# Euroopa Liidu L 172/2014

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 172 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 57. köide12. juuni 2014 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 172

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

57. köide12. juuni 2014

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 620/2014, 4. juuni 2014, milles sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses teabevahetusega päritoluliikmesriigi ja vastuvõtva liikmesriigi pädevate asutuste vahel vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2013/36/EL (
  1
  ) | 1 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 621/2014, 11. juuni 2014, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 26 |
| | | OTSUSED |
| | | 2014/346/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 26. mai 2014, mis käsitleb Rahvusvahelise Töökonverentsi 103. istungil Euroopa Liidu nimel võetavat seisukohta seoses meretöönormide konventsiooni seadustiku muudatustega | 28 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 620/2014, 4. juuni 2014, milles sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses teabevahetusega päritoluliikmesriigi ja vastuvõtva liikmesriigi pädevate asutuste vahel vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2013/36/EL (
  1
  )

1

1

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 621/2014, 11. juuni 2014, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

26

OTSUSED

2014/346/EL

*

Nõukogu otsus, 26. mai 2014, mis käsitleb Rahvusvahelise Töökonverentsi 103. istungil Euroopa Liidu nimel võetavat seisukohta seoses meretöönormide konventsiooni seadustiku muudatustega

28

| | | III   Muud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND |
| | * | EFTA järelevalveameti otsus nr 496/13/COL, 11. detsember 2013, Harpa kontserdisaali ja konverentsikeskuse rahastamise kohta (Island) | 36 |
| | * | EFTA järelevalveameti otsus nr 91/14/COL, 26. veebruar 2014, Norra regionaalabi kaardi (aastateks 2014–2020) kohta (Norra) | 52 |

III   Muud aktid

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

*

EFTA järelevalveameti otsus nr 496/13/COL, 11. detsember 2013, Harpa kontserdisaali ja konverentsikeskuse rahastamise kohta (Island)

36

*

EFTA järelevalveameti otsus nr 91/14/COL, 26. veebruar 2014, Norra regionaalabi kaardi (aastateks 2014–2020) kohta (Norra)

52

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 25. novembri 2013. aasta rakendusmääruse (EL) nr 1242/2013 (millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Cordero Segureño (KGT)]) parandus ( ELT L 323, 4.12.2013 ) | 59 |

Parandused

*

Komisjoni 25. novembri 2013. aasta rakendusmääruse (EL) nr 1242/2013 (millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Cordero Segureño (KGT)]) parandus ( ELT L 323, 4.12.2013 )

( ELT L 323, 4.12.2013 )

59

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 12.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 172/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 172/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 620/2014,

4. juuni 2014,

milles sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses teabevahetusega päritoluliikmesriigi ja vastuvõtva liikmesriigi pädevate asutuste vahel vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2013/36/EL

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiivi 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ, (1) eriti selle artikli 50 lõiget 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Selleks et tagada päritoluliikmesriigi ja vastuvõtva liikmesriigi pädevate asutuste tõhus ja õigeaegne koostöö, peaks teabevahetus nende asutuste järelevalvealaste pädevuste piires olema kahesuunaline. Seetõttu tuleks kehtestada standardvormingud, -vormid ja -menetlused, sealhulgas ajakava, tavatingimustes ja likviidsusprobleemide korral toimuva teabevahetuse jaoks. Korrapäraselt edastatava teabe puhul tuleks kehtestada ka ühtne teabe esitamise sagedus ja hiliseimad teabe esitamise kuupäevad, sätestades, et teabevahetus peaks toimuma kord poolaastas või kord aastas. Tagamaks, et vahetatakse värskeimat teavet, peaksid pädevad asutused siiski edastama teabe kohe, kui see on võimalik, ootamata hiliseima esitamise kuupäevani. |
| --- | --- |

(1)

Selleks et tagada päritoluliikmesriigi ja vastuvõtva liikmesriigi pädevate asutuste tõhus ja õigeaegne koostöö, peaks teabevahetus nende asutuste järelevalvealaste pädevuste piires olema kahesuunaline. Seetõttu tuleks kehtestada standardvormingud, -vormid ja -menetlused, sealhulgas ajakava, tavatingimustes ja likviidsusprobleemide korral toimuva teabevahetuse jaoks. Korrapäraselt edastatava teabe puhul tuleks kehtestada ka ühtne teabe esitamise sagedus ja hiliseimad teabe esitamise kuupäevad, sätestades, et teabevahetus peaks toimuma kord poolaastas või kord aastas. Tagamaks, et vahetatakse värskeimat teavet, peaksid pädevad asutused siiski edastama teabe kohe, kui see on võimalik, ootamata hiliseima esitamise kuupäevani.

| (2) | Ilma et see piiraks käesoleva määrusega tavapäraseks teabevahetuseks kehtestatud menetlusi, peaksid päritoluliikmesriigi või vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused teavitama üksteist põhjendamatute viivitusteta mis tahes potentsiaalsest olukorrast, mis mõjutab filiaali finantsstabiilsust või tegevust, ning edastama olukorra kohta kogu olulise ja asjakohase teabe. |
| --- | --- |

(2)

Ilma et see piiraks käesoleva määrusega tavapäraseks teabevahetuseks kehtestatud menetlusi, peaksid päritoluliikmesriigi või vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused teavitama üksteist põhjendamatute viivitusteta mis tahes potentsiaalsest olukorrast, mis mõjutab filiaali finantsstabiilsust või tegevust, ning edastama olukorra kohta kogu olulise ja asjakohase teabe.

| (3) | Kuna vastuvõtvas liikmesriigis tegutsevad filiaalid on erineva suuruse, komplekssuse ja olulisusega, on teabevahetuse suhtes oluline kohaldada proportsionaalsuse põhimõtet. Selleks peaks vastuvõtva liikmesriigi nende pädevate asutuste suurem teabevajadus, kes vastutavad direktiivi 2013/36/EL artikli 51 kohaselt olulisena käsitatavate filiaalide eest, kajastuma kõnealuse teabe esitamiseks kasutatavates vormingutes ja vormides ning teabe esitamise sageduses. |
| --- | --- |

(3)

Kuna vastuvõtvas liikmesriigis tegutsevad filiaalid on erineva suuruse, komplekssuse ja olulisusega, on teabevahetuse suhtes oluline kohaldada proportsionaalsuse põhimõtet. Selleks peaks vastuvõtva liikmesriigi nende pädevate asutuste suurem teabevajadus, kes vastutavad direktiivi 2013/36/EL artikli 51 kohaselt olulisena käsitatavate filiaalide eest, kajastuma kõnealuse teabe esitamiseks kasutatavates vormingutes ja vormides ning teabe esitamise sageduses.

| (4) | Tagamaks nii teabe tõhusa edastamise asjaomastele isikutele kui ka teabe konfidentsiaalsuse, peaksid pädevad asutused koostama kontaktisikute nimekirjad ning neid jagama ja korrapäraselt ajakohastama. |
| --- | --- |

(4)

Tagamaks nii teabe tõhusa edastamise asjaomastele isikutele kui ka teabe konfidentsiaalsuse, peaksid pädevad asutused koostama kontaktisikute nimekirjad ning neid jagama ja korrapäraselt ajakohastama.

| (5) | Päritoluliikmesriigi ja vastuvõtva liikmesriigi pädevate asutuste teabevahetus ei piirdu direktiivi 2013/36/EL artiklis 50 ja seega ka käesolevas määruses täpsustatud teabeliikidega. Direktiiviga 2013/36/EL on sätestatud eelkõige sellise teabe jagamine, mis on seotud filiaalide kohapealsete kontrollidega, asutamisvabaduse ja teenuste osutamise vabaduse kasutamisest teatamisega ning meetmetega, sealhulgas ettevaatusabinõudega, mida pädevad asutused on võtnud seoses filiaalide ja nende emaettevõtjatega. Käesoleva määrusega ei tuleks seetõttu kehtestada teabevahetusnõudeid kõnealustes valdkondades. |
| --- | --- |

(5)

Päritoluliikmesriigi ja vastuvõtva liikmesriigi pädevate asutuste teabevahetus ei piirdu direktiivi 2013/36/EL artiklis 50 ja seega ka käesolevas määruses täpsustatud teabeliikidega. Direktiiviga 2013/36/EL on sätestatud eelkõige sellise teabe jagamine, mis on seotud filiaalide kohapealsete kontrollidega, asutamisvabaduse ja teenuste osutamise vabaduse kasutamisest teatamisega ning meetmetega, sealhulgas ettevaatusabinõudega, mida pädevad asutused on võtnud seoses filiaalide ja nende emaettevõtjatega. Käesoleva määrusega ei tuleks seetõttu kehtestada teabevahetusnõudeid kõnealustes valdkondades.

| (6) | Standardvormingud, -vormid ja -menetlused peaksid käsitlema ka teabevahetust seoses vastuvõtvas liikmesriigis tegutsemisega piiriülese teenuste pakkumise kaudu. |
| --- | --- |

(6)

Standardvormingud, -vormid ja -menetlused peaksid käsitlema ka teabevahetust seoses vastuvõtvas liikmesriigis tegutsemisega piiriülese teenuste pakkumise kaudu.

| (7) | Piiriüleste teenuste laadi tõttu on vastuvõtva liikmesriigi pädevatel asutustel puudus teabest nende jurisdiktsioonis toimuva tegevuse kohta ning väga tähtis on kehtestada menetlused teabe vahetamiseks finantsstabiilsuse kaitsmise ja tegevuslubade andmise tingimuste jälgimise eesmärgil, eelkõige jälgimaks, kas krediidiasutus või investeerimisühing pakub teenuseid vastavalt esitatud teadetele. Kuigi kõnealune teave on väga oluline, on vaja vältida selle kogumise ja kõigile vastuvõtvate liikmesriikide pädevatele asutustele jagamisega seotud potentsiaalset koormust ning seega tuleks teavet esitada pigem vastuvõtva liikmesriigi pädevate asutuste nõudmise korral kui regulaarselt. |
| --- | --- |

(7)

Piiriüleste teenuste laadi tõttu on vastuvõtva liikmesriigi pädevatel asutustel puudus teabest nende jurisdiktsioonis toimuva tegevuse kohta ning väga tähtis on kehtestada menetlused teabe vahetamiseks finantsstabiilsuse kaitsmise ja tegevuslubade andmise tingimuste jälgimise eesmärgil, eelkõige jälgimaks, kas krediidiasutus või investeerimisühing pakub teenuseid vastavalt esitatud teadetele. Kuigi kõnealune teave on väga oluline, on vaja vältida selle kogumise ja kõigile vastuvõtvate liikmesriikide pädevatele asutustele jagamisega seotud potentsiaalset koormust ning seega tuleks teavet esitada pigem vastuvõtva liikmesriigi pädevate asutuste nõudmise korral kui regulaarselt.

| (8) | Kuna pädevate asutuste vahel vahetatava teabe liike on üksikasjalikult kirjeldatud komisjoni delegeeritud määruses (EL) nr 524/2014, (2) tuleks käesolevat rakendusmäärust käsitada komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 524/2014 vajaliku lisandina. |
| --- | --- |

(8)

Kuna pädevate asutuste vahel vahetatava teabe liike on üksikasjalikult kirjeldatud komisjoni delegeeritud määruses (EL) nr 524/2014, (2) tuleks käesolevat rakendusmäärust käsitada komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 524/2014 vajaliku lisandina.

| (9) | Käesolev määrus põhineb rakenduslike tehniliste standardite eelnõul, mille Euroopa järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve, EBA) esitas komisjonile. |
| --- | --- |

(9)

Käesolev määrus põhineb rakenduslike tehniliste standardite eelnõul, mille Euroopa järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve, EBA) esitas komisjonile.

| (10) | Euroopa Pangandusjärelevalve on läbi viinud avatud avalikud konsultatsioonid käesoleva määruse aluseks oleva rakenduslike tehniliste standardite eelnõu kohta, analüüsinud võimalikku asjaomast kulu ja kasu ning küsinud arvamust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (3) artikli 37 kohaselt loodud pangandussektori sidusrühmade kogult, |
| --- | --- |

(10)

Euroopa Pangandusjärelevalve on läbi viinud avatud avalikud konsultatsioonid käesoleva määruse aluseks oleva rakenduslike tehniliste standardite eelnõu kohta, analüüsinud võimalikku asjaomast kulu ja kasu ning küsinud arvamust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (3) artikli 37 kohaselt loodud pangandussektori sidusrühmade kogult,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva määrusega kehtestatakse standardvormingud, -vormid ja -menetlused seoses teabevahetust käsitlevate nõuetega, mis tõenäoliselt hõlbustavad selliste krediidiasutuste ja investeerimisühingute tegevuse jälgimist, kes tegutsevad filiaali kaudu või teenuste osutamise vabadust kasutades ühes või mitmes liikmesriigis peale selle, kus paikneb nende peakontor.

Käesolevat määrust kohaldatakse komisjoni delegeeritud määruses (EL) nr 524/2014 sätestatud teabe suhtes.

Artikkel 2

Filiaali kaudu tegutsevate krediidiasutuste ja investeerimisühingutega seonduva teabe esitamise kuupäev ja teabevahetuse sagedus

1.   Teave, mis käsitleb õiguslike või regulatiivsete nõuete mittejärgimise juhtusid, järelevalvemeetmete või muude haldusmeetmete võtmist või haldus- või kriminaalkaristuste kohaldamist, edastatakse põhjendamatu viivituseta ning mitte hiljem kui 14 kalendripäeva pärast nõuete mittejärgimise kindlaks tegemist pädevate asutuste poolt, järelevalvemeetmete või muude haldusmeetmete võtmist või haldus- või kriminaalkaristuse kohaldamist.

2.   Kui filiaali käsitatakse direktiivi 2013/36/EL artikli 51 kohaselt olulisena, esitatavad päritoluliikmesriigi pädevad asutused kvantitatiivse teabe likviidsuse kohta ja teabe likviidsuse järelevalve tulemuste kohta vastuvõtva liikmesriigi nendele pädevatele asutustele, kes valvavad olulise filiaali järele, kaks korda aastas ja hiljemalt järgmisteks teabe esitamise kuupäevadeks:

| a) | iga aasta 28. veebruar, võttes aluseks eelneva aasta 31. detsembri seisu; |
| --- | --- |

a)

iga aasta 28. veebruar, võttes aluseks eelneva aasta 31. detsembri seisu;

| b) | iga aasta 31. august, võttes aluseks sama aasta 30. juuni seisu. |
| --- | --- |

b)

iga aasta 31. august, võttes aluseks sama aasta 30. juuni seisu.

3.   Muu kui lõigetes 1 ja 2 osutatud teave esitatakse kord aastas ja hiljemalt 30. aprillil, võttes aluseks eelneva aasta 31. detsembri seisu, välja arvatud krediidiasutuse või investeerimisühingu juhtimist ja omandilist kuuluvust käsitleva teabe puhul, mille esitamisel võetakse aluseks värskeim kättesaadav teave.

Artikkel 3

Pädevate asutuste vahel teabe edastamiseks kasutatav menetlus

1.   Päritoluliikmesriigi pädevatel asutustel on iga krediidiasutuse või investeerimisühingu kohta ajakohastatud nimekiri, mis sisaldab päritoluliikmesriigi ja vastuvõtva liikmesriigi pädevate asutuste vaheliseks teabevahetuseks vajalikke kontaktandmeid, sealhulgas kontaktandmeid eriolukorra korral, ning päritoluliikmesriigi pädevad asutused jagavad seda nimekirja vastuvõtva liikmesriigi pädevate asutustega.

Vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused teatavad päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele põhjendamatu viivituseta oma kontaktandmed ja nende muutused. Päritoluliikmesriigi ja vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused vaatavad kontaktandmete nimekirja läbi igal aastal.

2.   Kui teavet taotlev pädev asutus ei ole märkinud teisiti, edastatakse teave kirjalikult või elektrooniliselt lõikes 1 osutatud nimekirjas olevatele asjaomastele kontaktisikutele.

3.   Kui teave edastatakse elektrooniliselt, kasutatakse turvalisi sidekanaleid, välja arvatud juhul, kui pädevad asutused peavad asjakohaseks kasutada mitteturvalisi sidekanaleid.

4.   Järgmist teavet võib enne kirjalikku või elektroonilist kinnitamist edastada suuliselt:

| a) | teave õiguslike või regulatiivsete nõuete mittejärgimise kohta; |
| --- | --- |

a)

teave õiguslike või regulatiivsete nõuete mittejärgimise kohta;

| b) | teave järelevalvemeetmete või muude haldusmeetmete võtmise kohta; |
| --- | --- |

b)

teave järelevalvemeetmete või muude haldusmeetmete võtmise kohta;

| c) | teave haldus- või kriminaalkaristuste kohaldamise kohta; |
| --- | --- |

c)

teave haldus- või kriminaalkaristuste kohaldamise kohta;

| d) | teave likviidsusprobleemide kohta. |
| --- | --- |

d)

teave likviidsusprobleemide kohta.

5.   Pädevad asutused kinnitavad, et on teabe kätte saanud. Kui teave esitati turvalisi sidekanaleid kasutades elektrooniliselt, edastatakse kinnitus sama sidekanalit kasutades. Kinnitus ei ole vajalik sellise teabe puhul, mis edastati suuliselt või kasutades sellist turvalist sidekanalit, mis võimaldab teabe edastajal saada kinnituse selle kohta, et teabe saaja on teabe kätte saanud.

