európában a légiforgalmi irányító szolgáltatások nyújtását jelentős késések és alacsony hatékonyság jellemezte. Több mint egy évtizeddel később az európai légtér továbbra is túlságosan széttagolt.

| 4.2 | 2011-ben Európában a légiforgalmi irányítás összes közvetlen és közvetett költsége mintegy 14 milliárd euró volt. A közvetlen költségek (amelyeket használati díjak formájában szednek be) még a leghatékonyabb légitársaságok esetében is önmagukban több mint 20%-át tették ki a működési költségeknek (az üzemanyagköltséget nem számítva). Más közlekedési módoktól eltérően mindezt a költséget a felhasználóktól, azaz a fogyasztóktól szedik be. |
| --- | --- |

4.2

2011-ben Európában a légiforgalmi irányítás összes közvetlen és közvetett költsége mintegy 14 milliárd euró volt. A közvetlen költségek (amelyeket használati díjak formájában szednek be) még a leghatékonyabb légitársaságok esetében is önmagukban több mint 20%-át tették ki a működési költségeknek (az üzemanyagköltséget nem számítva). Más közlekedési módoktól eltérően mindezt a költséget a felhasználóktól, azaz a fogyasztóktól szedik be.

| 4.3 | Noha a produktivitás (amely légiirányítói munkaórában mérhető) az elmúlt évtizedben mintegy 18%-kal nőtt, a légiforgalmi irányítók foglalkoztatási költségei ennél gyorsabban (csaknem 40%-kal) emelkedtek. A légiforgalmi irányítók azonban a léginavigációs szolgáltatók által foglalkoztatott személyzetnek csupán az egyharmadát teszik ki, ez pedig arra utal, hogy nagyon magas a kisegítő személyzet száma (2011-ben mintegy 30 000 fő volt). |
| --- | --- |

4.3

Noha a produktivitás (amely légiirányítói munkaórában mérhető) az elmúlt évtizedben mintegy 18%-kal nőtt, a légiforgalmi irányítók foglalkoztatási költségei ennél gyorsabban (csaknem 40%-kal) emelkedtek. A légiforgalmi irányítók azonban a léginavigációs szolgáltatók által foglalkoztatott személyzetnek csupán az egyharmadát teszik ki, ez pedig arra utal, hogy nagyon magas a kisegítő személyzet száma (2011-ben mintegy 30 000 fő volt).

5.   Az egységes európai égbolt hatékonyságának fokozása

Az egységes európai égbolt hatékonyságának fokozása

| 5.1 | A tapasztalat azt mutatja, hogy a tagállamok, amelyek a szolgáltatóknak vagy egyedüli, vagy többségi tulajdonosai, nagyon hajlamosak arra koncentrálni, hogy a légiforgalmi irányító szolgálatok felhasználók által finanszírozott rendszeréből jelentős összegű bevétel áramoljon hozzájuk. Vonakodhatnak ezért attól, hogy olyan, alapvető változást hagyjanak jóvá, amely egy integráltabban működő légtér felé mutat, ami korlátozások bevezetésével járhat a nemzeti légtéren át vezető, az államok és léginavigációs szolgáltatók által – talán a jövedelemtermelés érdekében – preferált jelenlegi útvonalak tekintetében. |
| --- | --- |

5.1

A tapasztalat azt mutatja, hogy a tagállamok, amelyek a szolgáltatóknak vagy egyedüli, vagy többségi tulajdonosai, nagyon hajlamosak arra koncentrálni, hogy a légiforgalmi irányító szolgálatok felhasználók által finanszírozott rendszeréből jelentős összegű bevétel áramoljon hozzájuk. Vonakodhatnak ezért attól, hogy olyan, alapvető változást hagyjanak jóvá, amely egy integráltabban működő légtér felé mutat, ami korlátozások bevezetésével járhat a nemzeti légtéren át vezető, az államok és léginavigációs szolgáltatók által – talán a jövedelemtermelés érdekében – preferált jelenlegi útvonalak tekintetében.

| 5.2 | Az útvonaltervezés összefogottabb, hálózati szemszögű megközelítése mintegy 10 perccel csökkenthetné a járatok átlagos hosszát az európai légtéren át, csökkentve ezzel az elégetett üzemanyag mennyiségét és az abból eredő szén-dioxid-kibocsátást is. Bár a jelenlegi hatékonysági problémák nem okoznak valódi hátrányt a légiforgalmi szolgáltatók vagy az államok számára, a költségterhet a légitársaságok ügyfelei viselik, és az elkerülhetetlenül áthárul a fogyasztókra. |
| --- | --- |

5.2

Az útvonaltervezés összefogottabb, hálózati szemszögű megközelítése mintegy 10 perccel csökkenthetné a járatok átlagos hosszát az európai légtéren át, csökkentve ezzel az elégetett üzemanyag mennyiségét és az abból eredő szén-dioxid-kibocsátást is. Bár a jelenlegi hatékonysági problémák nem okoznak valódi hátrányt a légiforgalmi szolgáltatók vagy az államok számára, a költségterhet a légitársaságok ügyfelei viselik, és az elkerülhetetlenül áthárul a fogyasztókra.

| 5.3 | A jelenlegi rendszerben az egységes égbolttal foglalkozó bizottság keretében a tagállamok mondják ki a végső szót a célokkal, a teljesítménytervek elfogadásával és – a célok nem teljesülése esetén – a javító intézkedések meghozatalával kapcsolatban. Ahogy azt az EGSZB már egy korábbi véleményében is jelezte, (12) a felhasználók és a léginavigációs szolgáltatók számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy szükség esetén megfigyelőként részt vegyenek az egységes égbolttal foglalkozó bizottság ülésein. Az EGSZB elismeri, hogy az Európai Bizottság tett bizonyos erőfeszítéseket arra, hogy jobban bevonja a konzultációba a nem állami SES-érdekcsoportokat (konkrétan egy különálló ágazati konzultációs testület (13) létrehozása révén), de úgy véli, hogy az egységes európai égbolt eredményes bevezetéséhez értelmes párbeszédre van szükség valamennyi állam és érintett között, ezek teljes körű részvételével. |
| --- | --- |