6.   Kui kooskõlas direktiivi 2013/36/EL artikli 51 lõikega 3 on moodustatud järelevalvekolleegium ja kõiki krediidiasutuse või investeerimisühingu filiaale käsitatakse olulisena, siis käesoleva artikli lõikeid 1–5 ei kohaldata. Sel juhul edastatakse teavet kooskõlas direktiivi 2013/36/EL artikli 51 lõikes 3 osutatud kirjalikus korras sätestatud menetlusega.

Artikkel 4

Filiaali kaudu tegutsevaid krediidiasutusi ja investeerimisühinguid käsitleva teabe vahetamisel kasutatavad vormingud ja vormid

1.   Artikli 2 lõikes 2 osutatud kvantitatiivne teave esitatakse I lisa 1. osaga ettenähtud vormi kasutades ja selles vormis täpsustatud vormingus.

2.   Muu kui lõikes 1 osutatud kvantitatiivne teave krediidiasutuse või investeerimisühingu likviidsuse ja maksevõime kohta esitatakse I lisa 2. osaga ettenähtud vormi kasutades ja selles vormis täpsustatud vormingus.

3.   Kvantitatiivne teave teenuste osutamise vabaduse kasutamise raames osutatavate teenuste mahu kohta esitatakse I lisa 3. osaga ettenähtud vormi kasutades ja vormingus, mida teavet edastav pädev asutus peab asjakohaseks.

4.   Kvantitatiivne teave vastuvõtvas liikmesriigis asuva filiaali turuosa kohta esitatakse I lisa 4. osaga ettenähtud vormi kasutades ja vormingus, mida teavet edastav pädev asutus peab asjakohaseks.

5.   Muu kui lõigetes 6, 7 ja 8 osutatud mittekvantitatiivne teave esitatakse järgmisi asjakohaseid vorme kasutades ja vormingus, mida teavet edastav pädev asutus peab asjakohaseks:

| a) | I lisa 2. osas esitatud vormi kasutatakse teabe puhul, mis käsitleb krediidiasutuse või investeerimisühingu likviidsust ja maksevõimet; |
| --- | --- |

a)

I lisa 2. osas esitatud vormi kasutatakse teabe puhul, mis käsitleb krediidiasutuse või investeerimisühingu likviidsust ja maksevõimet;

| b) | I lisa 3. osas esitatud vormi kasutatakse teabe puhul, mis käsitleb teenuste piiriülest osutamist; |
| --- | --- |

b)

I lisa 3. osas esitatud vormi kasutatakse teabe puhul, mis käsitleb teenuste piiriülest osutamist;

| c) | I lisa 4. osas esitatud vormi kasutatakse teabe puhul, mis käsitleb vastuvõtvas liikmesriigis asuvat filiaali; |
| --- | --- |

c)

I lisa 4. osas esitatud vormi kasutatakse teabe puhul, mis käsitleb vastuvõtvas liikmesriigis asuvat filiaali;

| d) | I lisa 5. osas esitatud vormi kasutatakse teabe puhul, mis käsitleb hoiuste tagamise skeeme. |
| --- | --- |

d)

I lisa 5. osas esitatud vormi kasutatakse teabe puhul, mis käsitleb hoiuste tagamise skeeme.

6.   I lisa 6. osas täpsustatud mittekvantitatiivne teave, mis käsitleb krediidiasutuse või investeerimisühingu juhtimist ja omandilist kuuluvust, selle likviidsusjuhtimise ja rahastamise põhimõtteid, likviidsuse ja rahastamise situatsiooniplaane ning ettevalmistusi eriolukordadeks, edastatakse vormingus, mida teavet edastav pädev asutus peab asjakohaseks. Teave edastatakse I lisa 1.–5. osaga ettenähtud vorme kasutades esitatava muu teabe lisana.

7.   Artikli 2 lõikes 1 osutatud teave, mis käsitleb õiguslike või regulatiivsete nõuete mittejärgimise juhtusid, järelevalvemeetmete või muude haldusmeetmete võtmist või haldus- või kriminaalkaristuste kohaldamist, edastatakse vormingus, mida teavet edastav pädev asutus peab asjakohaseks.

8.   Teave, mis käsitleb selle kindlaksmääramist, kas tegemist on globaalse süsteemselt olulise või muu süsteemselt olulise krediidiasutuse või investeerimisühinguga direktiivi 2013/36/EL artikli 131 lõike 1 tähenduses, edastatakse vormingus, mida teavet edastav pädev asutus peab asjakohaseks.

Artikkel 5

Pädevate asutuste sihtotstarbelised teabenõuded

1.   Sellise teabe taotlused, mille edastamine ei ole komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 524/2014 kohaselt nõutud, edastatakse kirjalikult või elektrooniliselt käesoleva määruse artikli 3 lõikes 1 osutatud nimekirjas olevatele asjaomastele kontaktisikutele.

2.   Pädev asutus, kes esitab lõikes 1 osutatud taotluse, selgitab, kuidas see teave tõenäoliselt hõlbustab krediidiasutuse või investeerimisühingu järelevalvet või jälgimist, krediidiasutusele või investeerimisühingule tegevusloa andmiseks vajalike tingimustega tutvumist või finantssüsteemi stabiilsuse kaitsmist. Kõnealune pädev asutus täpsustab ka mõistliku tähtaja vastuse saatmiseks, võttes arvesse taotluse ja taotletud teabe laadi ja kiireloomulisust.

3.   Pädev asutus, kes saab lõikes 1 osutatud taotluse, edastab teabe põhjendamatu viivituseta ning teeb kõik võimaliku, et vastata taotluses märgitud tähtaja jooksul. Kui pädev asutus ei saa vastata taotluses märgitud tähtaja jooksul, teavitab ta põhjendamatu viivituseta taotluse esitanud pädevat asutust sellest, mis ajaks ta teabe edastab.

Kui nõutav teave ei ole kättesaadav, teavitab lõikes 1 osutatud taotluse saanud pädev asutus sellest taotluse esitanud pädevat asutust.

Artikkel 6

Teabevahetus piiriüleste teenuseosutajate kohta

Vastuvõtva liikmesriigi ehk selle liikmesriigi pädevad asutused, kus krediidiasutus või investeerimisühing teenuste osutamise vabadust kasutades tegutseb, kes taotlevad päritoluliikmesriigi pädevatelt asutustelt nende teenuste kohta teavet, mis on sätestatud komisjoni delegeeritud määruses (EL) nr 524/2014, esitavad taotluse kirjalikult või elektrooniliselt artikli 3 lõikes 1 osutatud nimekirjas olevale asjaomasele kontaktisikule. Päritoluliikmesriigi pädevad asutused esitavad teabe kolme kuu jooksul pärast taotluse kättesaamist.

Artikkel 7

Filiaali kaudu tegutsevate krediidiasutuste ja investeerimisühingutega seotud teabevahetus likviidsusprobleemide korral, mis mõjutavad krediidiasutust või investeerimisühingut või filiaali ennast

Likviidsusprobleemide korral kasutavad pädevad asutused komisjoni delegeeritud määruses (EL) nr 524/2014 sätestatud teabe edastamiseks käesoleva määruse II lisaga ettenähtud vormi ning järgivad käesoleva määruse artiklis 3 sätestatud menetlusi.

Artikkel 8

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. juuni 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 176, 27.6.2013, lk 338.

1

(2)  Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 524/2014, 12. märts 2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, milles sätestatakse päritolu- ja vastuvõtvate liikmesriikide pädevate asutuste poolt üksteisele esitatav teave (ELT L 148, 20.5.2014, lk 6).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1093/2010, 24. november 2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12).

3

---

I LISA

1. OSA

KAKS KORDA AASTAS — SPETSIIFILINE

Vorm teabe jaoks, mis edastatakse seoses konkreetse krediidiasutuse või investeerimisühinguga tehtud likviidsuse ja järelevalvealaste tähelepanekute kohta kaks korda aastas nendele vastuvõtva liikmesriigi pädevatele astutustele, kes teevad järelevalvet olulise filiaali üle

| Viited õigussätetele: | komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 524/2014 artikli 4 lõige 1 |
| --- | --- |
| Teabevahetuse sagedus: | kaks korda aastas |
| Pädev asutus: | |
| Krediidiasutuse või investeerimisühingu nimi: | |
| Aruandekuupäev (30/6/AAAA või 31/12/AAAA): | |
| Esitamise kuupäev (PP/KK/AAAA): | |
| Teave on esitatud konsolideeritud alusel (jah/ei) | Märkida „jah”, kui teave käesolevas vormis on esitatud konsolideeritud alusel ning mitte krediidiasutuse või investeerimisühingu tasemel |

Viited õigussätetele:

komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 524/2014 artikli 4 lõige 1

Teabevahetuse sagedus:

kaks korda aastas

Pädev asutus:

Krediidiasutuse või investeerimisühingu nimi:

Aruandekuupäev (30/6/AAAA või 31/12/AAAA):

Esitamise kuupäev (PP/KK/AAAA):

Teave on esitatud konsolideeritud alusel (jah/ei)

Märkida „jah”, kui teave käesolevas vormis on esitatud konsolideeritud alusel ning mitte krediidiasutuse või investeerimisühingu tasemel

| Teabe rühm | Teabeelement | Võimaluse korral viide COREPi/FINREPi vormidele või muule | Teave
  (kvantitatiivne teave vastavalt tabelis nõutule või kvalitatiivne teave vabas vormis tekstina) | Märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Likviidsus | Likviidsuskattekordaja (omavääring) | [Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded järelevalvelise aruandluse kohta, mis käsitlevad likviidsuskatet ja stabiilset rahastamist, kuid kalibreerimisel lähtuda riiklikest nõuetest, kuni need asendatakse kapitalinõuete määruse kohase kalibreerimisega] | [Väärtus esitada riiklike aruannete ja nõuete põhjal seni, kuni suhtarvud on COREPis kättesaadavad.] | |
| Likviidsuskattekordaja (oluline valuuta 1, palume täpsustada) | [Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded järelevalvelise aruandluse kohta, mis käsitlevad likviidsuskatet ja stabiilset rahastamist, kuid kalibreerimisel lähtuda riiklikest nõuetest, kuni need asendatakse kapitalinõuete määruse kohase kalibreerimisega] | [Väärtus esitada riiklike aruannete ja nõuete põhjal seni, kuni suhtarvud on COREPis kättesaadavad.] | |
| Likviidsuskattekordaja (oluline valuuta 2, palume täpsustada) | [Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded järelevalvelise aruandluse kohta, mis käsitlevad likviidsuskatet ja stabiilset rahastamist, kuid kalibreerimisel lähtuda riiklikest nõuetest, kuni need asendatakse kapitalinõuete määruse kohase kalibreerimisega] | [Väärtus esitada riiklike aruannete ja nõuete põhjal seni, kuni suhtarvud on COREPis kättesaadavad.] | |
| Likviidsuskattekordaja (oluline valuuta 3, palume täpsustada) | [Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded järelevalvelise aruandluse kohta, mis käsitlevad likviidsuskatet ja stabiilset rahastamist, kuid kalibreerimisel lähtuda riiklikest nõuetest, kuni need asendatakse kapitalinõuete määruse kohase kalibreerimisega] | [Väärtus esitada riiklike aruannete ja nõuete põhjal seni, kuni suhtarvud on COREPis kättesaadavad.] | |
| [vajaduse korral lisada oluliste valuutade jaoks ridu juurde] | | | |
| Stabiilse netorahastamise kordaja (omavääring) | [Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded järelevalvelise aruandluse kohta, mis käsitlevad likviidsuskatet ja stabiilset rahastamist, kuid kalibreerimisel lähtuda riiklikest nõuetest, kuni need asendatakse kapitalinõuete määruse kohase kalibreerimisega] | [Väärtus esitada riiklike aruannete ja nõuete põhjal seni, kuni suhtarvud on COREPis kättesaadavad.] | |
| Stabiilse netorahastamise kordaja (oluline valuuta 1, palume täpsustada) | [Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded järelevalvelise aruandluse kohta, mis käsitlevad likviidsuskatet ja stabiilset rahastamist, kuid kalibreerimisel lähtuda riiklikest nõuetest, kuni need asendatakse kapitalinõuete määruse kohase kalibreerimisega] | [Väärtus esitada riiklike aruannete ja nõuete põhjal seni, kuni suhtarvud on COREPis kättesaadavad.] | |
| Stabiilse netorahastamise kordaja (oluline valuuta 2, palume täpsustada) | [Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded järelevalvelise aruandluse kohta, mis käsitlevad likviidsuskatet ja stabiilset rahastamist, kuid kalibreerimisel lähtuda riiklikest nõuetest, kuni need asendatakse kapitalinõuete määruse kohase kalibreerimisega] | [Väärtus esitada riiklike aruannete ja nõuete põhjal seni, kuni suhtarvud on COREPis kättesaadavad.] | |
| Stabiilse netorahastamise kordaja (oluline valuuta 3, palume täpsustada) | [Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded järelevalvelise aruandluse kohta, mis käsitlevad likviidsuskatet ja stabiilset rahastamist, kuid kalibreerimisel lähtuda riiklikest nõuetest, kuni need asendatakse kapitalinõuete määruse kohase kalibreerimisega] | [Väärtus esitada riiklike aruannete ja nõuete põhjal seni, kuni suhtarvud on COREPis kättesaadavad.] | |
| [vajaduse korral lisada oluliste valuutade jaoks ridu juurde] | | | |
| Krediidiasutuse või investeerimisühingu likviidsuspuhvri komponendid, sealhulgas | |
| Raha | Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded järelevalvelise aruandluse kohta, mis käsitlevad likviidsuskatet ja stabiilset rahastamist | [Väärtus vastavalt rakenduslikule tehnilisele standardile] | |
| Keskpankades hoitavad hoiused | Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded järelevalvelise aruandluse kohta, mis käsitlevad likviidsuskatet ja stabiilset rahastamist | [Väärtus vastavalt rakenduslikule tehnilisele standardile] | |
| Väärtpaberid, mille riskikaal on 0 % | Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded järelevalvelise aruandluse kohta, mis käsitlevad likviidsuskatet ja stabiilset rahastamist | [Väärtus vastavalt rakenduslikule tehnilisele standardile] | |
| Väärtpaberid, mille riskikaal on 20 % | Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded järelevalvelise aruandluse kohta, mis käsitlevad likviidsuskatet ja stabiilset rahastamist | [Väärtus vastavalt rakenduslikule tehnilisele standardile] | |
| Finantssektoriväliste äriühingute välja antud äriühingu võlakirjad | Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded järelevalvelise aruandluse kohta, mis käsitlevad likviidsuskatet ja stabiilset rahastamist | [Väärtus vastavalt rakenduslikule tehnilisele standardile] | |
| Muud kõrge ja väga kõrge likviidsuse ja krediidikvaliteediga varad, võttes arvesse kapitalinõuete määruse artikli 481 lõikes 2 loetletud kriteeriume | Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded järelevalvelise aruandluse kohta, mis käsitlevad likviidsuskatet ja stabiilset rahastamist | [Väärtus esitada riiklike aruannete ja nõuete põhjal.] | |
| Koormatud varad kokku | Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded vara koormatiste aruandluse kohta | [Väärtus vastavalt rakenduslikule tehnilisele standardile] | |
| millest: aktsepteeritakse keskpankade puhul | Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded vara koormatiste aruandluse kohta | [Väärtus vastavalt rakenduslikule tehnilisele standardile] | |
| Koormamata varad kokku | Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded vara koormatiste aruandluse kohta | [Väärtus vastavalt rakenduslikule tehnilisele standardile] | |
| millest: aktsepteeritakse keskpankade puhul | Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded vara koormatiste aruandluse kohta | [Väärtus vastavalt rakenduslikule tehnilisele standardile] | |
| Saadud koormatud tagatis kokku | Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded vara koormatiste aruandluse kohta | [Väärtus vastavalt rakenduslikule tehnilisele standardile] | |
| millest: aktsepteeritakse keskpankade puhul | Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded vara koormatiste aruandluse kohta | [Väärtus vastavalt rakenduslikule tehnilisele standardile] | |
| Saadud koormamata tagatis kokku | Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded vara koormatiste aruandluse kohta | [Väärtus vastavalt rakenduslikule tehnilisele standardile] | |
| millest: aktsepteeritakse keskpankade puhul | Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded vara koormatiste aruandluse kohta | [Väärtus vastavalt rakenduslikule tehnilisele standardile] | |
| Laenude ja hoiuste suhtarv | Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded järelevalvelise aruandluse kohta | [Väärtus FINREPist] | |
| Mis tahes selliste riiklike likviidsuse suhtarvude kirjeldus, mida kohaldatakse krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete osana pädevate asutuste või määratud asutuse poolt kas siduvate nõuete, suuniste, soovituste või hoiatustena või muul viisil, sealhulgas nende suhtarvude määratlused | [Määratluse ja arvutamise valemi esitab pädev asutus] | [Väärtus esitada riiklike aruannete ja nõuete põhjal.] | |
| Krediidiasutuse või investeerimisühingu likviidsusriski juhtimise mis tahes selliste oluliste puuduste kirjeldus, mis on pädevatele asutustele teada ning mis võivad mõjutada filiaale, nende puudustega seoses võetud mis tahes järelevalvemeetmed ning ulatus, mil määral krediidiasutus või investeerimisühing allub neile järelevalvemeetmetele | | [Vabas vormis vastus aruandekuupäeval. Kui muudatusi võrreldes eelmise aruandeperioodiga ei ole, võivad pädevad asutused viidata juba esitatud teabele või seda ajakohastada.] | Juhime tähelepanu, et minimaalsete regulatiivsete nõuete mittetäitmise ja nende suhtes pädevate asutuste võetud mis tahes järelevalvemeetmete kohta esitatakse teave väljaspool käesoleva korrapärase teabevahetuse vormi ning vastavalt rakendusliku tehnilise standardi artikli 2 lõikele 3 |
| Üldine hinnang krediidiasutuse või investeerimisühingu likviidsusriskiprofiili ja riskijuhtimise kohta, eelkõige seoses vastuvõtvas liikmesriigis asuvate filiaalidega | | [Vabas vormis vastus aruandekuupäeval. Kui muudatusi võrreldes eelmise aruandeperioodiga ei ole, võivad pädevad asutused viidata juba esitatud teabele või seda ajakohastada.] | |
| Mis tahes selliste likviidsuse erinõuete kirjeldus, mida kohaldatakse kooskõlas direktiivi 2013/36/EL artikliga 105 | | [Vabas vormis vastus aruandekuupäeval. Kui muudatusi võrreldes eelmise aruandeperioodiga ei ole, võivad pädevad asutused viidata juba esitatud teabele või seda ajakohastada.] | |
| Teave mis tahes takistuste kohta seoses raha ja tagatiste ülekandmisega krediidiasutuse või investeerimisühingu filiaalidesse või filiaalidest | | [Vabas vormis vastus aruandekuupäeval. Kui muudatusi võrreldes eelmise aruandeperioodiga ei ole, võivad pädevad asutused viidata juba esitatud teabele või seda ajakohastada.] | |

Teabe rühm

Teabeelement

Võimaluse korral viide COREPi/FINREPi vormidele või muule

Teave

(kvantitatiivne teave vastavalt tabelis nõutule või kvalitatiivne teave vabas vormis tekstina)

Märkused

Likviidsus

Likviidsuskattekordaja (omavääring)

[Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded järelevalvelise aruandluse kohta, mis käsitlevad likviidsuskatet ja stabiilset rahastamist, kuid kalibreerimisel lähtuda riiklikest nõuetest, kuni need asendatakse kapitalinõuete määruse kohase kalibreerimisega]

[Väärtus esitada riiklike aruannete ja nõuete põhjal seni, kuni suhtarvud on COREPis kättesaadavad.]