5.3

A jelenlegi rendszerben az egységes égbolttal foglalkozó bizottság keretében a tagállamok mondják ki a végső szót a célokkal, a teljesítménytervek elfogadásával és – a célok nem teljesülése esetén – a javító intézkedések meghozatalával kapcsolatban. Ahogy azt az EGSZB már egy korábbi véleményében is jelezte, (12) a felhasználók és a léginavigációs szolgáltatók számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy szükség esetén megfigyelőként részt vegyenek az egységes égbolttal foglalkozó bizottság ülésein. Az EGSZB elismeri, hogy az Európai Bizottság tett bizonyos erőfeszítéseket arra, hogy jobban bevonja a konzultációba a nem állami SES-érdekcsoportokat (konkrétan egy különálló ágazati konzultációs testület (13) létrehozása révén), de úgy véli, hogy az egységes európai égbolt eredményes bevezetéséhez értelmes párbeszédre van szükség valamennyi állam és érintett között, ezek teljes körű részvételével.

12

13

| 5.4 | Új jogalkotási csomagjában az Európai Bizottság az ellenőrzési és szankcionálási mechanizmusok megerősítését javasolja. Mivel a teljesítményösztönző rendszert az Európai Bizottság felügyeli és viseli érte a végső felelősséget, az EGSZB határozottan támogatja a Bizottságnak azt a javaslatát, hogy a teljesítmény-felülvizsgálati szerv tagjait a függetlenség biztosítása érdekében közvetlenül az Európai Bizottság nevezze ki. |
| --- | --- |

5.4

Új jogalkotási csomagjában az Európai Bizottság az ellenőrzési és szankcionálási mechanizmusok megerősítését javasolja. Mivel a teljesítményösztönző rendszert az Európai Bizottság felügyeli és viseli érte a végső felelősséget, az EGSZB határozottan támogatja a Bizottságnak azt a javaslatát, hogy a teljesítmény-felülvizsgálati szerv tagjait a függetlenség biztosítása érdekében közvetlenül az Európai Bizottság nevezze ki.

6.   Részletes megjegyzések

Részletes megjegyzések

| 6.1 | A legjobb szabályozó a verseny, de az alapvető ATM-szolgáltatások nyújtásából ez teljes mértékben hiányzik. Reálisan nézve rövid vagy középtávon nem volna megvalósítható a verseny bevezetése valamennyi ATM-szolgáltatás terén. Az Európai Bizottság által készített elemzés alapján a légiforgalom-irányítási alapszolgáltatások természetes monopóliumot képeznek, legalábbis a jelenlegi technológiák mellett. Verseny hiányában – azt pótlandó – még fontosabb, hogy az ilyen monopolhelyzetben lévő szolgáltatókra erős és hatékony gazdasági szabályozás vonatkozzon. Az EGSZB ezért támogatja azt a SES II+-ban kimondatlanul bár, de megtalálható javaslatot, hogy az Európai Bizottság legyen az ATM tényleges európai gazdasági szabályozója. |
| --- | --- |

6.1

A legjobb szabályozó a verseny, de az alapvető ATM-szolgáltatások nyújtásából ez teljes mértékben hiányzik. Reálisan nézve rövid vagy középtávon nem volna megvalósítható a verseny bevezetése valamennyi ATM-szolgáltatás terén. Az Európai Bizottság által készített elemzés alapján a légiforgalom-irányítási alapszolgáltatások természetes monopóliumot képeznek, legalábbis a jelenlegi technológiák mellett. Verseny hiányában – azt pótlandó – még fontosabb, hogy az ilyen monopolhelyzetben lévő szolgáltatókra erős és hatékony gazdasági szabályozás vonatkozzon. Az EGSZB ezért támogatja azt a SES II+-ban kimondatlanul bár, de megtalálható javaslatot, hogy az Európai Bizottság legyen az ATM tényleges európai gazdasági szabályozója.

| 6.2 | Az egységes európai égboltra vonatkozó első, 2004-es jogszabálycsomag célja volt, hogy a kisegítő szolgáltatások hatékonyságának növelése érdekében e szolgáltatások nyújtása piaci mechanizmusok alapján történjen. A gyakorlatban ebből kevés valósult meg, noha abban a két esetben – Svédországban és az Egyesült Királyságban –, ahol történtek lépések ez irányba, az eredmények kedvezőek voltak (az egyik léginavigációs szolgáltató saját becslése szerint 50%-os megtakarítást ért el ahhoz képest, mintha a kisegítő szolgáltatásokat saját szervezeti keretein belül végezte volna). |
| --- | --- |

6.2

Az egységes európai égboltra vonatkozó első, 2004-es jogszabálycsomag célja volt, hogy a kisegítő szolgáltatások hatékonyságának növelése érdekében e szolgáltatások nyújtása piaci mechanizmusok alapján történjen. A gyakorlatban ebből kevés valósult meg, noha abban a két esetben – Svédországban és az Egyesült Királyságban –, ahol történtek lépések ez irányba, az eredmények kedvezőek voltak (az egyik léginavigációs szolgáltató saját becslése szerint 50%-os megtakarítást ért el ahhoz képest, mintha a kisegítő szolgáltatásokat saját szervezeti keretein belül végezte volna).