Likviidsuskattekordaja (oluline valuuta 1, palume täpsustada)

[Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded järelevalvelise aruandluse kohta, mis käsitlevad likviidsuskatet ja stabiilset rahastamist, kuid kalibreerimisel lähtuda riiklikest nõuetest, kuni need asendatakse kapitalinõuete määruse kohase kalibreerimisega]

[Väärtus esitada riiklike aruannete ja nõuete põhjal seni, kuni suhtarvud on COREPis kättesaadavad.]

Likviidsuskattekordaja (oluline valuuta 2, palume täpsustada)

[Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded järelevalvelise aruandluse kohta, mis käsitlevad likviidsuskatet ja stabiilset rahastamist, kuid kalibreerimisel lähtuda riiklikest nõuetest, kuni need asendatakse kapitalinõuete määruse kohase kalibreerimisega]

[Väärtus esitada riiklike aruannete ja nõuete põhjal seni, kuni suhtarvud on COREPis kättesaadavad.]

Likviidsuskattekordaja (oluline valuuta 3, palume täpsustada)

[Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded järelevalvelise aruandluse kohta, mis käsitlevad likviidsuskatet ja stabiilset rahastamist, kuid kalibreerimisel lähtuda riiklikest nõuetest, kuni need asendatakse kapitalinõuete määruse kohase kalibreerimisega]

[Väärtus esitada riiklike aruannete ja nõuete põhjal seni, kuni suhtarvud on COREPis kättesaadavad.]

[vajaduse korral lisada oluliste valuutade jaoks ridu juurde]

Stabiilse netorahastamise kordaja (omavääring)

[Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded järelevalvelise aruandluse kohta, mis käsitlevad likviidsuskatet ja stabiilset rahastamist, kuid kalibreerimisel lähtuda riiklikest nõuetest, kuni need asendatakse kapitalinõuete määruse kohase kalibreerimisega]

[Väärtus esitada riiklike aruannete ja nõuete põhjal seni, kuni suhtarvud on COREPis kättesaadavad.]

Stabiilse netorahastamise kordaja (oluline valuuta 1, palume täpsustada)

[Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded järelevalvelise aruandluse kohta, mis käsitlevad likviidsuskatet ja stabiilset rahastamist, kuid kalibreerimisel lähtuda riiklikest nõuetest, kuni need asendatakse kapitalinõuete määruse kohase kalibreerimisega]

[Väärtus esitada riiklike aruannete ja nõuete põhjal seni, kuni suhtarvud on COREPis kättesaadavad.]

Stabiilse netorahastamise kordaja (oluline valuuta 2, palume täpsustada)

[Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded järelevalvelise aruandluse kohta, mis käsitlevad likviidsuskatet ja stabiilset rahastamist, kuid kalibreerimisel lähtuda riiklikest nõuetest, kuni need asendatakse kapitalinõuete määruse kohase kalibreerimisega]

[Väärtus esitada riiklike aruannete ja nõuete põhjal seni, kuni suhtarvud on COREPis kättesaadavad.]

Stabiilse netorahastamise kordaja (oluline valuuta 3, palume täpsustada)

[Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded järelevalvelise aruandluse kohta, mis käsitlevad likviidsuskatet ja stabiilset rahastamist, kuid kalibreerimisel lähtuda riiklikest nõuetest, kuni need asendatakse kapitalinõuete määruse kohase kalibreerimisega]

[Väärtus esitada riiklike aruannete ja nõuete põhjal seni, kuni suhtarvud on COREPis kättesaadavad.]

[vajaduse korral lisada oluliste valuutade jaoks ridu juurde]

Krediidiasutuse või investeerimisühingu likviidsuspuhvri komponendid, sealhulgas

Raha

Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded järelevalvelise aruandluse kohta, mis käsitlevad likviidsuskatet ja stabiilset rahastamist

[Väärtus vastavalt rakenduslikule tehnilisele standardile]

Keskpankades hoitavad hoiused

Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded järelevalvelise aruandluse kohta, mis käsitlevad likviidsuskatet ja stabiilset rahastamist

[Väärtus vastavalt rakenduslikule tehnilisele standardile]

Väärtpaberid, mille riskikaal on 0 %

Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded järelevalvelise aruandluse kohta, mis käsitlevad likviidsuskatet ja stabiilset rahastamist

[Väärtus vastavalt rakenduslikule tehnilisele standardile]

Väärtpaberid, mille riskikaal on 20 %

Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded järelevalvelise aruandluse kohta, mis käsitlevad likviidsuskatet ja stabiilset rahastamist

[Väärtus vastavalt rakenduslikule tehnilisele standardile]

Finantssektoriväliste äriühingute välja antud äriühingu võlakirjad

Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded järelevalvelise aruandluse kohta, mis käsitlevad likviidsuskatet ja stabiilset rahastamist

[Väärtus vastavalt rakenduslikule tehnilisele standardile]

Muud kõrge ja väga kõrge likviidsuse ja krediidikvaliteediga varad, võttes arvesse kapitalinõuete määruse artikli 481 lõikes 2 loetletud kriteeriume

Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded järelevalvelise aruandluse kohta, mis käsitlevad likviidsuskatet ja stabiilset rahastamist

[Väärtus esitada riiklike aruannete ja nõuete põhjal.]

Koormatud varad kokku

Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded vara koormatiste aruandluse kohta

[Väärtus vastavalt rakenduslikule tehnilisele standardile]

millest: aktsepteeritakse keskpankade puhul

Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded vara koormatiste aruandluse kohta

[Väärtus vastavalt rakenduslikule tehnilisele standardile]

Koormamata varad kokku

Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded vara koormatiste aruandluse kohta

[Väärtus vastavalt rakenduslikule tehnilisele standardile]

millest: aktsepteeritakse keskpankade puhul

Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded vara koormatiste aruandluse kohta

[Väärtus vastavalt rakenduslikule tehnilisele standardile]

Saadud koormatud tagatis kokku

Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded vara koormatiste aruandluse kohta

[Väärtus vastavalt rakenduslikule tehnilisele standardile]

millest: aktsepteeritakse keskpankade puhul

Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded vara koormatiste aruandluse kohta

[Väärtus vastavalt rakenduslikule tehnilisele standardile]

Saadud koormamata tagatis kokku

Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded vara koormatiste aruandluse kohta

[Väärtus vastavalt rakenduslikule tehnilisele standardile]

millest: aktsepteeritakse keskpankade puhul

Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded vara koormatiste aruandluse kohta

[Väärtus vastavalt rakenduslikule tehnilisele standardile]

Laenude ja hoiuste suhtarv

Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded järelevalvelise aruandluse kohta

[Väärtus FINREPist]

Mis tahes selliste riiklike likviidsuse suhtarvude kirjeldus, mida kohaldatakse krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete osana pädevate asutuste või määratud asutuse poolt kas siduvate nõuete, suuniste, soovituste või hoiatustena või muul viisil, sealhulgas nende suhtarvude määratlused

[Määratluse ja arvutamise valemi esitab pädev asutus]

[Väärtus esitada riiklike aruannete ja nõuete põhjal.]

Krediidiasutuse või investeerimisühingu likviidsusriski juhtimise mis tahes selliste oluliste puuduste kirjeldus, mis on pädevatele asutustele teada ning mis võivad mõjutada filiaale, nende puudustega seoses võetud mis tahes järelevalvemeetmed ning ulatus, mil määral krediidiasutus või investeerimisühing allub neile järelevalvemeetmetele

[Vabas vormis vastus aruandekuupäeval. Kui muudatusi võrreldes eelmise aruandeperioodiga ei ole, võivad pädevad asutused viidata juba esitatud teabele või seda ajakohastada.]

Juhime tähelepanu, et minimaalsete regulatiivsete nõuete mittetäitmise ja nende suhtes pädevate asutuste võetud mis tahes järelevalvemeetmete kohta esitatakse teave väljaspool käesoleva korrapärase teabevahetuse vormi ning vastavalt rakendusliku tehnilise standardi artikli 2 lõikele 3

Üldine hinnang krediidiasutuse või investeerimisühingu likviidsusriskiprofiili ja riskijuhtimise kohta, eelkõige seoses vastuvõtvas liikmesriigis asuvate filiaalidega

[Vabas vormis vastus aruandekuupäeval. Kui muudatusi võrreldes eelmise aruandeperioodiga ei ole, võivad pädevad asutused viidata juba esitatud teabele või seda ajakohastada.]

Mis tahes selliste likviidsuse erinõuete kirjeldus, mida kohaldatakse kooskõlas direktiivi 2013/36/EL artikliga 105

[Vabas vormis vastus aruandekuupäeval. Kui muudatusi võrreldes eelmise aruandeperioodiga ei ole, võivad pädevad asutused viidata juba esitatud teabele või seda ajakohastada.]

Teave mis tahes takistuste kohta seoses raha ja tagatiste ülekandmisega krediidiasutuse või investeerimisühingu filiaalidesse või filiaalidest

[Vabas vormis vastus aruandekuupäeval. Kui muudatusi võrreldes eelmise aruandeperioodiga ei ole, võivad pädevad asutused viidata juba esitatud teabele või seda ajakohastada.]

2. OSA

KORD AASTAS — SPETSIIFILINE

Vorm teabe jaoks, mis edastatakse konkreetse krediidiasutuse või investeerimisühingu likviidsuse ja maksevõime kohta kord aastas

| Viited õigussätetele: | komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 524/2014 artikli 4 lõige 1 ning artiklid 5 ja 11 |
| --- | --- |
| Teabevahetuse sagedus: | kord aastas |
| Pädev asutus: | |
| Krediidiasutuse või investeerimisühingu nimi: | |
| Aruandekuupäev (31/12/AAAA): | |
| Esitamise kuupäev (PP/KK/AAAA): | |
| Teave on esitatud konsolideeritud alusel (jah/ei) | Märkida „jah”, kui teave käesolevas vormis on esitatud konsolideeritud alusel ning mitte krediidiasutuse või investeerimisühingu tasemel |

Viited õigussätetele:

komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 524/2014 artikli 4 lõige 1 ning artiklid 5 ja 11

Teabevahetuse sagedus:

kord aastas

Pädev asutus:

Krediidiasutuse või investeerimisühingu nimi:

Aruandekuupäev (31/12/AAAA):

Esitamise kuupäev (PP/KK/AAAA):

Teave on esitatud konsolideeritud alusel (jah/ei)

Märkida „jah”, kui teave käesolevas vormis on esitatud konsolideeritud alusel ning mitte krediidiasutuse või investeerimisühingu tasemel

| Teabe rühm | Teabeelement | Võimaluse korral viide COREPi/FINREPi vormidele või muule | Teave
  (kvantitatiivne teave vastavalt tabelis nõutule või kvalitatiivne teave vabas vormis tekstina) | Märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Likviidsus | Likviidsuskattekordaja (omavääring) | [Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded järelevalve aruandluse kohta, mis käsitlevad likviidsuskatet ja stabiilset rahastamist, kuid kalibreerimisel lähtuda riiklikest nõuetest, kuni need asendatakse kapitalinõuete määruse kohase kalibreerimisega] | [väärtus esitada riiklike aruannete ja nõuete põhjal seni, kuni suhtarvud on COREPis kättesaadavad] | |
| Likviidsuskattekordaja (oluline valuuta 1, palume täpsustada) | [Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded järelevalve aruandluse kohta, mis käsitlevad likviidsuskatet ja stabiilset rahastamist, kuid kalibreerimisel lähtuda riiklikest nõuetest, kuni need asendatakse kapitalinõuete määruse kohase kalibreerimisega] | [väärtus esitada riiklike aruannete ja nõuete põhjal seni, kuni suhtarvud on COREPis kättesaadavad] | |
| Likviidsuskattekordaja (oluline valuuta 2, palume täpsustada) | [Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded järelevalve aruandluse kohta, mis käsitlevad likviidsuskatet ja stabiilset rahastamist, kuid kalibreerimisel lähtuda riiklikest nõuetest, kuni need asendatakse kapitalinõuete määruse kohase kalibreerimisega] | [väärtus esitada riiklike aruannete ja nõuete põhjal seni, kuni suhtarvud on COREPis kättesaadavad] | |
| Likviidsuskattekordaja (oluline valuuta 3, palume täpsustada) | [Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded järelevalve aruandluse kohta, mis käsitlevad likviidsuskatet ja stabiilset rahastamist, kuid kalibreerimisel lähtuda riiklikest nõuetest, kuni need asendatakse kapitalinõuete määruse kohase kalibreerimisega] | [väärtus esitada riiklike aruannete ja nõuete põhjal seni, kuni suhtarvud on COREPis kättesaadavad] | |
| [vajaduse korral lisada oluliste valuutade jaoks ridu juurde] | | | |
| Stabiilse netorahastamise kordaja (omavääring) | [Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded järelevalve aruandluse kohta, mis käsitlevad likviidsuskatet ja stabiilset rahastamist, kuid kalibreerimisel lähtuda riiklikest nõuetest, kuni need asendatakse kapitalinõuete määruse kohase kalibreerimisega] | [väärtus esitada riiklike aruannete ja nõuete põhjal seni, kuni suhtarvud on COREPis kättesaadavad] | |
| Stabiilse netorahastamise kordaja (oluline valuuta 1, palume täpsustada) | [Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded järelevalve aruandluse kohta, mis käsitlevad likviidsuskatet ja stabiilset rahastamist, kuid kalibreerimisel lähtuda riiklikest nõuetest, kuni need asendatakse kapitalinõuete määruse kohase kalibreerimisega] | [väärtus esitada riiklike aruannete ja nõuete põhjal seni, kuni suhtarvud on COREPis kättesaadavad] | |
| Stabiilse netorahastamise kordaja (oluline valuuta 2, palume täpsustada) | [Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded järelevalve aruandluse kohta, mis käsitlevad likviidsuskatet ja stabiilset rahastamist, kuid kalibreerimisel lähtuda riiklikest nõuetest, kuni need asendatakse kapitalinõuete määruse kohase kalibreerimisega] | [väärtus esitada riiklike aruannete ja nõuete põhjal seni, kuni suhtarvud on COREPis kättesaadavad] | |
| Stabiilse netorahastamise kordaja (oluline valuuta 3, palume täpsustada) | [Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded järelevalve aruandluse kohta, mis käsitlevad likviidsuskatet ja stabiilset rahastamist, kuid kalibreerimisel lähtuda riiklikest nõuetest, kuni need asendatakse kapitalinõuete määruse kohase kalibreerimisega] | [väärtus esitada riiklike aruannete ja nõuete põhjal seni, kuni suhtarvud on COREPis kättesaadavad] | |
| [vajaduse korral lisada oluliste valuutade jaoks ridu juurde] | | | |
| Krediidiasutuse või investeerimisühingu likviidsuspuhvri komponendid, sealhulgas | |
| Raha | Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded järelevalve aruandluse kohta, mis käsitlevad likviidsuskatet ja stabiilset rahastamist | [väärtus vastavalt rakenduslikule tehnilisele standardile] | |
| Keskpankades hoitavad hoiused | Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded järelevalve aruandluse kohta, mis käsitlevad likviidsuskatet ja stabiilset rahastamist | [väärtus vastavalt rakenduslikule tehnilisele standardile] | |
| Väärtpaberid, mille riskikaal on 0 % | Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded järelevalve aruandluse kohta, mis käsitlevad likviidsuskatet ja stabiilset rahastamist | [väärtus vastavalt rakenduslikule tehnilisele standardile] | |
| Väärtpaberid, mille riskikaal on 20 % | Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded järelevalve aruandluse kohta, mis käsitlevad likviidsuskatet ja stabiilset rahastamist | [väärtus vastavalt rakenduslikule tehnilisele standardile] | |
| Finantssektoriväliste äriühingute välja antud äriühingu võlakirjad | Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded järelevalve aruandluse kohta, mis käsitlevad likviidsuskatet ja stabiilset rahastamist | [väärtus vastavalt rakenduslikule tehnilisele standardile] | |
| Muud kõrge ja väga kõrge likviidsuse ja krediidikvaliteediga varad, võttes arvesse kapitalinõuete määruse artikli 481 lõikes 2 loetletud kriteeriume | Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded järelevalve aruandluse kohta, mis käsitlevad likviidsuskatet ja stabiilset rahastamist | [väärtus esitada riiklike aruannete ja nõuete põhjal] | |
| Koormatud varad kokku | Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded vara koormatiste aruandluse kohta | [väärtus vastavalt rakenduslikule tehnilisele standardile] | |
| millest: aktsepteeritakse keskpankade puhul | Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded vara koormatiste aruandluse kohta | [väärtus vastavalt rakenduslikule tehnilisele standardile] | |
| Koormamata varad kokku | Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded vara koormatiste aruandluse kohta | [väärtus vastavalt rakenduslikule tehnilisele standardile] | |
| millest: aktsepteeritakse keskpankade puhul | Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded vara koormatiste aruandluse kohta | [väärtus vastavalt rakenduslikule tehnilisele standardile] | |
| Saadud koormatud tagatis kokku | Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded vara koormatiste aruandluse kohta | [väärtus vastavalt rakenduslikule tehnilisele standardile] | |
| millest: aktsepteeritakse keskpankade puhul | Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded vara koormatiste aruandluse kohta | [väärtus vastavalt rakenduslikule tehnilisele standardile] | |
| Saadud koormamata tagatis kokku | Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded vara koormatiste aruandluse kohta | [väärtus vastavalt rakenduslikule tehnilisele standardile] | |
| millest: aktsepteeritakse keskpankade puhul | Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded vara koormatiste aruandluse kohta | [väärtus vastavalt rakenduslikule tehnilisele standardile] | |
| Laenude ja hoiuste suhtarv | Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded järelevalve aruandluse kohta | [väärtus FINREPist] | |
| Mis tahes selliste riiklike likviidsuse suhtarvude kirjeldus, mida kohaldavad krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete osana pädevad asutused või määratud asutused kas siduvate nõuete, suuniste, soovituste või hoiatustena või muul viisil, sealhulgas nende suhtarvude määratlused | [Määratluse ja arvutamise valemi esitab pädev asutus] | [väärtus esitada riiklike aruannete ja nõuete põhjal] | |
| Krediidiasutuse või investeerimisühingu likviidsusriski juhtimise mis tahes selliste oluliste puuduste kirjeldus, mis on pädevatele asutustele teada ning mis võivad mõjutada filiaale, nende puudustega seoses võetud mis tahes järelevalvemeetmed ning ulatus, mil määral krediidiasutus või investeerimisühing allub neile järelevalvemeetmetele | | [vabas vormis vastus aruandekuupäeval. Kui muudatusi võrreldes eelmise aruandeperioodiga ei ole, võivad pädevad asutused viidata juba esitatud teabele või seda ajakohastada] | Juhime tähelepanu, et minimaalsete regulatiivsete nõuete mittetäitmise ja nende suhtes pädevate asutuste võetud mis tahes järelevalvemeetmete kohta esitatakse teave väljaspool käesoleva korrapärase teabevahetuse vormi ning vastavalt rakendusliku tehnilise standardi artikli 2 lõikele 3 |
| Üldine hinnang krediidiasutuse või investeerimisühingu likviidsusriskiprofiili ja riskijuhtimise kohta, eelkõige seoses vastuvõtvas liikmesriigis asuvate filiaalidega | | [vabas vormis vastus aruandekuupäeval. Kui muudatusi võrreldes eelmise aruandeperioodiga ei ole, võivad pädevad asutused viidata juba esitatud teabele või seda ajakohastada] | |
| Mis tahes selliste likviidsuse erinõuete kirjeldus, mida kohaldatakse kooskõlas direktiivi 2013/36/EL artikliga 105 | | [vabas vormis vastus aruandekuupäeval. Kui muudatusi võrreldes eelmise aruandeperioodiga ei ole, võivad pädevad asutused viidata juba esitatud teabele või seda ajakohastada] | |
| Teave mis tahes takistuste kohta seoses raha ja tagatiste ülekandmisega krediidiasutuse või investeerimisühingu filiaalidesse või filiaalidest | | [vabas vormis vastus aruandekuupäeval. Kui muudatusi võrreldes eelmise aruandeperioodiga ei ole, võivad pädevad asutused viidata juba esitatud teabele või seda ajakohastada] | |
| Maksevõime | Teave selle kohta, kas krediidiasutus või investeerimisühing täidab järgmisi nõudeid:






  a) | määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 92 sätestatud omavahendite nõuded, võttes arvesse kõnealuse määruse artikli 458 kohaselt võetud või tunnustatud mis tahes meetmeid ning vajaduse korral võttes arvesse kõnealuse määruse X osa kohast üleminekukorda; |

Teabe rühm

Teabeelement

Võimaluse korral viide COREPi/FINREPi vormidele või muule

Teave

(kvantitatiivne teave vastavalt tabelis nõutule või kvalitatiivne teave vabas vormis tekstina)

Märkused

Likviidsus

Likviidsuskattekordaja (omavääring)

[Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded järelevalve aruandluse kohta, mis käsitlevad likviidsuskatet ja stabiilset rahastamist, kuid kalibreerimisel lähtuda riiklikest nõuetest, kuni need asendatakse kapitalinõuete määruse kohase kalibreerimisega]

[väärtus esitada riiklike aruannete ja nõuete põhjal seni, kuni suhtarvud on COREPis kättesaadavad]

Likviidsuskattekordaja (oluline valuuta 1, palume täpsustada)

[Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded järelevalve aruandluse kohta, mis käsitlevad likviidsuskatet ja stabiilset rahastamist, kuid kalibreerimisel lähtuda riiklikest nõuetest, kuni need asendatakse kapitalinõuete määruse kohase kalibreerimisega]

[väärtus esitada riiklike aruannete ja nõuete põhjal seni, kuni suhtarvud on COREPis kättesaadavad]

Likviidsuskattekordaja (oluline valuuta 2, palume täpsustada)

[Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded järelevalve aruandluse kohta, mis käsitlevad likviidsuskatet ja stabiilset rahastamist, kuid kalibreerimisel lähtuda riiklikest nõuetest, kuni need asendatakse kapitalinõuete määruse kohase kalibreerimisega]

[väärtus esitada riiklike aruannete ja nõuete põhjal seni, kuni suhtarvud on COREPis kättesaadavad]

Likviidsuskattekordaja (oluline valuuta 3, palume täpsustada)

[Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded järelevalve aruandluse kohta, mis käsitlevad likviidsuskatet ja stabiilset rahastamist, kuid kalibreerimisel lähtuda riiklikest nõuetest, kuni need asendatakse kapitalinõuete määruse kohase kalibreerimisega]

[väärtus esitada riiklike aruannete ja nõuete põhjal seni, kuni suhtarvud on COREPis kättesaadavad]

[vajaduse korral lisada oluliste valuutade jaoks ridu juurde]

Stabiilse netorahastamise kordaja (omavääring)

[Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded järelevalve aruandluse kohta, mis käsitlevad likviidsuskatet ja stabiilset rahastamist, kuid kalibreerimisel lähtuda riiklikest nõuetest, kuni need asendatakse kapitalinõuete määruse kohase kalibreerimisega]

[väärtus esitada riiklike aruannete ja nõuete põhjal seni, kuni suhtarvud on COREPis kättesaadavad]

Stabiilse netorahastamise kordaja (oluline valuuta 1, palume täpsustada)

[Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded järelevalve aruandluse kohta, mis käsitlevad likviidsuskatet ja stabiilset rahastamist, kuid kalibreerimisel lähtuda riiklikest nõuetest, kuni need asendatakse kapitalinõuete määruse kohase kalibreerimisega]

[väärtus esitada riiklike aruannete ja nõuete põhjal seni, kuni suhtarvud on COREPis kättesaadavad]

Stabiilse netorahastamise kordaja (oluline valuuta 2, palume täpsustada)

[Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded järelevalve aruandluse kohta, mis käsitlevad likviidsuskatet ja stabiilset rahastamist, kuid kalibreerimisel lähtuda riiklikest nõuetest, kuni need asendatakse kapitalinõuete määruse kohase kalibreerimisega]

[väärtus esitada riiklike aruannete ja nõuete põhjal seni, kuni suhtarvud on COREPis kättesaadavad]

Stabiilse netorahastamise kordaja (oluline valuuta 3, palume täpsustada)

[Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded järelevalve aruandluse kohta, mis käsitlevad likviidsuskatet ja stabiilset rahastamist, kuid kalibreerimisel lähtuda riiklikest nõuetest, kuni need asendatakse kapitalinõuete määruse kohase kalibreerimisega]

[väärtus esitada riiklike aruannete ja nõuete põhjal seni, kuni suhtarvud on COREPis kättesaadavad]

[vajaduse korral lisada oluliste valuutade jaoks ridu juurde]

Krediidiasutuse või investeerimisühingu likviidsuspuhvri komponendid, sealhulgas

Raha

Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded järelevalve aruandluse kohta, mis käsitlevad likviidsuskatet ja stabiilset rahastamist

[väärtus vastavalt rakenduslikule tehnilisele standardile]

Keskpankades hoitavad hoiused

Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded järelevalve aruandluse kohta, mis käsitlevad likviidsuskatet ja stabiilset rahastamist

[väärtus vastavalt rakenduslikule tehnilisele standardile]

Väärtpaberid, mille riskikaal on 0 %

Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded järelevalve aruandluse kohta, mis käsitlevad likviidsuskatet ja stabiilset rahastamist

[väärtus vastavalt rakenduslikule tehnilisele standardile]

Väärtpaberid, mille riskikaal on 20 %

Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded järelevalve aruandluse kohta, mis käsitlevad likviidsuskatet ja stabiilset rahastamist

[väärtus vastavalt rakenduslikule tehnilisele standardile]

Finantssektoriväliste äriühingute välja antud äriühingu võlakirjad

Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded järelevalve aruandluse kohta, mis käsitlevad likviidsuskatet ja stabiilset rahastamist

[väärtus vastavalt rakenduslikule tehnilisele standardile]

Muud kõrge ja väga kõrge likviidsuse ja krediidikvaliteediga varad, võttes arvesse kapitalinõuete määruse artikli 481 lõikes 2 loetletud kriteeriume

Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded järelevalve aruandluse kohta, mis käsitlevad likviidsuskatet ja stabiilset rahastamist

[väärtus esitada riiklike aruannete ja nõuete põhjal]

Koormatud varad kokku

Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded vara koormatiste aruandluse kohta

[väärtus vastavalt rakenduslikule tehnilisele standardile]

millest: aktsepteeritakse keskpankade puhul

Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded vara koormatiste aruandluse kohta

[väärtus vastavalt rakenduslikule tehnilisele standardile]

Koormamata varad kokku

Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded vara koormatiste aruandluse kohta

[väärtus vastavalt rakenduslikule tehnilisele standardile]

millest: aktsepteeritakse keskpankade puhul

Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded vara koormatiste aruandluse kohta

[väärtus vastavalt rakenduslikule tehnilisele standardile]

Saadud koormatud tagatis kokku

Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded vara koormatiste aruandluse kohta

[väärtus vastavalt rakenduslikule tehnilisele standardile]

millest: aktsepteeritakse keskpankade puhul

Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded vara koormatiste aruandluse kohta

[väärtus vastavalt rakenduslikule tehnilisele standardile]

Saadud koormamata tagatis kokku

Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded vara koormatiste aruandluse kohta

[väärtus vastavalt rakenduslikule tehnilisele standardile]

millest: aktsepteeritakse keskpankade puhul

Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded vara koormatiste aruandluse kohta

[väärtus vastavalt rakenduslikule tehnilisele standardile]

Laenude ja hoiuste suhtarv

Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded järelevalve aruandluse kohta

[väärtus FINREPist]

Mis tahes selliste riiklike likviidsuse suhtarvude kirjeldus, mida kohaldavad krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete osana pädevad asutused või määratud asutused kas siduvate nõuete, suuniste, soovituste või hoiatustena või muul viisil, sealhulgas nende suhtarvude määratlused

[Määratluse ja arvutamise valemi esitab pädev asutus]

[väärtus esitada riiklike aruannete ja nõuete põhjal]

Krediidiasutuse või investeerimisühingu likviidsusriski juhtimise mis tahes selliste oluliste puuduste kirjeldus, mis on pädevatele asutustele teada ning mis võivad mõjutada filiaale, nende puudustega seoses võetud mis tahes järelevalvemeetmed ning ulatus, mil määral krediidiasutus või investeerimisühing allub neile järelevalvemeetmetele

[vabas vormis vastus aruandekuupäeval. Kui muudatusi võrreldes eelmise aruandeperioodiga ei ole, võivad pädevad asutused viidata juba esitatud teabele või seda ajakohastada]

Juhime tähelepanu, et minimaalsete regulatiivsete nõuete mittetäitmise ja nende suhtes pädevate asutuste võetud mis tahes järelevalvemeetmete kohta esitatakse teave väljaspool käesoleva korrapärase teabevahetuse vormi ning vastavalt rakendusliku tehnilise standardi artikli 2 lõikele 3

Üldine hinnang krediidiasutuse või investeerimisühingu likviidsusriskiprofiili ja riskijuhtimise kohta, eelkõige seoses vastuvõtvas liikmesriigis asuvate filiaalidega

[vabas vormis vastus aruandekuupäeval. Kui muudatusi võrreldes eelmise aruandeperioodiga ei ole, võivad pädevad asutused viidata juba esitatud teabele või seda ajakohastada]

Mis tahes selliste likviidsuse erinõuete kirjeldus, mida kohaldatakse kooskõlas direktiivi 2013/36/EL artikliga 105

[vabas vormis vastus aruandekuupäeval. Kui muudatusi võrreldes eelmise aruandeperioodiga ei ole, võivad pädevad asutused viidata juba esitatud teabele või seda ajakohastada]

Teave mis tahes takistuste kohta seoses raha ja tagatiste ülekandmisega krediidiasutuse või investeerimisühingu filiaalidesse või filiaalidest

[vabas vormis vastus aruandekuupäeval. Kui muudatusi võrreldes eelmise aruandeperioodiga ei ole, võivad pädevad asutused viidata juba esitatud teabele või seda ajakohastada]

Maksevõime

Teave selle kohta, kas krediidiasutus või investeerimisühing täidab järgmisi nõudeid:

a)

määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 92 sätestatud omavahendite nõuded, võttes arvesse kõnealuse määruse artikli 458 kohaselt võetud või tunnustatud mis tahes meetmeid ning vajaduse korral võttes arvesse kõnealuse määruse X osa kohast üleminekukorda;

| b) | mis tahes täiendavad omavahendite nõuded, mis on kehtestatud kooskõlas direktiivi 2013/36/EL artikliga 104; |
| --- | --- |

b)

mis tahes täiendavad omavahendite nõuded, mis on kehtestatud kooskõlas direktiivi 2013/36/EL artikliga 104;

| c) | direktiivi 2013/36/EL VII jaotise 4. peatükis sätestatud kapitalipuhvri nõuded. |
| --- | --- |

c)

direktiivi 2013/36/EL VII jaotise 4. peatükis sätestatud kapitalipuhvri nõuded.