| 6.3 | A kisegítő szolgáltatások, így a meteorológiai, légiforgalmi tájékoztatási, kommunikációs, navigációs vagy légtér-ellenőrzési szolgáltatások inkább gyakorlati jellegűek. Az ATM-ágazaton belül és azon kívül is számos olyan vállalkozás van, amely képes ezek biztosítására. A szóban forgó szolgáltatások nyújtását a verseny maximalizálása érdekében meg lehetne osztani több szolgáltató között, vagy pedig – ahogy ezt az Eurocontrol nemrégiben javasolta a „központosított szolgáltatásokról” szóló elemzésében – egyetlen központi szolgáltatóra, vagy több fő szolgáltatót segítő szolgáltatói csoportra lehetne bízni. |
| --- | --- |

6.3

A kisegítő szolgáltatások, így a meteorológiai, légiforgalmi tájékoztatási, kommunikációs, navigációs vagy légtér-ellenőrzési szolgáltatások inkább gyakorlati jellegűek. Az ATM-ágazaton belül és azon kívül is számos olyan vállalkozás van, amely képes ezek biztosítására. A szóban forgó szolgáltatások nyújtását a verseny maximalizálása érdekében meg lehetne osztani több szolgáltató között, vagy pedig – ahogy ezt az Eurocontrol nemrégiben javasolta a „központosított szolgáltatásokról” szóló elemzésében – egyetlen központi szolgáltatóra, vagy több fő szolgáltatót segítő szolgáltatói csoportra lehetne bízni.

| 6.4 | Az Európai Bizottság álláspontja szerint a kisegítő szolgáltatások hatékonyságának növelése érdekében e szolgáltatások nyújtása tekintetében piaci mechanizmusok bevezetésére van szükség. Jogalkotási csomagjában a fent említett kisegítő szolgáltatások némelyike esetében a szétválasztást és a piacnyitást javasolja. A központosításra ajánlott szolgáltatások Eurocontrol által javasolt kezdő listáján szereplő, az adatkezeléshez kapcsolódó területek legtöbbjét az ATM-szférán kívüli felek is elláthatják. Meg kell ezért fontolni, hogy bizonyos szintű verseny bevezetése – különösen a versenyszerűbb pályáztatás – érdekében a meglévő léginavigációs szolgáltatókon kívül másoktól is ajánlatot kérjenek. |
| --- | --- |

6.4

Az Európai Bizottság álláspontja szerint a kisegítő szolgáltatások hatékonyságának növelése érdekében e szolgáltatások nyújtása tekintetében piaci mechanizmusok bevezetésére van szükség. Jogalkotási csomagjában a fent említett kisegítő szolgáltatások némelyike esetében a szétválasztást és a piacnyitást javasolja. A központosításra ajánlott szolgáltatások Eurocontrol által javasolt kezdő listáján szereplő, az adatkezeléshez kapcsolódó területek legtöbbjét az ATM-szférán kívüli felek is elláthatják. Meg kell ezért fontolni, hogy bizonyos szintű verseny bevezetése – különösen a versenyszerűbb pályáztatás – érdekében a meglévő léginavigációs szolgáltatókon kívül másoktól is ajánlatot kérjenek.

| 6.5 | Az egységes európai égbolt megvalósítása során felmerült számos nehézség hátterében a nemzeti felügyeleti hatóságoknál tapasztalt problémák állnak: a forráshiány, az, hogy nincs elegendő szakember, és az, hogy a hatóságok sem a kormányoktól, sem a léginavigációs szolgáltatóktól nem függetlenek. Ha nem foglalkozunk ezekkel a problémákkal, az komolyan veszélyezteti az egységes európai égbolt megvalósítását. Az, hogy Európában sok nemzeti felügyeleti hatóság van, nagyon eltérő az egyesült államokbeli gyakorlattól, ahol csak egyetlen szabályozó szerv működik. Az ATM-szolgáltatókra vonatkozó – esetleg a funkcionális légtérblokkokra alapozott – uniós szabályozás javítaná az egységes európai égbolt megvalósításának mind a koherenciáját, mind az érvényesítését, és segítene a felügyelet költségeinek csökkentésében, amelyeket a felhasználók, azaz végső soron a fogyasztók viselnek. |
| --- | --- |

6.5

Az egységes európai égbolt megvalósítása során felmerült számos nehézség hátterében a nemzeti felügyeleti hatóságoknál tapasztalt problémák állnak: a forráshiány, az, hogy nincs elegendő szakember, és az, hogy a hatóságok sem a kormányoktól, sem a léginavigációs szolgáltatóktól nem függetlenek. Ha nem foglalkozunk ezekkel a problémákkal, az komolyan veszélyezteti az egységes európai égbolt megvalósítását. Az, hogy Európában sok nemzeti felügyeleti hatóság van, nagyon eltérő az egyesült államokbeli gyakorlattól, ahol csak egyetlen szabályozó szerv működik. Az ATM-szolgáltatókra vonatkozó – esetleg a funkcionális légtérblokkokra alapozott – uniós szabályozás javítaná az egységes európai égbolt megvalósításának mind a koherenciáját, mind az érvényesítését, és segítene a felügyelet költségeinek csökkentésében, amelyeket a felhasználók, azaz végső soron a fogyasztók viselnek.