[vabas vormis vastus aruandekuupäeval. Kui muudatusi võrreldes eelmise aruandeperioodiga ei ole, võivad pädevad asutused viidata juba esitatud teabele või seda ajakohastada]

Juhime tähelepanu, et minimaalsete regulatiivsete nõuete mittetäitmise ja nende suhtes pädevate asutuste võetud mis tahes järelevalvemeetmete kohta esitatakse teave väljaspool käesoleva korrapärase teabevahetuse vormi ning vastavalt rakendusliku tehnilise standardi artikli 2 lõikele 3

Krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme põhiomavahendite suhtarv määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 2 punkti a tähenduses

Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded järelevalve aruandluse kohta

[väärtus COREPist]

Teave, mis esitatakse vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele, kes valvavad olulise filiaali järele

Krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme omavahendite suhtarv määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 2 punkti b tähenduses

Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded järelevalve aruandluse kohta

[väärtus COREPist]

Teave, mis esitatakse vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele, kes valvavad olulise filiaali järele

Krediidiasutuse või investeerimisühingu koguomavahendite suhtarv määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 2 punkti c tähenduses

Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded järelevalve aruandluse kohta

[väärtus COREPist]

Teave, mis esitatakse vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele, kes valvavad olulise filiaali järele

Krediidiasutuse või investeerimisühingu koguriskipositsioon määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 3 tähenduses

Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded järelevalve aruandluse kohta

[väärtus COREPist]

Teave, mis esitatakse vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele, kes valvavad olulise filiaali järele

Omavahendite nõuded, mida kohaldatakse päritoluliikmesriigis kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikliga 92, võttes arvesse kõnealuse määruse artikli 458 kohaselt võetud või tunnustatud mis tahes meetmeid ning vajaduse korral võttes arvesse kõnealuse määruse X osa kohast üleminekukorda

[Määratluse ja arvutamise valemi esitab pädev asutus]

[väärtus esitada riiklike aruannete ja nõuete põhjal]

Teave, mis esitatakse vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele, kes valvavad olulise filiaali järele

Kapitali säilitamise puhvri tase, mida krediidiasutus või investeerimisühing peab säilitama vastavalt direktiivi 2013/36/EL artiklile 129

Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded järelevalve aruandluse kohta

[väärtus COREPist]

Teave, mis esitatakse vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele, kes valvavad olulise filiaali järele

Krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhise vastutsüklilise kapitalipuhvri tase, mida krediidiasutus või investeerimisühing peab säilitama vastavalt direktiivi 2013/36/EL artiklile 130

Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded järelevalve aruandluse kohta

[väärtus COREPist]

Teave, mis esitatakse vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele, kes valvavad olulise filiaali järele

Mis tahes süsteemse riski puhvri tase, mida krediidiasutus või investeerimisühing peab säilitama vastavalt direktiivi 2013/36/EL artiklile 133

Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded järelevalve aruandluse kohta

[väärtus COREPist]

Teave, mis esitatakse vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele, kes valvavad olulise filiaali järele

Mis tahes globaalse süsteemselt olulise ettevõtja puhvri või muu süsteemselt olulise ettevõtja puhvri tase, mida krediidiasutus või investeerimisühing peab säilitama vastavalt direktiivi 2013/36/EL artikli 131 lõigetele 4 ja 5

Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded järelevalve aruandluse kohta

Teave, mis esitatakse vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele, kes valvavad olulise filiaali järele

Mis tahes täiendavate omavahendite nõuete tase, mis on kehtestatud kooskõlas direktiivi 2013/36/EL artikli 104 lõike 1 punktiga a, ning mis tahes muude nõuete tase, mis on kehtestatud vastavalt kõnealusele artiklile seoses krediidiasutuse või investeerimisühingu maksevõimega

Võttes aluseks rakendusliku tehnilise standardi nõuded järelevalve aruandluse kohta

[väärtus COREPist]

Teave, mis esitatakse vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele, kes valvavad olulise filiaali järele

Finantsvõimendus

Teave, mille krediidiasutus või investeerimisühing on avalikustanud vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 451 oma finantsvõimenduse määra ja ülemäärase finantsvõimenduse riski juhtimise kohta

[link krediidiasutuse või investeerimisühingu avalikustatud teabele]

3. OSA

KORD AASTAS — TEENUSED

Vorm teabe jaoks, mis edastatakse piiriüleste teenuseosutajate kohta

| Viited õigussätetele: | komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 524/2014 artikkel 16 |
| --- | --- |
| Teabevahetuse sagedus: | kord aastas taotluse korral |
| Pädev asutus: | |
| Krediidiasutuse või investeerimisühingu nimi: | |
| Aruandekuupäev (31/12/AAAA): | |
| Esitamise kuupäev (PP/KK/AAAA): | |
| Teave on esitatud konsolideeritud alusel (jah/ei) | Märkida „jah”, kui teave käesolevas vormis on esitatud konsolideeritud alusel ning mitte krediidiasutuse või investeerimisühingu tasemel |

Viited õigussätetele:

komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 524/2014 artikkel 16

Teabevahetuse sagedus:

kord aastas taotluse korral

Pädev asutus:

Krediidiasutuse või investeerimisühingu nimi:

Aruandekuupäev (31/12/AAAA):

Esitamise kuupäev (PP/KK/AAAA):

Teave on esitatud konsolideeritud alusel (jah/ei)

Märkida „jah”, kui teave käesolevas vormis on esitatud konsolideeritud alusel ning mitte krediidiasutuse või investeerimisühingu tasemel

| Teabe rühm | Teabeelement | Võimaluse korral viide COREPi/FINREPi vormidele või muu viide | Teave
  (kvantitatiivne teave vastavalt tabelis nõutule või kvalitatiivne teave vabas vormis tekstina) | Märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Teave piiriüleste teenuseosutajate kohta | Vastuvõtva liikmesriigi elanikelt võetud hoiuste maht | [Määratluse ja arvutamise valemi esitab pädev asutus] | [Väärtus esitada miljonites (krediidiasutuse või investeerimisühingu valuutas), riiklike aruannete ja nõuete põhjal] | |
| Vastuvõtva liikmesriigi elanikele antud laenude maht | [Määratluse ja arvutamise valemi esitab pädev asutus] | [Väärtus esitada miljonites (krediidiasutuse või investeerimisühingu valuutas), riiklike aruannete ja nõuete põhjal] | |
| Järgmised teabeelemendid on seotud direktiivi 2013/36/EL I lisas loetletud tegevustega, mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing on teatanud oma soovist neid teostada vastuvõtvas liikmesriigis teenuste osutamise kaudu: | |
| vorm, milles krediidiasutus või investeerimisühing tegevusi teostab | | [vabas vormis vastus aruandekuupäeval. Kui muudatusi võrreldes eelmise aruandeperioodiga ei ole, võivad pädevad asutused viidata juba esitatud teabele või seda ajakohastada.] | |
| tegevused, mis on kõige olulisemad, arvestades krediidiasutuse või investeerimisühingu tegevusi vastuvõtvas liikmesriigis | [Vabas vormis vastus aruandekuupäeval. Kui muudatusi võrreldes eelmise aruandeperioodiga ei ole, võivad pädevad asutused viidata juba esitatud teabele või seda ajakohastada.] | |
| kinnitus selle kohta, kas krediidiasutus või investeerimisühing teostab tegevusi, mis on direktiivi 2013/36/EL artikli 39 kohases teates märgitud põhitegevustena | [Vabas vormis vastus aruandekuupäeval. Kui muudatusi võrreldes eelmise aruandeperioodiga ei ole, võivad pädevad asutused viidata juba esitatud teabele või seda ajakohastada.] | |

Teabe rühm

Teabeelement

Võimaluse korral viide COREPi/FINREPi vormidele või muu viide

Teave

(kvantitatiivne teave vastavalt tabelis nõutule või kvalitatiivne teave vabas vormis tekstina)

Märkused

Teave piiriüleste teenuseosutajate kohta

Vastuvõtva liikmesriigi elanikelt võetud hoiuste maht

[Määratluse ja arvutamise valemi esitab pädev asutus]

[Väärtus esitada miljonites (krediidiasutuse või investeerimisühingu valuutas), riiklike aruannete ja nõuete põhjal]

Vastuvõtva liikmesriigi elanikele antud laenude maht

[Määratluse ja arvutamise valemi esitab pädev asutus]

[Väärtus esitada miljonites (krediidiasutuse või investeerimisühingu valuutas), riiklike aruannete ja nõuete põhjal]

Järgmised teabeelemendid on seotud direktiivi 2013/36/EL I lisas loetletud tegevustega, mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing on teatanud oma soovist neid teostada vastuvõtvas liikmesriigis teenuste osutamise kaudu:

vorm, milles krediidiasutus või investeerimisühing tegevusi teostab

[vabas vormis vastus aruandekuupäeval. Kui muudatusi võrreldes eelmise aruandeperioodiga ei ole, võivad pädevad asutused viidata juba esitatud teabele või seda ajakohastada.]

tegevused, mis on kõige olulisemad, arvestades krediidiasutuse või investeerimisühingu tegevusi vastuvõtvas liikmesriigis

[Vabas vormis vastus aruandekuupäeval. Kui muudatusi võrreldes eelmise aruandeperioodiga ei ole, võivad pädevad asutused viidata juba esitatud teabele või seda ajakohastada.]

kinnitus selle kohta, kas krediidiasutus või investeerimisühing teostab tegevusi, mis on direktiivi 2013/36/EL artikli 39 kohases teates märgitud põhitegevustena

[Vabas vormis vastus aruandekuupäeval. Kui muudatusi võrreldes eelmise aruandeperioodiga ei ole, võivad pädevad asutused viidata juba esitatud teabele või seda ajakohastada.]

4. OSA

FILIAALIPÕHINE — VASTUVÕTVA RIIGI ASUTUSTELT

Vorm teabe jaoks, mis esitatakse vastuvõtvas liikmesriigis asuvate filiaalide kohta

| Viited õigussätetele: | komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 524/2014 artikkel 15 |
| --- | --- |
| Teabevahetuse sagedus: | kord aastas |
| Pädev asutus: | |
| Filiaali nimi: | |
| Krediidiasutuse või investeerimisühingu nimi: | |
| Aruandekuupäev (31/12/AAAA): | |
| Esitamise kuupäev (PP/KK/AAAA): | |

Viited õigussätetele:

komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 524/2014 artikkel 15

Teabevahetuse sagedus:

kord aastas

Pädev asutus:

Filiaali nimi:

Krediidiasutuse või investeerimisühingu nimi:

Aruandekuupäev (31/12/AAAA):

Esitamise kuupäev (PP/KK/AAAA):

| Teabe rühm | Teabeelement | Võimaluse korral viide COREPi/FINREPi vormidele või muule | Teave
  (kvantitatiivne teave vastavalt tabelis nõutule või kvalitatiivne teave vabas vormis tekstina) | Märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Teave vastuvõtvas liikmesriigis asuvate filiaalide kohta | Filiaali turuosa laenude puhul | [Määratluse ja arvutamise valemi esitab pädev asutus] | [Väärtus esitada protsendina, riiklike aruannete ja nõuete põhjal. Seda väärtust ei esitata, kui see ei moodusta rohkem kui 2 % kõigist laenudest vastuvõtvas liikmesriigis.] | |
| Filiaali turuosa hoiuste puhul | [Määratluse ja arvutamise valemi esitab pädev asutus] | [Väärtus esitada protsendina, riiklike aruannete ja nõuete põhjal. Seda väärtust ei esitata, kui see ei moodusta rohkem kui 2 % kõigist hoiustest vastuvõtvas liikmesriigis.] | |
| Süsteemsed riskid, mida filiaal või selle tegevused põhjustavad vastuvõtvas liikmesriigis, sealhulgas hinnang mõjule, mida filiaali tegevuste peatamine või lõpetamine tõenäoliselt avaldab süsteemsele likviidsusele, maksesüsteemidele ning kliiring- ja arveldussüsteemidele | | [Vabas vormis vastus aruandekuupäeval. Kui muudatusi võrreldes eelmise aruandeperioodiga ei ole, võivad pädevad asutused viidata juba esitatud teabele või seda ajakohastada.] | |
| Takistused seoses raha ja tagatiste ülekandmisega filiaali või filiaalist | | [vabas vormis vastus aruandekuupäeval. Kui muudatusi võrreldes eelmise aruandeperioodiga ei ole, võivad pädevad asutused viidata juba esitatud teabele või seda ajakohastada.] | |

Teabe rühm

Teabeelement

Võimaluse korral viide COREPi/FINREPi vormidele või muule

Teave

(kvantitatiivne teave vastavalt tabelis nõutule või kvalitatiivne teave vabas vormis tekstina)

Märkused

Teave vastuvõtvas liikmesriigis asuvate filiaalide kohta

Filiaali turuosa laenude puhul

[Määratluse ja arvutamise valemi esitab pädev asutus]

[Väärtus esitada protsendina, riiklike aruannete ja nõuete põhjal. Seda väärtust ei esitata, kui see ei moodusta rohkem kui 2 % kõigist laenudest vastuvõtvas liikmesriigis.]

Filiaali turuosa hoiuste puhul

[Määratluse ja arvutamise valemi esitab pädev asutus]

[Väärtus esitada protsendina, riiklike aruannete ja nõuete põhjal. Seda väärtust ei esitata, kui see ei moodusta rohkem kui 2 % kõigist hoiustest vastuvõtvas liikmesriigis.]

Süsteemsed riskid, mida filiaal või selle tegevused põhjustavad vastuvõtvas liikmesriigis, sealhulgas hinnang mõjule, mida filiaali tegevuste peatamine või lõpetamine tõenäoliselt avaldab süsteemsele likviidsusele, maksesüsteemidele ning kliiring- ja arveldussüsteemidele

[Vabas vormis vastus aruandekuupäeval. Kui muudatusi võrreldes eelmise aruandeperioodiga ei ole, võivad pädevad asutused viidata juba esitatud teabele või seda ajakohastada.]

Takistused seoses raha ja tagatiste ülekandmisega filiaali või filiaalist

[vabas vormis vastus aruandekuupäeval. Kui muudatusi võrreldes eelmise aruandeperioodiga ei ole, võivad pädevad asutused viidata juba esitatud teabele või seda ajakohastada.]

5. OSA

KORD AASTAS, ÜLDINE — HOIUSTE TAGAMISE SKEEMID

Vorm teabe jaoks, mis edastatakse hoiuste tagamise skeemide kohta

| Viited õigussätetele: | komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 524/2014 artikkel 6 |
| --- | --- |
| Teabevahetuse sagedus: | kord aastas |
| Pädev asutus: | |
| Krediidiasutuse või investeerimisühingu nimi: | |
| Aruandekuupäev (31/12/AAAA): | |
| Esitamise kuupäev (PP/KK/AAAA): | |
| Teave on esitatud konsolideeritud alusel (jah/ei) | Märkida „jah”, kui teave käesolevas vormis on esitatud konsolideeritud alusel ning mitte krediidiasutuse või investeerimisühingu tasemel |

Viited õigussätetele:

komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 524/2014 artikkel 6

Teabevahetuse sagedus:

kord aastas

Pädev asutus:

Krediidiasutuse või investeerimisühingu nimi:

Aruandekuupäev (31/12/AAAA):

Esitamise kuupäev (PP/KK/AAAA):

Teave on esitatud konsolideeritud alusel (jah/ei)

Märkida „jah”, kui teave käesolevas vormis on esitatud konsolideeritud alusel ning mitte krediidiasutuse või investeerimisühingu tasemel

| Teabe rühm | Teabeelement | Teave
  (kvantitatiivne teave vastavalt tabelis nõutule või kvalitatiivne teave vabas vormis tekstina) | Märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| Hoiuste tagamise skeem | Selle hoiuste tagamise skeemi nimi, millesse krediidiasutus või investeerimisühing kuulub | [Vabas vormis vastus aruandekuupäeval. Kui muudatusi võrreldes eelmise aruandeperioodiga ei ole, võivad pädevad asutused viidata juba esitatud teabele või seda ajakohastada.] | |
| Maksimaalne määr, mis on tagatud hoiuste tagamise skeemiga kõlblikkuskriteeriumidele vastava hoiustaja kohta | [Vabas vormis vastus aruandekuupäeval. Kui muudatusi võrreldes eelmise aruandeperioodiga ei ole, võivad pädevad asutused viidata juba esitatud teabele või seda ajakohastada.] | |
| Hoiuste tagamise ulatus, kaetud hoiuste liigid ning mis tahes väljaarvamised, sealhulgas tooted ja hoiustajate liigid | [Vabas vormis vastus aruandekuupäeval. Kui muudatusi võrreldes eelmise aruandeperioodiga ei ole, võivad pädevad asutused viidata juba esitatud teabele või seda ajakohastada.] | |
| Hoiuste tagamise skeemi rahastamiskord, eelkõige see, kas skeemi rahastatakse eelnevalt või tagantjärele, ning skeemi maht | [Vabas vormis vastus aruandekuupäeval. Kui muudatusi võrreldes eelmise aruandeperioodiga ei ole, võivad pädevad asutused viidata juba esitatud teabele või seda ajakohastada.] | |
| Hoiuste tagamise skeemi haldaja kontaktandmed | [Vabas vormis vastus aruandekuupäeval. Kui muudatusi võrreldes eelmise aruandeperioodiga ei ole, võivad pädevad asutused viidata juba esitatud teabele või seda ajakohastada.] | |

Teabe rühm

Teabeelement

Teave

(kvantitatiivne teave vastavalt tabelis nõutule või kvalitatiivne teave vabas vormis tekstina)

Märkused

Hoiuste tagamise skeem

Selle hoiuste tagamise skeemi nimi, millesse krediidiasutus või investeerimisühing kuulub

[Vabas vormis vastus aruandekuupäeval. Kui muudatusi võrreldes eelmise aruandeperioodiga ei ole, võivad pädevad asutused viidata juba esitatud teabele või seda ajakohastada.]

Maksimaalne määr, mis on tagatud hoiuste tagamise skeemiga kõlblikkuskriteeriumidele vastava hoiustaja kohta

[Vabas vormis vastus aruandekuupäeval. Kui muudatusi võrreldes eelmise aruandeperioodiga ei ole, võivad pädevad asutused viidata juba esitatud teabele või seda ajakohastada.]

Hoiuste tagamise ulatus, kaetud hoiuste liigid ning mis tahes väljaarvamised, sealhulgas tooted ja hoiustajate liigid

[Vabas vormis vastus aruandekuupäeval. Kui muudatusi võrreldes eelmise aruandeperioodiga ei ole, võivad pädevad asutused viidata juba esitatud teabele või seda ajakohastada.]

Hoiuste tagamise skeemi rahastamiskord, eelkõige see, kas skeemi rahastatakse eelnevalt või tagantjärele, ning skeemi maht

[Vabas vormis vastus aruandekuupäeval. Kui muudatusi võrreldes eelmise aruandeperioodiga ei ole, võivad pädevad asutused viidata juba esitatud teabele või seda ajakohastada.]

Hoiuste tagamise skeemi haldaja kontaktandmed

[Vabas vormis vastus aruandekuupäeval. Kui muudatusi võrreldes eelmise aruandeperioodiga ei ole, võivad pädevad asutused viidata juba esitatud teabele või seda ajakohastada.]