7.   Az európai ATM-rendszer széttagoltságának megszüntetése

Az európai ATM-rendszer széttagoltságának megszüntetése

| 7.1 | A funkcionális légtérblokkok átalakításával a cél a légtér széttagoltságának megszüntetése volt: ennek érdekében együttműködés jött létre a léginavigációs szolgálatok között, optimalizálták a légtér és a nagyobb területek feletti útvonalak szervezését és használatát, és ezáltal a méretgazdaságosságból adódóan előnyökre sikerült szert tenni. |
| --- | --- |

7.1

A funkcionális légtérblokkok átalakításával a cél a légtér széttagoltságának megszüntetése volt: ennek érdekében együttműködés jött létre a léginavigációs szolgálatok között, optimalizálták a légtér és a nagyobb területek feletti útvonalak szervezését és használatát, és ezáltal a méretgazdaságosságból adódóan előnyökre sikerült szert tenni.

| 7.2 | Noha a tagállamok és léginavigációs szolgálataik komoly erőfeszítéseket tettek a funkcionális légtérblokkok létrehozása felé, az elért lényegi eredmények elmaradtak a várakozásoktól. Kilenc funkcionális légtérblokk létrehozását jelentették eddig be, de még egyikük sem működőképes; ráadásul legtöbbjüket látszólag a formális követelmények kielégítése, nem pedig szinergiák és méretgazdaságossági előnyök kiaknázása érdekében alakították ki. |
| --- | --- |

7.2

Noha a tagállamok és léginavigációs szolgálataik komoly erőfeszítéseket tettek a funkcionális légtérblokkok létrehozása felé, az elért lényegi eredmények elmaradtak a várakozásoktól. Kilenc funkcionális légtérblokk létrehozását jelentették eddig be, de még egyikük sem működőképes; ráadásul legtöbbjüket látszólag a formális követelmények kielégítése, nem pedig szinergiák és méretgazdaságossági előnyök kiaknázása érdekében alakították ki.

| 7.3 | A funkcionális légtérblokkok tényleges – nem csupán intézményi szinten való – létrehozása gyakran akadályokba ütközött, méghozzá azon félelemből kifolyólag, hogy a léginavigációs díjakból származó bevételek – egyes esetekben akár 30%-kal – csökkenni fognak, ha a funkcionális légtérblokkok létrehozásából származó változások életbe lépnek és racionalizálásra kerülnek a szolgáltatások, így például rövidülnek az útvonalak. A tagállamok ezen belül komoly ellenállást tapasztaltak a munkavállalók részéről is, akik célja a jelenlegi létszámok fenntartása. A bizonytalanság ugyan érthető, de alaptalan. Az egységes európai égbolt tényleges, és nem pusztán névleges létrehozása révén létrejövő hatékonyabb légiforgalmi szolgáltatás gyors technológiai előrelépésekkel párosulva jobban biztosítja majd az európai légi forgalom folyamatos növekedését, megőrizve ezáltal a munkahelyeket, és egy vezetőibb jellegű, felügyelői szerepkörben nagyobb felelősséget adva a légiforgalmi irányítóknak. |
| --- | --- |

7.3

A funkcionális légtérblokkok tényleges – nem csupán intézményi szinten való – létrehozása gyakran akadályokba ütközött, méghozzá azon félelemből kifolyólag, hogy a léginavigációs díjakból származó bevételek – egyes esetekben akár 30%-kal – csökkenni fognak, ha a funkcionális légtérblokkok létrehozásából származó változások életbe lépnek és racionalizálásra kerülnek a szolgáltatások, így például rövidülnek az útvonalak. A tagállamok ezen belül komoly ellenállást tapasztaltak a munkavállalók részéről is, akik célja a jelenlegi létszámok fenntartása. A bizonytalanság ugyan érthető, de alaptalan. Az egységes európai égbolt tényleges, és nem pusztán névleges létrehozása révén létrejövő hatékonyabb légiforgalmi szolgáltatás gyors technológiai előrelépésekkel párosulva jobban biztosítja majd az európai légi forgalom folyamatos növekedését, megőrizve ezáltal a munkahelyeket, és egy vezetőibb jellegű, felügyelői szerepkörben nagyobb felelősséget adva a légiforgalmi irányítóknak.

| 7.4 | Emellett a nemzeti szuverenitást érintő állítólagos problémákat bizonyos meglévő monopóliumok védelmére használták fel, az európai légtéren belül található katonai infrastruktúrák, illetve a légtérhez kapcsolódó katonai célkitűzések és műveletek védelmére való hivatkozással. Noha az egységes európai égbolton belül jogos védelem illeti meg a katonai célokat, a jogos igények és a nemzeti érdekek nem kellően megalapozott védelme közötti határvonal sok esetben elmosódik. Delegált légtérre vannak példák, és ezek kapcsán nem merültek fel a szuverenitással kapcsolatos valódi problémák.
  A légi közlekedés területén belül fontos nemzeti repülőtereket sikeresen privatizáltak, határokon átnyúló tulajdonosi körrel. Az ATM lényegében egy infrastruktúra-szolgáltatás, és Európában sok példa van alapvető infrastruktúra-szolgáltatások meglévő vagy tervezett határokon átnyúló privatizációjára az energiaügy (beleértve az atomenergia-termelés kényes területét), a távközlés, a vízügy stb. terén is. |
| --- | --- |

7.4

Emellett a nemzeti szuverenitást érintő állítólagos problémákat bizonyos meglévő monopóliumok védelmére használták fel, az európai légtéren belül található katonai infrastruktúrák, illetve a légtérhez kapcsolódó katonai célkitűzések és műveletek védelmére való hivatkozással. Noha az egységes európai égbolton belül jogos védelem illeti meg a katonai célokat, a jogos igények és a nemzeti érdekek nem kellően megalapozott védelme közötti határvonal sok esetben elmosódik. Delegált légtérre vannak példák, és ezek kapcsán nem merültek fel a szuverenitással kapcsolatos valódi problémák.

A légi közlekedés területén belül fontos nemzeti repülőtereket sikeresen privatizáltak, határokon átnyúló tulajdonosi körrel. Az ATM lényegében egy infrastruktúra-szolgáltatás, és Európában sok példa van alapvető infrastruktúra-szolgáltatások meglévő vagy tervezett határokon átnyúló privatizációjára az energiaügy (beleértve az atomenergia-termelés kényes területét), a távközlés, a vízügy stb. terén is.

| 7.5 | Az EGSZB nyugtázza az Európai Bizottságnak azt a szándékát, hogy a funkcionális légtérblokkok kapcsán továbbra is jogsértési eljárásokat indít a tagállamok ellen, különösen azokban az esetekben, amelyekben az elkövetkező hónapokban nem látszik elég előrelépés a reformok felé. Bár az egységes európai égboltnak az Európai Bizottság vezetése alatt, valamennyi tagállam részéről történő összehangolt megvalósítása messze a legkívánatosabb lehetőség, azokkal szemben, akik nem követik a szabályokat, végső eszközként határozottan be kell vetni a jogsértési eljárások eszközét is. Az Európai Bizottságnak abban is igaza van, hogy továbbra is síkraszáll annak érdekében, hogy a funkcionális légtérblokkok vonatkozásában olyan szervezeti modelleket fogadjanak el, amelyek alkalmasak a légtérműködtetés integráltabb európai hálózatának megteremtéséhez. |
| --- | --- |

7.5

Az EGSZB nyugtázza az Európai Bizottságnak azt a szándékát, hogy a funkcionális légtérblokkok kapcsán továbbra is jogsértési eljárásokat indít a tagállamok ellen, különösen azokban az esetekben, amelyekben az elkövetkező hónapokban nem látszik elég előrelépés a reformok felé. Bár az egységes európai égboltnak az Európai Bizottság vezetése alatt, valamennyi tagállam részéről történő összehangolt megvalósítása messze a legkívánatosabb lehetőség, azokkal szemben, akik nem követik a szabályokat, végső eszközként határozottan be kell vetni a jogsértési eljárások eszközét is. Az Európai Bizottságnak abban is igaza van, hogy továbbra is síkraszáll annak érdekében, hogy a funkcionális légtérblokkok vonatkozásában olyan szervezeti modelleket fogadjanak el, amelyek alkalmasak a légtérműködtetés integráltabb európai hálózatának megteremtéséhez.

| 7.6 | Az EGSZB támogatja az Európai Bizottságnak azt a javaslatát, hogy a funkcionális légtérblokkok koncepcióját úgy fejlessze tovább, hogy azok az ágazaton belüli partnerségre támaszkodó, nagyobb mértékben teljesítményorientált és rugalmasabb eszközt jelentsenek a léginavigációs szolgáltatók számára, amely elősegíti az egységes európai égbolt teljesítményrendszerében szereplő célok elérését. |
| --- | --- |

7.6

Az EGSZB támogatja az Európai Bizottságnak azt a javaslatát, hogy a funkcionális légtérblokkok koncepcióját úgy fejlessze tovább, hogy azok az ágazaton belüli partnerségre támaszkodó, nagyobb mértékben teljesítményorientált és rugalmasabb eszközt jelentsenek a léginavigációs szolgáltatók számára, amely elősegíti az egységes európai égbolt teljesítményrendszerében szereplő célok elérését.

8.   Az Eurocontrol szerepe

Az Eurocontrol szerepe

| 8.1 | Az Eurocontrolnak továbbra is fontos szerepe van az egységes európai égbolt megvalósításában. A szervezet – amelyet eredetileg azzal a céllal hoztak létre, hogy hat európai ország számára biztosítson közös légiforgalmi szolgáltatási rendszert – az évek során számos más feladatot is felvállalt. Az egységes európai égbolt megvalósításával az Eurocontrolnak ismét alapfeladatára, a szolgáltatásnyújtás összehangolására kellene koncentrálnia. |
| --- | --- |

8.1

Az Eurocontrolnak továbbra is fontos szerepe van az egységes európai égbolt megvalósításában. A szervezet – amelyet eredetileg azzal a céllal hoztak létre, hogy hat európai ország számára biztosítson közös légiforgalmi szolgáltatási rendszert – az évek során számos más feladatot is felvállalt. Az egységes európai égbolt megvalósításával az Eurocontrolnak ismét alapfeladatára, a szolgáltatásnyújtás összehangolására kellene koncentrálnia.

| 8.2 | Az EU és az Eurocontrol – tevékenységeik hatékonyabb összehangolása érdekében – 2012-ben magas szintű megállapodást (14) írt alá, amelyben elismerték, hogy az Eurocontrol azáltal, hogy támogatja az EU által kijelölt egyetlen európai ATM-szabályozó szervet, azaz az Európai Bizottságot, hozzájárul a hatékony európai ATM-rendszer kialakításához. Erre tekintettel az Eurocontrol továbbra is segíteni és támogatni fogja az Európai Bizottságot és az EASA-t a megfelelő szabályok és előírások kidolgozásában. |
| --- | --- |

8.2

Az EU és az Eurocontrol – tevékenységeik hatékonyabb összehangolása érdekében – 2012-ben magas szintű megállapodást (14) írt alá, amelyben elismerték, hogy az Eurocontrol azáltal, hogy támogatja az EU által kijelölt egyetlen európai ATM-szabályozó szervet, azaz az Európai Bizottságot, hozzájárul a hatékony európai ATM-rendszer kialakításához. Erre tekintettel az Eurocontrol továbbra is segíteni és támogatni fogja az Európai Bizottságot és az EASA-t a megfelelő szabályok és előírások kidolgozásában.