6. OSA

KORD AASTAS — TÄIENDAV

Täiendav teave, mis esitatakse krediidiasutuse või investeerimisühingu juhtimise ja omandilise kuuluvuse kohta, tema likviidsuse ja rahastamise põhimõtete, likviidsuse ja rahastamise situatsiooniplaanide ning eriolukordadeks ettevalmistuste kohta

| Viited õigussätetele: | delegeeritud määruse (EL) nr 524/2014 artikkel 3, artikli 4 lõige 3 ja artikkel 14 |
| --- | --- |
| Teabevahetuse sagedus: | kord aastas |
| Pädev asutus: | |
| Krediidiasutuse või investeerimisühingu nimi: | |
| Aruandekuupäev (31/12/AAAA): | |
| Esitamise kuupäev (PP/KK/AAAA): | |
| Teave on esitatud konsolideeritud alusel (jah/ei) | Märkida „jah”, kui teave käesolevas vormis on esitatud konsolideeritud alusel ning mitte krediidiasutuse või investeerimisühingu tasemel |

Viited õigussätetele:

delegeeritud määruse (EL) nr 524/2014 artikkel 3, artikli 4 lõige 3 ja artikkel 14

Teabevahetuse sagedus:

kord aastas

Pädev asutus:

Krediidiasutuse või investeerimisühingu nimi:

Aruandekuupäev (31/12/AAAA):

Esitamise kuupäev (PP/KK/AAAA):

Teave on esitatud konsolideeritud alusel (jah/ei)

Märkida „jah”, kui teave käesolevas vormis on esitatud konsolideeritud alusel ning mitte krediidiasutuse või investeerimisühingu tasemel

Täiendav teave, mis tuleb esitada krediidiasutuse või investeerimisühingu juhtimise ja omandilise kuuluvuse kohta ning eriolukordadeks ettevalmistuste kohta

| 1. | Krediidiasutuse või investeerimisühingu praegune organisatsioonistruktuur, sealhulgas selle äriliinid ning selle suhted konsolideerimisgruppi kuuluvate üksustega. |
| --- | --- |

1.

Krediidiasutuse või investeerimisühingu praegune organisatsioonistruktuur, sealhulgas selle äriliinid ning selle suhted konsolideerimisgruppi kuuluvate üksustega.

| 2. | Pädeva asutuse nende isikute eriolukorras kasutatavad kontaktandmed, kes vastutavad eriolukordadega tegelemise eest, ja eriolukordades kohaldatavad teabevahetuse menetlused. |
| --- | --- |

2.

Pädeva asutuse nende isikute eriolukorras kasutatavad kontaktandmed, kes vastutavad eriolukordadega tegelemise eest, ja eriolukordades kohaldatavad teabevahetuse menetlused.

Täiendav teave, mis esitatakse vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele, kes valvavad olulise filiaali järele

| 1. | Juhtorgani ja kõrgema juhtkonna praegune struktuur, sealhulgas filiaali järelevalvega seotud vastutuse jaotus. |
| --- | --- |

1.

Juhtorgani ja kõrgema juhtkonna praegune struktuur, sealhulgas filiaali järelevalvega seotud vastutuse jaotus.

| 2. | Nende aktsionäride ja osanike ajakohastatud nimekiri, kellele kuuluvad olulised osalused, tuginedes teabele, mille krediidiasutus on esitanud vastavalt direktiivi 2013/36/EL artikli 26 lõikele 1. |
| --- | --- |

2.

Nende aktsionäride ja osanike ajakohastatud nimekiri, kellele kuuluvad olulised osalused, tuginedes teabele, mille krediidiasutus on esitanud vastavalt direktiivi 2013/36/EL artikli 26 lõikele 1.

| 3. | Krediidiasutuse või investeerimisühingu likviidsuse ja rahastamise põhimõtted, sealhulgas selle filiaalide rahastamiskorra, mis tahes grupisisese toetamise korra ning tsentraliseeritud rahakoondamise menetluste kirjeldused. |
| --- | --- |

3.

Krediidiasutuse või investeerimisühingu likviidsuse ja rahastamise põhimõtted, sealhulgas selle filiaalide rahastamiskorra, mis tahes grupisisese toetamise korra ning tsentraliseeritud rahakoondamise menetluste kirjeldused.

| 4. | Krediidiasutuse või investeerimisühingu likviidsuse ja rahastamise situatsiooniplaanid, sealhulgas teave eeldatavate stressistsenaariumide kohta. |
| --- | --- |

4.

Krediidiasutuse või investeerimisühingu likviidsuse ja rahastamise situatsiooniplaanid, sealhulgas teave eeldatavate stressistsenaariumide kohta.

---

II LISA

Vorm teabe vahetamiseks likviidsusprobleemide korral

| Viited õigussätetele: | komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 524/2014 artikkel 17 |
| --- | --- |
| Pädev asutus: | |
| Krediidiasutuse või investeerimisühingu nimi: | |
| Esitamise kuupäev (PP/KK/AAAA): | |
| Teave on esitatud konsolideeritud alusel (jah/ei) | Märkida „jah”, kui teave käesolevas vormis on esitatud konsolideeritud alusel ning mitte krediidiasutuse või investeerimisühingu tasemel. |

Viited õigussätetele:

komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 524/2014 artikkel 17

Pädev asutus:

Krediidiasutuse või investeerimisühingu nimi:

Esitamise kuupäev (PP/KK/AAAA):

Teave on esitatud konsolideeritud alusel (jah/ei)

Märkida „jah”, kui teave käesolevas vormis on esitatud konsolideeritud alusel ning mitte krediidiasutuse või investeerimisühingu tasemel.

1. OSA

Likviidsusprobleemi kirjeldus

| Küsimus/teave | Vastus/väärtus |
| --- | --- |
| Kas likviidsusprobleem on tekkinud või tõenäoliselt tekib järgmise kuu jooksul või hiljem (märkida ajavahemik)? | [vabas vormis vastus] |
| Likviidsusprobleemi kirjeldus, sealhulgas likviidsusprobleemi põhjus | [vabas vormis vastus] |
| Mis saab edasi? Mis peaks juhtuma, et see mõjutaks pädevat asutust? | [vabas vormis vastus] |
| Kas situatsiooniplaanid on kasutusele võetud, nt situatsiooni rahastamiskava? | [vabas vormis vastus] |
| Likviidsusprobleemi eeldatav mõju negatiivsete mõjude ülekandumise riskile päritoluliikmesriigi pangandussektoris järgmise 3–6 kuu jooksul | [vabas vormis vastus] |
| Likviidsusprobleemi eeldatav mõju krediidiasutusele või investeerimisühingule, sealhulgas selle olulistele majandusfunktsioonidele järgmise 3–6 kuu jooksul | [vabas vormis vastus] |
| Likviidsusprobleemi eeldatav mõju filiaali tegevustele järgmise 3–6 kuu jooksul | [vabas vormis vastus] |

Küsimus/teave

Vastus/väärtus

Kas likviidsusprobleem on tekkinud või tõenäoliselt tekib järgmise kuu jooksul või hiljem (märkida ajavahemik)?

[vabas vormis vastus]

Likviidsusprobleemi kirjeldus, sealhulgas likviidsusprobleemi põhjus

[vabas vormis vastus]

Mis saab edasi? Mis peaks juhtuma, et see mõjutaks pädevat asutust?

[vabas vormis vastus]

Kas situatsiooniplaanid on kasutusele võetud, nt situatsiooni rahastamiskava?

[vabas vormis vastus]

Likviidsusprobleemi eeldatav mõju negatiivsete mõjude ülekandumise riskile päritoluliikmesriigi pangandussektoris järgmise 3–6 kuu jooksul

[vabas vormis vastus]

Likviidsusprobleemi eeldatav mõju krediidiasutusele või investeerimisühingule, sealhulgas selle olulistele majandusfunktsioonidele järgmise 3–6 kuu jooksul

[vabas vormis vastus]

Likviidsusprobleemi eeldatav mõju filiaali tegevustele järgmise 3–6 kuu jooksul

[vabas vormis vastus]

2. OSA

Meetmed ja finantsseisundi taastamine

| Loetlege meetmed, mille seni on krediidiasutus või investeerimisühing või pädev asutus võtnud, et leevendada probleemi põhjust. Esitage üksikasjad mõju kohta, mis nendel meetmetel on olnud. |
| --- |
| Meede ja kes võttis meetme | Mõju |
| vabas vormis tekst | vabas vormis tekst |
| vabas vormis tekst | vabas vormis tekst |
| vabas vormis tekst | vabas vormis tekst |
| Loetlege tulevased meetmed, mille on kavandanud võtta krediidiasutus või investeerimisühing või pädev asutus, et leevendada probleemi põhjust. Esitage üksikasjad nende meetmete võtmise ajakava ning nende kavandatava mõju kohta. |
| Meede ja kes võtab meetme | Ajakava | Mõju |
| vabas vormis tekst | vabas vormis tekst | vabas vormis tekst |
| vabas vormis tekst | vabas vormis tekst | vabas vormis tekst |
| vabas vormis tekst | vabas vormis tekst | vabas vormis tekst |
| Millised on täiendavate meetmete võtmise etapid ja nende võtmist käivitavad sündmused? |
| [vabas vormis tekst] |
| Loetlege meetmed, mille on krediidiasutus või investeerimisühing või pädev asutus võtnud likviidsuspositsiooni parandamiseks. Esitage üksikasjad nende meetmete kvantitatiivse mõju kohta. |
| Meede ja kes võttis meetme | Mõju |
| vabas vormis tekst | vabas vormis tekst |
| vabas vormis tekst | vabas vormis tekst |
| vabas vormis tekst | vabas vormis tekst |
| Loetlege tulevased meetmed, mille on kavandanud võtta krediidiasutus või investeerimisühing või pädev asutus, et parandada likviidsuspositsiooni. Esitage üksikasjad nende meetmete võtmise ajakava ning nende kavandatava mõju kohta. |
| Meede ja kes võtab meetme | Ajakava | Mõju |
| vabas vormis tekst | vabas vormis tekst | vabas vormis tekst |
| vabas vormis tekst | vabas vormis tekst | vabas vormis tekst |
| vabas vormis tekst | vabas vormis tekst | vabas vormis tekst |
| Millised on täiendavate meetmete võtmise etapid ja nende võtmist käivitavad sündmused? |
| [vabas vormis vastus] |
| Lisaks palume esitada viimane kättesaadav kvantitatiivne teave likviidsuse kohta, nagu on täpsustatud delegeeritud määruse (EL) nr 524/2014 artikli 4 lõike 1 punktides c–h (vt ka I lisa 1. või 2. osas esitatud vormid) |

Loetlege meetmed, mille seni on krediidiasutus või investeerimisühing või pädev asutus võtnud, et leevendada probleemi põhjust. Esitage üksikasjad mõju kohta, mis nendel meetmetel on olnud.

Meede ja kes võttis meetme

Mõju

vabas vormis tekst

vabas vormis tekst

vabas vormis tekst

vabas vormis tekst

vabas vormis tekst

vabas vormis tekst

Loetlege tulevased meetmed, mille on kavandanud võtta krediidiasutus või investeerimisühing või pädev asutus, et leevendada probleemi põhjust. Esitage üksikasjad nende meetmete võtmise ajakava ning nende kavandatava mõju kohta.

Meede ja kes võtab meetme

Ajakava

Mõju

vabas vormis tekst

vabas vormis tekst

vabas vormis tekst

vabas vormis tekst

vabas vormis tekst

vabas vormis tekst

vabas vormis tekst

vabas vormis tekst

vabas vormis tekst

Millised on täiendavate meetmete võtmise etapid ja nende võtmist käivitavad sündmused?

[vabas vormis tekst]

Loetlege meetmed, mille on krediidiasutus või investeerimisühing või pädev asutus võtnud likviidsuspositsiooni parandamiseks. Esitage üksikasjad nende meetmete kvantitatiivse mõju kohta.

Meede ja kes võttis meetme

Mõju

vabas vormis tekst

vabas vormis tekst

vabas vormis tekst

vabas vormis tekst

vabas vormis tekst

vabas vormis tekst

Loetlege tulevased meetmed, mille on kavandanud võtta krediidiasutus või investeerimisühing või pädev asutus, et parandada likviidsuspositsiooni. Esitage üksikasjad nende meetmete võtmise ajakava ning nende kavandatava mõju kohta.

Meede ja kes võtab meetme

Ajakava

Mõju

vabas vormis tekst

vabas vormis tekst

vabas vormis tekst

vabas vormis tekst

vabas vormis tekst

vabas vormis tekst

vabas vormis tekst

vabas vormis tekst

vabas vormis tekst

Millised on täiendavate meetmete võtmise etapid ja nende võtmist käivitavad sündmused?

[vabas vormis vastus]

Lisaks palume esitada viimane kättesaadav kvantitatiivne teave likviidsuse kohta, nagu on täpsustatud delegeeritud määruse (EL) nr 524/2014 artikli 4 lõike 1 punktides c–h (vt ka I lisa 1. või 2. osas esitatud vormid)

---

| 12.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 172/26 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 172/26

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 621/2014,

11. juuni 2014,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. juuni 2014

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MK | 53,3 |
| TR | 71,7 |
| ZZ | 62,5 |
| 0707 00 05 | MK | 36,9 |
| TR | 105,3 |
| ZZ | 71,1 |
| 0709 93 10 | MA | 68,1 |
| TR | 113,5 |
| ZA | 27,3 |
| ZZ | 69,6 |
| 0805 50 10 | AR | 104,4 |
| TR | 120,8 |
| ZA | 126,5 |
| ZZ | 117,2 |
| 0808 10 80 | AR | 103,5 |
| BR | 77,8 |
| CL | 94,3 |
| CN | 98,7 |
| NZ | 135,2 |
| US | 183,9 |
| UY | 168,2 |
| ZA | 99,1 |
| ZZ | 120,1 |
| 0809 10 00 | TR | 250,0 |
| ZZ | 250,0 |
| 0809 29 00 | TR | 377,6 |
| ZZ | 377,6 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MK

53,3

TR

71,7

ZZ

62,5

0707 00 05

MK

36,9

TR

105,3

ZZ

71,1

0709 93 10

MA

68,1

TR

113,5

ZA

27,3

ZZ

69,6

0805 50 10

AR

104,4

TR

120,8

ZA

126,5

ZZ

117,2

0808 10 80

AR

103,5

BR

77,8

CL

94,3

CN

98,7

NZ

135,2

US

183,9

UY

168,2

ZA

99,1

ZZ

120,1

0809 10 00

TR

250,0

ZZ

250,0

0809 29 00

TR

377,6

ZZ

377,6

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 12.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 172/28 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 172/28

---

NÕUKOGU OTSUS,

26. mai 2014,

mis käsitleb Rahvusvahelise Töökonverentsi 103. istungil Euroopa Liidu nimel võetavat seisukohta seoses meretöönormide konventsiooni seadustiku muudatustega

(2014/346/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 218 lõiget 9 koostoimes artikli 153 lõike 1 punktiga b ja artikli 153 lõike 2 punktiga b,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) 2006. aasta meretöönormide konventsiooniga (edaspidi „konventsioon”) kehtestatakse töö- ja elutingimusi käsitlevad miinimumstandardid kõigi meremeeste jaoks, kes töötavad konventsiooni ratifitseerinud riikide lipu all sõitvate laevade pardal. |
| --- | --- |

(1)

Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) 2006. aasta meretöönormide konventsiooniga (edaspidi „konventsioon”) kehtestatakse töö- ja elutingimusi käsitlevad miinimumstandardid kõigi meremeeste jaoks, kes töötavad konventsiooni ratifitseerinud riikide lipu all sõitvate laevade pardal.

| (2) | Konventsiooni seadustiku muudatused (edaspidi „muudatused”) võeti vastu konventsiooni alusel loodud kolmepoolse erikomitee (edaspidi „komitee”) 7.–11. aprillil 2014 toimunud koosolekul. Vastuvõetud muudatused esitatakse heakskiitmiseks Rahvusvahelise Töökonverentsi 103. istungile, mis toimub 28. maist12. juunini 2014. |
| --- | --- |

(2)

Konventsiooni seadustiku muudatused (edaspidi „muudatused”) võeti vastu konventsiooni alusel loodud kolmepoolse erikomitee (edaspidi „komitee”) 7.–11. aprillil 2014 toimunud koosolekul. Vastuvõetud muudatused esitatakse heakskiitmiseks Rahvusvahelise Töökonverentsi 103. istungile, mis toimub 28. maist12. juunini 2014.

| (3) | Muudatused käsitlevad laevaomanike vastutust seoses hüvitise maksmisega surma, vigastuste ja meremeeste hülgamise korral. |
| --- | --- |

(3)

Muudatused käsitlevad laevaomanike vastutust seoses hüvitise maksmisega surma, vigastuste ja meremeeste hülgamise korral.

| (4) | Osad meretöönormide konventsiooni kohased eeskirjad ja konventsiooni tehtavad muudatused kuuluvad liidu pädevusse ning puudutavad küsimusi, mille suhtes liit on vastu võtnud eeskirju. Muudatused mõjutavad kehtivat acquis'd, eriti sotsiaalpoliitika ja transpordi valdkonnas. Eelkõige kuulub enamik konventsiooni sätteid nõukogu 16. veebruari 2009. aasta direktiivi 2009/13/EÜ (millega rakendatakse Euroopa Ühenduse Reederite Ühingu (ECSA) ja Euroopa Liidu Transporditööliste Ametiühingute Liidu (ETF) sõlmitud kokkulepet 2006. aasta meretöönormide konventsiooni kohta ja muudetakse direktiivi 1999/63/EÜ) (1) reguleerimisalasse. Konventsiooni rakendamine liidus on lisaks tagatud sadamariigi kontrolli käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiviga 2009/16/EÜ, (2) mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2013/38/EL, (3) ja lipuriiki käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2013/54/EL, (4) millega jõustatakse direktiivi 2009/13/EÜ lisa. |
| --- | --- |

(4)