14

| 8.3 | Már eddig is történtek komoly lépések, 2013-ban pedig megkezdődött az Eurocontrol reformjának utolsó szakasza. Az Eurocontrol továbbra is kormányközi szervezet, és sem alapító okirata, sem döntéshozatali szervei (így például az ideiglenes tanács) nem tükrözik még a reform nyomán életbe lépő változásokat. Az Európai Bizottság támogatja az Eurocontrol folyamatban lévő reformját, amely elsősorban az európai ATM-hálózat irányítását és működtetését érinti. Az Eurocontrol ezen szerepének fontosságát az EU már korábban elismerte azáltal, hogy az egységes európai égboltra vonatkozó jogszabályok keretében a szervezetet bízta meg a hálózatkezelői funkció betöltésével. Az ez irányú fejlődést az egységes európai égbolt jogi keretével és a SESAR kiépítésével teljes összhangban kell végezni. Továbbá az is szükséges, hogy a szervezet irányítása egyre inkább az ágazat szereplőinek kezébe kerüljön. |
| --- | --- |

8.3

Már eddig is történtek komoly lépések, 2013-ban pedig megkezdődött az Eurocontrol reformjának utolsó szakasza. Az Eurocontrol továbbra is kormányközi szervezet, és sem alapító okirata, sem döntéshozatali szervei (így például az ideiglenes tanács) nem tükrözik még a reform nyomán életbe lépő változásokat. Az Európai Bizottság támogatja az Eurocontrol folyamatban lévő reformját, amely elsősorban az európai ATM-hálózat irányítását és működtetését érinti. Az Eurocontrol ezen szerepének fontosságát az EU már korábban elismerte azáltal, hogy az egységes európai égboltra vonatkozó jogszabályok keretében a szervezetet bízta meg a hálózatkezelői funkció betöltésével. Az ez irányú fejlődést az egységes európai égbolt jogi keretével és a SESAR kiépítésével teljes összhangban kell végezni. Továbbá az is szükséges, hogy a szervezet irányítása egyre inkább az ágazat szereplőinek kezébe kerüljön.

| 8.4 | Mivel a teljesítményösztönző rendszer alapvetően fontos az egységes európai égbolt megvalósításához, az uniós tagállamok forgalmi és egységár-előrejelzéseinek felülvizsgálata az Eurocontrol kibővített bizottságától át kell hogy kerüljön a teljesítmény-felülvizsgálati szervhez, amelynek ezeket az Európai Bizottság nevében alaposan meg kell vizsgálnia. Mivel a kibővített bizottság az Eurocontrol ideiglenes tanácsának, azaz az uniós tagállamoknak számol be, a teljesítményösztönző rendszer keretében logikusabb volna, hogy az uniós tagállamok forgalomra és egységárakra vonatkozó előrejelzéseinek felülvizsgálata a javaslat szerint átkerüljön a teljesítmény-felülvizsgálati szervhez, emellett összhangban volna az Európai Bizottság számára javasolt szereppel, vagyis azzal, hogy a Bizottság legyen az ATM európai gazdasági szabályozója. Az Eurocontrol nem uniós tagállam tagjaitól származó forgalmi és egységár-előrejelzések felülvizsgálatát, amelyet szintén az egységes európai égbolt teljesítményösztönző rendszerével végeznek, továbbra is az Eurocontrol kibővített bizottságának kellene folytatnia. |
| --- | --- |

8.4

Mivel a teljesítményösztönző rendszer alapvetően fontos az egységes európai égbolt megvalósításához, az uniós tagállamok forgalmi és egységár-előrejelzéseinek felülvizsgálata az Eurocontrol kibővített bizottságától át kell hogy kerüljön a teljesítmény-felülvizsgálati szervhez, amelynek ezeket az Európai Bizottság nevében alaposan meg kell vizsgálnia. Mivel a kibővített bizottság az Eurocontrol ideiglenes tanácsának, azaz az uniós tagállamoknak számol be, a teljesítményösztönző rendszer keretében logikusabb volna, hogy az uniós tagállamok forgalomra és egységárakra vonatkozó előrejelzéseinek felülvizsgálata a javaslat szerint átkerüljön a teljesítmény-felülvizsgálati szervhez, emellett összhangban volna az Európai Bizottság számára javasolt szereppel, vagyis azzal, hogy a Bizottság legyen az ATM európai gazdasági szabályozója. Az Eurocontrol nem uniós tagállam tagjaitól származó forgalmi és egységár-előrejelzések felülvizsgálatát, amelyet szintén az egységes európai égbolt teljesítményösztönző rendszerével végeznek, továbbra is az Eurocontrol kibővített bizottságának kellene folytatnia.

| 8.5 | Az Eurocontrolt az Európai Bizottság azzal bízta meg, hogy a hálózatkezelő bizottság (Network Manager Board) irányítása alatt lássa el a hálózatkezelői feladatokat. A hálózatkezelői funkció haszna már most is látható. |
| --- | --- |

8.5

Az Eurocontrolt az Európai Bizottság azzal bízta meg, hogy a hálózatkezelő bizottság (Network Manager Board) irányítása alatt lássa el a hálózatkezelői feladatokat. A hálózatkezelői funkció haszna már most is látható.

| 8.6 | A szolgáltatások javítását célzó ágazati partnerség koncepcióját olyan célnak kell tekinteni, amely az Eurocontrol további reformjához is jól illeszkedik. Ennek érdekében a léginavigációs szolgáltatók és a légtérhasználók egyfajta „közös vállalkozás” formájában részt vennének a hálózatkezelő munkájában. Ez a modell biztosítja a szabályozó szervektől való elválasztást, mivel a hálózatkezelőt a nemzeti légtérblokkokból összeálló területet felügyelő kormányközi szervezet szerepétől a léginavigációs szolgáltatások egy olyan, racionálisabb koordinátori szerepe felé téríti el, amely elsősorban az „egységes európai égbolt” megnevezésre valóban érdemes, hatékonyabb és költséghatékonyabb európai légtérhálózat megteremtését tartja szem előtt. |
| --- | --- |