Osad meretöönormide konventsiooni kohased eeskirjad ja konventsiooni tehtavad muudatused kuuluvad liidu pädevusse ning puudutavad küsimusi, mille suhtes liit on vastu võtnud eeskirju. Muudatused mõjutavad kehtivat acquis'd, eriti sotsiaalpoliitika ja transpordi valdkonnas. Eelkõige kuulub enamik konventsiooni sätteid nõukogu 16. veebruari 2009. aasta direktiivi 2009/13/EÜ (millega rakendatakse Euroopa Ühenduse Reederite Ühingu (ECSA) ja Euroopa Liidu Transporditööliste Ametiühingute Liidu (ETF) sõlmitud kokkulepet 2006. aasta meretöönormide konventsiooni kohta ja muudetakse direktiivi 1999/63/EÜ) (1) reguleerimisalasse. Konventsiooni rakendamine liidus on lisaks tagatud sadamariigi kontrolli käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiviga 2009/16/EÜ, (2) mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2013/38/EL, (3) ja lipuriiki käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2013/54/EL, (4) millega jõustatakse direktiivi 2009/13/EÜ lisa.

| (5) | Konventsiooni seadustikku tehtud ja Rahvusvahelisel Töökonverentsil heakskiidetud muudatused jõustuvad kõigi poolte jaoks konventsiooni artikli XV kohaselt ja selles sätestatud tingimustel. Sellest tulenevalt kujutavad meretöönormide konventsiooni seadustiku muudatused endast rahvusvahelise kokkuleppe alusel loodud organi akti, millel on õiguslikud tagajärjed. |
| --- | --- |

(5)

Konventsiooni seadustikku tehtud ja Rahvusvahelisel Töökonverentsil heakskiidetud muudatused jõustuvad kõigi poolte jaoks konventsiooni artikli XV kohaselt ja selles sätestatud tingimustel. Sellest tulenevalt kujutavad meretöönormide konventsiooni seadustiku muudatused endast rahvusvahelise kokkuleppe alusel loodud organi akti, millel on õiguslikud tagajärjed.

| (6) | Eespool esitatut arvesse võttes ja kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9 on vaja, et nõukogu võtaks vastu otsuse, millega kehtestatakse liidu nimel võetav seisukoht küsimustes, mis kuuluvad liidu pädevusse ning mille kohta liit on vastu võtnud eeskirjad, ja millega samal ajal volitatakse liikmesriike tegutsema ühiselt liidu huvides, kusjuures liit ei ole ILO liige (5). |
| --- | --- |

(6)

Eespool esitatut arvesse võttes ja kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9 on vaja, et nõukogu võtaks vastu otsuse, millega kehtestatakse liidu nimel võetav seisukoht küsimustes, mis kuuluvad liidu pädevusse ning mille kohta liit on vastu võtnud eeskirjad, ja millega samal ajal volitatakse liikmesriike tegutsema ühiselt liidu huvides, kusjuures liit ei ole ILO liige (5).

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Rahvusvahelise Töökonverentsi 103. istungil võetav liidu seisukoht on toetada küsimustes, mis kuuluvad liidu pädevusse ning mille kohta liit on vastu võtnud eeskirjad, komitee 7.–11. aprilli 2014. aasta koosolekul vastu võetud konventsiooni seadustiku muudatuste heakskiitmist. Muudatuste tekst on lisatud käesolevale otsusele.

2.   Liikmesriigid võtavad lõikes 1 osutatud liidu seisukoha, tegutsedes Rahvusvahelise Töökonverentsi 103. istungil konventsiooni seadustiku muudatuste heakskiitmisel üheskoos liidu huvides.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 26. mai 2014

Nõukogu nimel

eesistuja

Ch. VASILAKOS

---

(1)  ELT L 124, 20.5.2009, lk 30.

1

(2)  ELT L 131, 28.5.2009, lk 57.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/38/EL, 12. august 2013, millega muudetakse direktiivi 2009/16/EÜ, mis käsitleb sadamariigi kontrolli (ELT L 218, 14.8.2013, lk 1).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/54/EL, 20. november 2013, 2006. aasta meretöönormide konventsiooni järgimise ja täitmise tagamisega seotud lipuriigi kohustuste kohta (ELT L 329, 10.12.2013, lk 1).

4

(5)  Euroopa Kohtu 19. märtsi 1993. aasta arvamus 2/91 (EKL 1993, lk I-1061, punkt 26).

5

---

LISA

2006. AASTA MERETÖÖNORMIDE KONVENTSIOONI (MLC 2006) XIII ARTIKLI KOHASELT JUHTORGANI POOLT ASUTATUD KOLMEPOOLSE ERIKOMITEE ESIMENE KOOSOLEK

2006. aasta meretöönormide konventsiooni XIII artikli kohaselt juhtorgani poolt asutatud kolmepoolse erikomitee vastuvõetud tekst

Ettepanek 2006. aasta meretöönormide konventsiooni seadustiku muutmiseks seoses eeskirjaga 2.5

A.   Ettepanekud seoses standardiga A2.5

Standardi praeguses pealkirjas „Standard A2.5 — Repatrieerimine” asendatakse tähis „A2.5” tähisega „A2.5.1”.

Praeguse standardi A2.5 punkti 9 järele lisatakse järgmine pealkiri ja tekst:

„Standard A2.5.2 — Finantstagatis

| 1. | Eeskirja 2.5 punkti 2 rakendamiseks kehtestatakse käesoleva standardiga nõue tagada sellise kiire ja tõhusa finantstagatissüsteemi kehtestamine, millega aidatakse meremehi nende hülgamise korral. |
| --- | --- |

1.

Eeskirja 2.5 punkti 2 rakendamiseks kehtestatakse käesoleva standardiga nõue tagada sellise kiire ja tõhusa finantstagatissüsteemi kehtestamine, millega aidatakse meremehi nende hülgamise korral.

| 2. | Käesoleva standardi rakendamisel loetakse meremees hüljatuks, kui laevaomanik teeb käesoleva konventsiooni nõudeid või meremeeste töölepingu tingimusi rikkudes järgmist:






  a) | ei kata meremehe repatrieerimiskulusid, või |
| --- | --- | --- |

2.

Käesoleva standardi rakendamisel loetakse meremees hüljatuks, kui laevaomanik teeb käesoleva konventsiooni nõudeid või meremeeste töölepingu tingimusi rikkudes järgmist:

a)

ei kata meremehe repatrieerimiskulusid, või

| b) | on jätnud meremehe ilma vajalikust ülalpidamisest ja toetusest, või |
| --- | --- |

b)

on jätnud meremehe ilma vajalikust ülalpidamisest ja toetusest, või

| c) | on muul moel ühepoolselt lõpetanud meremehega töösuhte, sealhulgas jätnud talle maksmata lepingujärgse palga vähemalt kahe kuu eest. |
| --- | --- |

c)

on muul moel ühepoolselt lõpetanud meremehega töösuhte, sealhulgas jätnud talle maksmata lepingujärgse palga vähemalt kahe kuu eest.

| 3. | Iga liige tagab, et tema lipu all sõitvate laevade jaoks on kehtestatud käesoleva standardi nõuetele vastav finantstagatissüsteem. Finantstagatissüsteem võib olla kehtestatud sotsiaalkindlustusskeemi või kindlustuse või riikliku fondi või muus sarnases vormis. Asjakohase vormi määrab kindlaks liige pärast konsulteerimist asjaomaste laevaomanike ja meremeeste organisatsioonidega. |
| --- | --- |

3.

Iga liige tagab, et tema lipu all sõitvate laevade jaoks on kehtestatud käesoleva standardi nõuetele vastav finantstagatissüsteem. Finantstagatissüsteem võib olla kehtestatud sotsiaalkindlustusskeemi või kindlustuse või riikliku fondi või muus sarnases vormis. Asjakohase vormi määrab kindlaks liige pärast konsulteerimist asjaomaste laevaomanike ja meremeeste organisatsioonidega.

| 4. | Finantstagatissüsteemi kaudu antakse kooskõlas käesoleva standardiga otsene juurdepääs abile, tagatakse piisav kaitse ja pakutakse kiirendatud korras rahalist abi kõigile hüljatud meremeestele liikme lipu all sõitva laeva pardal. |
| --- | --- |

4.

Finantstagatissüsteemi kaudu antakse kooskõlas käesoleva standardiga otsene juurdepääs abile, tagatakse piisav kaitse ja pakutakse kiirendatud korras rahalist abi kõigile hüljatud meremeestele liikme lipu all sõitva laeva pardal.

| 5. | Käesoleva standardi punkti 2 alapunkti b kohaldamisel hõlmab meremehe vajalik ülalpidamine ja toetus piisavat toitlustust, majutust, joogiveevarusid, hädavajalikku kütust laeva pardal ellujäämiseks ja vajalikku arstiabi. |
| --- | --- |

5.

Käesoleva standardi punkti 2 alapunkti b kohaldamisel hõlmab meremehe vajalik ülalpidamine ja toetus piisavat toitlustust, majutust, joogiveevarusid, hädavajalikku kütust laeva pardal ellujäämiseks ja vajalikku arstiabi.

| 6. | Iga liige peab nõudma, et tema lipu all sõitvatel laevadel, mille suhtes kohaldatakse eeskirja 5.1.3 punkti 1 või 2, oleks pardal finantstagatise andja väljastatud sertifikaat või muu dokumentaalne tõend finantstagatise olemasolu kohta. Selle dokumendi koopia peab olema pardal nähtavas kohas, kus see on meremeestele kättesaadav. Kui kaitset pakub rohkem kui üks finantstagatise andja, peab laeva pardal olema iga tagatiseandja väljastatud dokument. |
| --- | --- |

6.

Iga liige peab nõudma, et tema lipu all sõitvatel laevadel, mille suhtes kohaldatakse eeskirja 5.1.3 punkti 1 või 2, oleks pardal finantstagatise andja väljastatud sertifikaat või muu dokumentaalne tõend finantstagatise olemasolu kohta. Selle dokumendi koopia peab olema pardal nähtavas kohas, kus see on meremeestele kättesaadav. Kui kaitset pakub rohkem kui üks finantstagatise andja, peab laeva pardal olema iga tagatiseandja väljastatud dokument.

| 7. | Sertifikaat või muu dokumentaalne tõend finantstagatise olemasolu kohta peab sisaldama liite A2-I kohaselt nõutud teavet. Dokumendid peavad olema koostatud inglise keeles või neile peab olema lisatud tõlge inglise keelde. |
| --- | --- |

7.

Sertifikaat või muu dokumentaalne tõend finantstagatise olemasolu kohta peab sisaldama liite A2-I kohaselt nõutud teavet. Dokumendid peavad olema koostatud inglise keeles või neile peab olema lisatud tõlge inglise keelde.

| 8. | Finantstagatissüsteemi kaudu antakse viivitamatult abi, kui meremees või tema poolt nimetatud esindaja teeb taotluse ning tõendab punkti 2 kohast õigust abi saada. |
| --- | --- |

8.

Finantstagatissüsteemi kaudu antakse viivitamatult abi, kui meremees või tema poolt nimetatud esindaja teeb taotluse ning tõendab punkti 2 kohast õigust abi saada.

| 9. | Võttes arvesse eeskirju 2.2 ja 2.5, peab finantstagatissüsteemi kaudu antav abi olema piisav järgmiste kulude katmiseks:






  a) | saamata palk ja muud tasud, mida meremehel on õigus laevaomanikult saada töölepingu alusel, asjakohase kollektiivlepingu alusel või lipuriigi siseriiklike õigusnormide kohaselt kuni nelja kuu eest sellise saadaoleva palga puhul ja kuni nelja kuu eest mis tahes selliste saadaolevate tasude puhul; |
| --- | --- | --- |

9.

Võttes arvesse eeskirju 2.2 ja 2.5, peab finantstagatissüsteemi kaudu antav abi olema piisav järgmiste kulude katmiseks:

a)

saamata palk ja muud tasud, mida meremehel on õigus laevaomanikult saada töölepingu alusel, asjakohase kollektiivlepingu alusel või lipuriigi siseriiklike õigusnormide kohaselt kuni nelja kuu eest sellise saadaoleva palga puhul ja kuni nelja kuu eest mis tahes selliste saadaolevate tasude puhul;

| b) | kõik meremehe poolt kantud mõistlikud kulud, sealhulgas punktis 10 osutatud repatrieerimiskulud, ning |
| --- | --- |

b)

kõik meremehe poolt kantud mõistlikud kulud, sealhulgas punktis 10 osutatud repatrieerimiskulud, ning

| c) | meremehele esmavajalik, sealhulgas: piisav toitlustus, vajaduse korral riided, majutus, joogiveevarud, hädavajalik kütus laeva pardal ellujäämiseks, vajalik arstiabi ning muud mõistlikud kulud või tasud, mis on seotud hülgamisena käsitletava teo või tegematajätmisega, kuni meremehe saabumiseni koju. |
| --- | --- |

c)

meremehele esmavajalik, sealhulgas: piisav toitlustus, vajaduse korral riided, majutus, joogiveevarud, hädavajalik kütus laeva pardal ellujäämiseks, vajalik arstiabi ning muud mõistlikud kulud või tasud, mis on seotud hülgamisena käsitletava teo või tegematajätmisega, kuni meremehe saabumiseni koju.

| 10. | Repatrieerimiskulud hõlmavad reisimist asjakohasel ja kiirel viisil, tavaliselt lennukiga, ning samuti meremeestele toidu ja majutuse tagamist alates nende laeva pardalt lahkumisest kuni koju jõudmiseni, vajalikku arstiabi, isiklike esemete edastamist ja vedu ning kõiki muid mõistlikke kulusid või tasusid, mis tulenevad hülgamisest. |
| --- | --- |

10.

Repatrieerimiskulud hõlmavad reisimist asjakohasel ja kiirel viisil, tavaliselt lennukiga, ning samuti meremeestele toidu ja majutuse tagamist alates nende laeva pardalt lahkumisest kuni koju jõudmiseni, vajalikku arstiabi, isiklike esemete edastamist ja vedu ning kõiki muid mõistlikke kulusid või tasusid, mis tulenevad hülgamisest.

| 11. | Finantstagatis ei lõppe enne finantstagatise kehtivusaja lõppu, välja arvatud juhul, kui finantstagatise andja on teatanud sellest lipuriigi pädevale asutusele vähemalt 30 päeva ette. |
| --- | --- |

11.

Finantstagatis ei lõppe enne finantstagatise kehtivusaja lõppu, välja arvatud juhul, kui finantstagatise andja on teatanud sellest lipuriigi pädevale asutusele vähemalt 30 päeva ette.

| 12. | Kui kindlustusandja või muu finantstagatise andja on teinud meremehele makseid kooskõlas käesoleva standardiga, omandab kõnealune makse tegija väljamakstud summa ulatuses ja kooskõlas kohaldatavate õigusaktidega nõudeõiguse ülemineku või loovutamise korras või muul viisil kõik õigused, mis oleksid olnud meremehel. |
| --- | --- |

12.

Kui kindlustusandja või muu finantstagatise andja on teinud meremehele makseid kooskõlas käesoleva standardiga, omandab kõnealune makse tegija väljamakstud summa ulatuses ja kooskõlas kohaldatavate õigusaktidega nõudeõiguse ülemineku või loovutamise korras või muul viisil kõik õigused, mis oleksid olnud meremehel.

| 13. | Miski käesolevas standardis ei mõjuta kindlustusandja või finantstagatise andja mis tahes tagasinõudeõigust kolmandate isikute vastu. |
| --- | --- |

13.

Miski käesolevas standardis ei mõjuta kindlustusandja või finantstagatise andja mis tahes tagasinõudeõigust kolmandate isikute vastu.

| 14. | Käesoleva standardi sätetega ei soovita välistada muid õigussätteid ega mõjutada mis tahes muid õigusi, nõudeõigusi või õiguskaitsevahendeid, mis võivad samuti olla kättesaadavad hüljatud meremeestele hüvitise maksmiseks. Siseriiklike õigusnormidega võib ette näha, et käesoleva standardi alusel maksmisele kuuluvatest mis tahes summadest võib maha arvata muudest allikatest saadud summad, mis tulenevad mis tahes sellistest õigustest, nõuetest või õiguskaitsevahenditest, millega seoses on õigus saada käesoleva standardi alusel hüvitist.” |
| --- | --- |

14.

Käesoleva standardi sätetega ei soovita välistada muid õigussätteid ega mõjutada mis tahes muid õigusi, nõudeõigusi või õiguskaitsevahendeid, mis võivad samuti olla kättesaadavad hüljatud meremeestele hüvitise maksmiseks. Siseriiklike õigusnormidega võib ette näha, et käesoleva standardi alusel maksmisele kuuluvatest mis tahes summadest võib maha arvata muudest allikatest saadud summad, mis tulenevad mis tahes sellistest õigustest, nõuetest või õiguskaitsevahenditest, millega seoses on õigus saada käesoleva standardi alusel hüvitist.”

B.   Ettepanekud seoses suunisega B2.5

Ettepanekud seoses suunisega B2.5

Praeguse suunise B2.5 lõppu lisatakse järgmine pealkiri ja tekst:

„Suunis B2.5.3 — Finantstagatis

| 1. | Kui standardi A2.5.2 punkti 8 rakendamisel on vaja aega meremehe või tema nimetatud esindaja taotluse teatavate aspektide paikapidavuse kontrollimiseks, ei tohi selline kontrollimine takistada meremehel saada kohe taotletud abi selles osas, mida peetakse põhjendatuks.” |
| --- | --- |

1.

Kui standardi A2.5.2 punkti 8 rakendamisel on vaja aega meremehe või tema nimetatud esindaja taotluse teatavate aspektide paikapidavuse kontrollimiseks, ei tohi selline kontrollimine takistada meremehel saada kohe taotletud abi selles osas, mida peetakse põhjendatuks.”