8.6

A szolgáltatások javítását célzó ágazati partnerség koncepcióját olyan célnak kell tekinteni, amely az Eurocontrol további reformjához is jól illeszkedik. Ennek érdekében a léginavigációs szolgáltatók és a légtérhasználók egyfajta „közös vállalkozás” formájában részt vennének a hálózatkezelő munkájában. Ez a modell biztosítja a szabályozó szervektől való elválasztást, mivel a hálózatkezelőt a nemzeti légtérblokkokból összeálló területet felügyelő kormányközi szervezet szerepétől a léginavigációs szolgáltatások egy olyan, racionálisabb koordinátori szerepe felé téríti el, amely elsősorban az „egységes európai égbolt” megnevezésre valóban érdemes, hatékonyabb és költséghatékonyabb európai légtérhálózat megteremtését tartja szem előtt.

| 8.7 | Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Bizottság a jogszabálycsomagban a hálózatkezelő szerv szerepének megerősítését javasolja, méghozzá az irányítás ésszerűsítése révén, ami hangsúlyosabb szerepet biztosít az ágazat szereplőinek (a léginavigációs szolgáltatóknak, a légtérhasználóknak és a repülőtereknek). |
| --- | --- |

8.7

Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Bizottság a jogszabálycsomagban a hálózatkezelő szerv szerepének megerősítését javasolja, méghozzá az irányítás ésszerűsítése révén, ami hangsúlyosabb szerepet biztosít az ágazat szereplőinek (a léginavigációs szolgáltatóknak, a légtérhasználóknak és a repülőtereknek).

9.   Az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség (EASA) szerepe a légiforgalmi szolgáltatásban

Az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség (EASA) szerepe a légiforgalmi szolgáltatásban

| 9.1 | Az EASA 2002 óta kiemelkedő szerepet játszik az EU légiközlekedés-biztonsági politikájában: célja a repülésbiztonság egységesen magas szintjének biztosítása, valamint az Unió olyan hagyományos értékeinek előmozdítása, mint az egyenlő versenyfeltételek és a szabad mozgás biztosítása, a környezet védelme, a párhuzamos szabályozás elkerülése, az ICAO (15) szabályainak érvényesítése stb. |
| --- | --- |

9.1

Az EASA 2002 óta kiemelkedő szerepet játszik az EU légiközlekedés-biztonsági politikájában: célja a repülésbiztonság egységesen magas szintjének biztosítása, valamint az Unió olyan hagyományos értékeinek előmozdítása, mint az egyenlő versenyfeltételek és a szabad mozgás biztosítása, a környezet védelme, a párhuzamos szabályozás elkerülése, az ICAO (15) szabályainak érvényesítése stb.

15

| 9.2 | A szóban forgó jogszabályok értelmében az Európai Bizottságnak – amint elfogadásra kerülnek az EASA végrehajtási szabályai – módosításokat kell javasolnia az említett átfedések megszüntetésére. |
| --- | --- |

9.2

A szóban forgó jogszabályok értelmében az Európai Bizottságnak – amint elfogadásra kerülnek az EASA végrehajtási szabályai – módosításokat kell javasolnia az említett átfedések megszüntetésére.

| 9.3 | A légiforgalmi szolgáltatások esetében viszont megkülönböztetést tettek „biztonsági” és „nem biztonsági” szabályok között, tekintve hogy az Eurocontrol a nem biztonsági jellegű kérdések terén még mindig jelentős szerepet játszik. |
| --- | --- |

9.3

A légiforgalmi szolgáltatások esetében viszont megkülönböztetést tettek „biztonsági” és „nem biztonsági” szabályok között, tekintve hogy az Eurocontrol a nem biztonsági jellegű kérdések terén még mindig jelentős szerepet játszik.

| 9.4 | Mivel a SESAR-program is hamarosan a megvalósítás szakaszába lép, félő, hogy a különféle technikai szabályok összehangolása is nehezebb lesz, hiszen a szabályozásnak valamennyi kapcsolódó technológiával és fogalommal foglalkoznia kell. Az EASA által összefogott egységes szabályozási stratégia, szabályrendszer és konzultációs eljárás létrehozására van tehát szükség. |
| --- | --- |

9.4

Mivel a SESAR-program is hamarosan a megvalósítás szakaszába lép, félő, hogy a különféle technikai szabályok összehangolása is nehezebb lesz, hiszen a szabályozásnak valamennyi kapcsolódó technológiával és fogalommal foglalkoznia kell. Az EASA által összefogott egységes szabályozási stratégia, szabályrendszer és konzultációs eljárás létrehozására van tehát szükség.

| 9.5 | Az Európai Bizottság e jogszabálycsomaggal az egységes európai égboltra, illetve az Európai Repülésbiztonsági Ügynökségre vonatkozó rendeletek közötti átfedések megszüntetésére, valamint ehhez kapcsolódóan az egyes intézmények közötti munkamegosztásra tesz javaslatot. Az Európai Bizottság hatáskörébe tehát elsősorban a gazdasági szabályozás főbb szempontjai tartoznának, az EASA feladata pedig az volna, hogy – az Eurocontrol szakértelmére támaszkodva – gondoskodjon az összes technikai szabály összehangolt kidolgozásáról és felügyeletéről. |
| --- | --- |

9.5

Az Európai Bizottság e jogszabálycsomaggal az egységes európai égboltra, illetve az Európai Repülésbiztonsági Ügynökségre vonatkozó rendeletek közötti átfedések megszüntetésére, valamint ehhez kapcsolódóan az egyes intézmények közötti munkamegosztásra tesz javaslatot. Az Európai Bizottság hatáskörébe tehát elsősorban a gazdasági szabályozás főbb szempontjai tartoznának, az EASA feladata pedig az volna, hogy – az Eurocontrol szakértelmére támaszkodva – gondoskodjon az összes technikai szabály összehangolt kidolgozásáról és felügyeletéről.

10.   Szociális párbeszéd

Szociális párbeszéd

| 10.1 | A szociális párbeszéddel a légiforgalmi értéklánc valamennyi szereplőjét bevonva, sürgősen foglalkozni kell, ahogy azt az EGSZB a SES II+-ról nemrég kiadott feltáró véleményében (16) is kinyilvánította. Ez ugyanis alapvetően fontos az egységes európai égbolt megvalósításához. |
| --- | --- |

10.1

A szociális párbeszéddel a légiforgalmi értéklánc valamennyi szereplőjét bevonva, sürgősen foglalkozni kell, ahogy azt az EGSZB a SES II+-ról nemrég kiadott feltáró véleményében (16) is kinyilvánította. Ez ugyanis alapvetően fontos az egységes európai égbolt megvalósításához.

16

| 10.2 | Ehhez kapcsolódóan uniós szintű szabványok kialakítására kellene törekedni a légiközlekedési ágazat munkahelyeinek és színvonalának megőrzése végett. E tekintetben az egységes európai égbolt 5. pillére a foglalkoztatás, a munkavállalók mobilitása, a személyzeti irányítás változásai és a továbbképzés terén jelentkező kihívások megfelelő figyelembevétele szempontjából döntő jelentőségű. A szociális párbeszédet ezért erősíteni kell, és annak nem csupán a légiforgalmi irányítás ágazatára kell kiterjednie, hanem nyitnia kell a léginavigációs szolgálatok mellett további szociális partnerek felé, továbbá a léginavigációs szolgálatok, a légi közlekedési vállalatok és a repülőterek munkatársait érintő szociális kihatások témáját érintő, illetve azt a kérdést tárgyaló viták felé is, hogy összességében hogyan lehet biztosítani a légi közlekedés terén a munkahelyeket. |
| --- | --- |

10.2

Ehhez kapcsolódóan uniós szintű szabványok kialakítására kellene törekedni a légiközlekedési ágazat munkahelyeinek és színvonalának megőrzése végett. E tekintetben az egységes európai égbolt 5. pillére a foglalkoztatás, a munkavállalók mobilitása, a személyzeti irányítás változásai és a továbbképzés terén jelentkező kihívások megfelelő figyelembevétele szempontjából döntő jelentőségű. A szociális párbeszédet ezért erősíteni kell, és annak nem csupán a légiforgalmi irányítás ágazatára kell kiterjednie, hanem nyitnia kell a léginavigációs szolgálatok mellett további szociális partnerek felé, továbbá a léginavigációs szolgálatok, a légi közlekedési vállalatok és a repülőterek munkatársait érintő szociális kihatások témáját érintő, illetve azt a kérdést tárgyaló viták felé is, hogy összességében hogyan lehet biztosítani a légi közlekedés terén a munkahelyeket.

Kelt Brüsszelben, 2013. december 11-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Henri MALOSSE

---

(1)  HL C 182., 2009.8.4., 50–55. o., HL C 376., 2011.12.22., 38–43. o., HL C 198., 2013.7.10., 9–13. o.

1

(2)  Vö. HL C 198., 2013.7.10., 9–13. o. (4.7. pont).

2

(3)  HL C 198., 2013.7.10., 51–55. o.

3

(4)  Ugyanott.

4

(5)  COM(2013) 410 final.

5

(6)  COM(2013) 409 final.

6

(7)  COM(2013) 408 final.

7

(8)  SWD(2013) 206 final.

8

(9)  COM(2013) 409 és 410 final.

9

(10)  Referenciaként lásd az Eurocontrol útvonaldíjakkal foglalkozó kibővített bizottságának „Initial Estimates of the Route Charges Cost-Bases and Unit Rates” című, 2013. július 16-án kiadott tájékoztatójában a következő áttekintő táblázatot: „Calculation of 2014 Unit Rates – Adjustments and revenues” (6. oldal); http://www.eurocontrol.int/sites/default/files/content/documents/route-charges/operation-reports/cer-99-2013-3452-fin_item_2-en.pdf.

10

(11)  Vö. az Eurocontrolnak az egyesült államokbeli és az európai ATM-vonatkozású működési teljesítményt összevető 2010-es jelentésével (U.S./Europe Comparison of ATM-Related Operational Performance 2010).

11

(12)  HL C 198., 2013.7.10., 9. o.

12

(13)  Az ágazati konzultációs testület (Industry Consultation Body, ICB) először 2004-ben ült össze. Az Európai Bizottság weblapja szerint a testület „lehetőséget biztosít az ágazat minden része számára, hogy elmondja az Európai Bizottságnak, mit vár az egységes európai égbolttól, és kifejtse véleményét a lehetőségekről és az ütemtervekről. Az Európai Bizottság nem csupán jogalkotási kezdeményezéseihez kívánja vezérfonalként felhasználni az ágazati konzultációs testület által adott tanácsokat, hanem a szabványosítással, kutatással és infrastrukturális beruházásokkal összefüggő tevékenységéhez is.” (http://ec.europa.eu/transport/modes/air/single_european_sky/consultation_body_en.htm).

13

(14)  http://register.consilium.europa.eu/pdf/hu/12/st13/st13792.hu12.pdf.

14

(15)  Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet.

15

(16)  HL C 198., 2013.7.10., 9. o.

16

---