C.   Ettepanek uue liite kohta

Ettepanek uue liite kohta

Liite A5-I ette lisatakse järgmine liide:

„LIIDE A2-I

Tõendid eeskirja 2.5 punkti 2 kohase finantstagatise kohta

Standardi A2.5.2 punktis 7 osutatud sertifikaat või muu dokumentaalne tõend peab sisaldama järgmist teavet:

| a) | laeva nimi; |
| --- | --- |

a)

laeva nimi;

| b) | laeva registreerimissadam; |
| --- | --- |

b)

laeva registreerimissadam;

| c) | laeva kutsungsignaal; |
| --- | --- |

c)

laeva kutsungsignaal;

| d) | laeva IMO number; |
| --- | --- |

d)

laeva IMO number;

| e) | finantstagatise andja või andjate nimi ja aadress; |
| --- | --- |

e)

finantstagatise andja või andjate nimi ja aadress;

| f) | meremeeste abitaotlustega tegelemise eest vastutavate isikute või vastutava üksuse kontaktandmed; |
| --- | --- |

f)

meremeeste abitaotlustega tegelemise eest vastutavate isikute või vastutava üksuse kontaktandmed;

| g) | laevaomaniku nimi; |
| --- | --- |

g)

laevaomaniku nimi;

| h) | finantstagatise kehtivusaeg, ning |
| --- | --- |

h)

finantstagatise kehtivusaeg, ning

| i) | finantstagatise andja kinnitus, et finantstagatis vastab standardi A2.5.2 nõuetele”. |
| --- | --- |

i)

finantstagatise andja kinnitus, et finantstagatis vastab standardi A2.5.2 nõuetele”.

D.   Ettepanekud seoses liidetega A5-I, A5-II ja A5-III

Ettepanekud seoses liidetega A5-I, A5-II ja A5-III

Liite A5-I lõppu lisatakse järgmine loetelu element:

„Repatrieerimiseks antav finantstagatis”.

Liitesse A5-II lisatakse pealkirja „Meretöö nõuete järgimist tõendav deklaratsioon — I osa” alla punkti 14 järele järgmine punkt:

Meretöö nõuete järgimist tõendav deklaratsioon

I osa

| „15. | Repatrieerimiseks antav finantstagatis (eeskiri 2.5)”. |
| --- | --- |

„15.

Repatrieerimiseks antav finantstagatis (eeskiri 2.5)”.

Liitesse A5-II lisatakse pealkirja „Meretöö nõuete järgimist tõendav deklaratsioon — II osa” alla punkti 14 järele järgmine punkt:

Meretöö nõuete järgimist tõendav deklaratsioon

II osa

| „15. | Repatrieerimiseks antav finantstagatis (eeskiri 2.5)”. |
| --- | --- |

„15.

Repatrieerimiseks antav finantstagatis (eeskiri 2.5)”.

Liite A5-III lõppu lisatakse järgmine valdkond:

Repatrieerimiseks antav finantstagatis.

Ettepanek 2006. aasta meretöönormide konventsiooni seadustiku muutmiseks seoses eeskirjaga 4.2

Ettepanek 2006. aasta meretöönormide konventsiooni seadustiku muutmiseks seoses eeskirjaga 4.2

A.   Ettepanekud seoses standardiga A4.2

Ettepanekud seoses standardiga A4.2

Standardi praeguses pealkirjas „Standard A4.2 — Laevaomanike vastutus” asendatakse tähis „A4.2” tähisega „A4.2.1”.

Praeguse standardi A4.2 punkti 7 järele lisatakse järgmine tekst:

| „8. | Siseriiklikes õigusnormides sätestatakse, et finantstagatissüsteem, mida kasutatakse käesoleva standardi punkti 1 alapunktis b sätestatud hüvitise maksmise tagamiseks standardis A4.2.2 määratletud lepinguliste nõuete korral, peab vastama järgmistele miinimumnõuetele:






  a) | ilma et see piiraks käesoleva lõike punkti c sätteid, tuleb lepinguline hüvitis, mis on ette nähtud meremehe töölepinguga, maksta välja täies mahus ja viivitamatult; |
| --- | --- | --- |

„8.

Siseriiklikes õigusnormides sätestatakse, et finantstagatissüsteem, mida kasutatakse käesoleva standardi punkti 1 alapunktis b sätestatud hüvitise maksmise tagamiseks standardis A4.2.2 määratletud lepinguliste nõuete korral, peab vastama järgmistele miinimumnõuetele:

a)

ilma et see piiraks käesoleva lõike punkti c sätteid, tuleb lepinguline hüvitis, mis on ette nähtud meremehe töölepinguga, maksta välja täies mahus ja viivitamatult;

| b) | ei avaldata survet lepingulisest summast väiksema maksega nõustumiseks; |
| --- | --- |

b)

ei avaldata survet lepingulisest summast väiksema maksega nõustumiseks;

| c) | kui meremehe pikaajalise töövõimetuse laadist tulenevalt on raske hinnanguliselt kindlaks määrata täielikku hüvitist, millele meremehel võib õigus olla, tehakse meremehele vahemakse või -maksed, et vältida põhjendamatute raskuste tekitamist; |
| --- | --- |

c)

kui meremehe pikaajalise töövõimetuse laadist tulenevalt on raske hinnanguliselt kindlaks määrata täielikku hüvitist, millele meremehel võib õigus olla, tehakse meremehele vahemakse või -maksed, et vältida põhjendamatute raskuste tekitamist;

| d) | vastavalt eeskirja 4.2 punktile 2 tehakse meremehele makseid ilma et see piiraks muude õigushüvede kasutamist, kuid laevaomanik võib sellisest maksest maha arvata mis tahes kahju, mis tuleneb mis tahes muust nõudest, mille meremees on laevaomaniku vastu esitanud ja mis tuleneb samast juhtumist, ning |
| --- | --- |

d)

vastavalt eeskirja 4.2 punktile 2 tehakse meremehele makseid ilma et see piiraks muude õigushüvede kasutamist, kuid laevaomanik võib sellisest maksest maha arvata mis tahes kahju, mis tuleneb mis tahes muust nõudest, mille meremees on laevaomaniku vastu esitanud ja mis tuleneb samast juhtumist, ning

| e) | lepingulise hüvitise nõude võib esitada otse asjaomane meremees või tema lähedane sugulane või meremehe esindaja või kindlaksmääratud soodustatud isik. |
| --- | --- |

e)

lepingulise hüvitise nõude võib esitada otse asjaomane meremees või tema lähedane sugulane või meremehe esindaja või kindlaksmääratud soodustatud isik.

| 9. | Siseriiklike õigusnormidega tagatakse, et meremehi teavitatakse eelnevalt laevaomaniku finantstagatise kavandatavast tühistamisest või lõpetamisest. |
| --- | --- |

9.

Siseriiklike õigusnormidega tagatakse, et meremehi teavitatakse eelnevalt laevaomaniku finantstagatise kavandatavast tühistamisest või lõpetamisest.

| 10. | Siseriiklike õigusnormidega tagatakse, et finantstagatise andja teavitab lipuriigi pädevat asutust laevaomaniku finantstagatise tühistamisest või lõpetamisest. |
| --- | --- |

10.

Siseriiklike õigusnormidega tagatakse, et finantstagatise andja teavitab lipuriigi pädevat asutust laevaomaniku finantstagatise tühistamisest või lõpetamisest.

| 11. | Iga liige nõuab, et tema lipu all sõitvate laevade pardal oleks finantstagatise andja väljastatud sertifikaat või muu dokumentaalne tõend finantstagatise olemasolu kohta. Selle dokumendi koopia peab olema pardal nähtavas kohas, kus see on meremeestele kättesaadav. Kui kaitset pakub rohkem kui üks finantstagatise andja, peab laeva pardal olema iga tagatiseandja väljastatud dokument. |
| --- | --- |

11.

Iga liige nõuab, et tema lipu all sõitvate laevade pardal oleks finantstagatise andja väljastatud sertifikaat või muu dokumentaalne tõend finantstagatise olemasolu kohta. Selle dokumendi koopia peab olema pardal nähtavas kohas, kus see on meremeestele kättesaadav. Kui kaitset pakub rohkem kui üks finantstagatise andja, peab laeva pardal olema iga tagatiseandja väljastatud dokument.

| 12. | Finantstagatis ei lõppe enne finantstagatise kehtivusaja lõppu, välja arvatud juhul, kui finantstagatise andja on teatanud sellest lipuriigi pädevale asutusele vähemalt 30 päeva ette. |
| --- | --- |

12.

Finantstagatis ei lõppe enne finantstagatise kehtivusaja lõppu, välja arvatud juhul, kui finantstagatise andja on teatanud sellest lipuriigi pädevale asutusele vähemalt 30 päeva ette.

| 13. | Finantstagatise alusel hüvitatakse kõik tagatisega hõlmatud lepingulised nõuded, mis esitatakse dokumendi kehtivusaja jooksul. |
| --- | --- |

13.

Finantstagatise alusel hüvitatakse kõik tagatisega hõlmatud lepingulised nõuded, mis esitatakse dokumendi kehtivusaja jooksul.

| 14. | Sertifikaat või muu dokumentaalne tõend finantstagatise olemasolu kohta peab sisaldama liite A4-I kohaselt nõutud teavet. Nimetatud dokumendid peavad olema koostatud inglise keeles või neile peab olema lisatud tõlge inglise keelde.” |
| --- | --- |

14.

Sertifikaat või muu dokumentaalne tõend finantstagatise olemasolu kohta peab sisaldama liite A4-I kohaselt nõutud teavet. Nimetatud dokumendid peavad olema koostatud inglise keeles või neile peab olema lisatud tõlge inglise keelde.”

Praeguse standardi A4.2 järele lisatakse järgmine pealkiri ja tekst:

„Standard A4.2.2 — Lepinguliste nõuete käsitlemine

| 1. | Standardi A4.2.1 lõike 8 ja käesoleva standardi rakendamisel tähendab mõiste „lepinguline nõue” mis tahes nõuet, mis on vastavalt riigi õigusele, meremeeste töölepingule või kollektiivkokkuleppele seotud meremehe surma või pikaajalise töövõimetusega tööõnnetuse, kutsehaiguse või ohu tõttu. |
| --- | --- |

1.

Standardi A4.2.1 lõike 8 ja käesoleva standardi rakendamisel tähendab mõiste „lepinguline nõue” mis tahes nõuet, mis on vastavalt riigi õigusele, meremeeste töölepingule või kollektiivkokkuleppele seotud meremehe surma või pikaajalise töövõimetusega tööõnnetuse, kutsehaiguse või ohu tõttu.

| 2. | Standardi A4.2.1 lõike 1 punktis b sätestatud finantstagatissüsteem võib olla kehtestatud sotsiaalkindlustusskeemi või kindlustuse või fondi või muus sarnases vormis. Asjakohase vormi määrab kindlaks liige pärast konsulteerimist asjaomaste laevaomanike ja meremeeste organisatsioonidega. |
| --- | --- |

2.

Standardi A4.2.1 lõike 1 punktis b sätestatud finantstagatissüsteem võib olla kehtestatud sotsiaalkindlustusskeemi või kindlustuse või fondi või muus sarnases vormis. Asjakohase vormi määrab kindlaks liige pärast konsulteerimist asjaomaste laevaomanike ja meremeeste organisatsioonidega.

| 3. | Siseriiklike õigusnormidega tagatakse, et kehtestatud on tõhus kord standardi A4.2.1 lõikes 8 osutatud hüvitisega seotud lepinguliste nõuete vastuvõtmiseks, läbivaatamiseks ja erapooletuks lahendamiseks kiire ja õiglase menetluse abil.” |
| --- | --- |

3.

Siseriiklike õigusnormidega tagatakse, et kehtestatud on tõhus kord standardi A4.2.1 lõikes 8 osutatud hüvitisega seotud lepinguliste nõuete vastuvõtmiseks, läbivaatamiseks ja erapooletuks lahendamiseks kiire ja õiglase menetluse abil.”

B.   Ettepanekud seoses suunisega B4.2

Ettepanekud seoses suunisega B4.2

Suunise praeguses pealkirjas „Suunis B4.2 — Laevaomanike vastutus” asendatakse tähis „B4.2” tähisega „B4.2.1”.

Praeguse suunise B4.2 punktis 1 asendatakse fraas „standard A4.2” fraasiga „standard A4.2.1” vastavas käändes.

Praeguse suunise B4.2 punkti 3 järele lisatakse järgmine pealkiri ja tekst:

„Suunis B4.2.2 — Lepinguliste nõuete käsitlemine

| 1. | Siseriiklike õigusnormidega tuleks ette näha, et lepingulise nõudega seotud makse pooled võivad kasutada liites B4-I esitatud makse vastuvõtmise ja kohustustest vabastamise akti näidisvormi.” |
| --- | --- |

1.

Siseriiklike õigusnormidega tuleks ette näha, et lepingulise nõudega seotud makse pooled võivad kasutada liites B4-I esitatud makse vastuvõtmise ja kohustustest vabastamise akti näidisvormi.”

C.   Ettepanekud uute liidete kohta

Ettepanekud uute liidete kohta

Liite A2-I järele lisatakse järgmine liide:

„LIIDE A4-I

Tõendid eeskirja 4.2 kohase finantstagatise kohta

Standardi A4.2.1 punkti 14 kohaselt nõutav sertifikaat või muu dokumentaalne tõend finantstagatise olemasolu kohta peab sisaldama järgmist teavet:

| a) | laeva nimi; |
| --- | --- |

a)

laeva nimi;

| b) | laeva registreerimissadam; |
| --- | --- |

b)

laeva registreerimissadam;

| c) | laeva kutsungsignaal; |
| --- | --- |

c)

laeva kutsungsignaal;

| d) | laeva IMO number; |
| --- | --- |

d)

laeva IMO number;

| e) | finantstagatise andja või andjate nimi ja aadress; |
| --- | --- |

e)

finantstagatise andja või andjate nimi ja aadress;

| f) | meremeeste lepinguliste nõuetega tegelemise eest vastutavate isikute või vastutava üksuse kontaktandmed; |
| --- | --- |

f)

meremeeste lepinguliste nõuetega tegelemise eest vastutavate isikute või vastutava üksuse kontaktandmed;

| g) | laevaomaniku nimi; |
| --- | --- |

g)

laevaomaniku nimi;

| h) | finantstagatise kehtivusaeg, ning |
| --- | --- |

h)

finantstagatise kehtivusaeg, ning

| i) | finantstagatise andja kinnitus, et finantstagatis vastab standardi A4.2.1 nõuetele.” |
| --- | --- |

i)

finantstagatise andja kinnitus, et finantstagatis vastab standardi A4.2.1 nõuetele.”

Liite A4-I järele lisatakse järgmine liide:

„LIIDE B4-I

Suunises B4.2.2 osutatud makse vastuvõtmise ja kohustustest vabastamise akti näidisvorm

Laev (nimi, registreerimissadam ja IMO number):

Juhtum (kuupäev ja koht):

Meremees/tema õigusjärgne pärija ja/või ülalpeetav:

Laevaomanik:

Mina, [meremehe nimi] [meremehe õigusjärgse pärija ja/või ülalpeetava nimi], (1) kinnitan, et olen saanud kätte lepingulise hüvitise summas [summa ja vääring], mida laevaomanik on kohustatud maksma vigastuse ja/või surma korral [minu] [meremehe] (1) töölepingu tingimuste kohaselt, ning käesolevaga vabastan ma laevaomaniku tema kohustustest, mis tulenevad nimetatud tingimustest.

Makse on tehtud mis tahes nõuetega seoses vastutust tunnistamata ning makse vastuvõtmine ei piira [minu] [meremehe õigusjärgse pärija ja/või ülalpeetava] (1) õigust esitada mis tahes hagi hooletuse, kahju õigusvastase tekitamise või põhikirjast tulenevate kohustuste rikkumise eest või õigust kasutada mis tahes muid kättesaadavaid õiguskaitsevahendeid, mis tulenevad eespool nimetatud juhtumist.

Kuupäev:

Meremees/tema õigusjärgne pärija ja/või ülalpeetav:

Allkiri:

Teatavaks tehtud järgmistele isikutele:

Laevaomanik/Laevaomaniku esindaja:

Allkiri:

Finantstagatise andja:

Allkiri:

D.   Ettepanekud seoses liidetega A5-I, A5-II ja A5-III

Ettepanekud seoses liidetega A5-I, A5-II ja A5-III

Liite A5-I lõppu lisatakse järgmine loetelu element:

„Laevaomanike vastutusega seotud finantstagatis”.

Liitesse A5-II lisatakse pealkirja „Meretöö nõuete järgimist tõendav deklaratsioon — I osa” alla viimase punktina järgmine punkt:

Meretöö nõuete järgimist tõendav deklaratsioon

I osa

| „16. | Laevaomanike vastutusega seotud finantstagatis (eeskiri 4.2)”. |
| --- | --- |

„16.

Laevaomanike vastutusega seotud finantstagatis (eeskiri 4.2)”.

Liitesse A5-II lisatakse pealkirja „Meretöö nõuete järgimist tõendav deklaratsioon — II osa” alla viimase punktina järgmine punkt:

Meretöö nõuete järgimist tõendav deklaratsioon

II osa

| „16. | Laevaomanike vastutusega seotud finantstagatis (eeskiri 4.2)”. |
| --- | --- |

„16.

Laevaomanike vastutusega seotud finantstagatis (eeskiri 4.2)”.

Liite A5-III lõppu lisatakse järgmine valdkond:

„Laevaomanike vastutusega seotud finantstagatis”.

---

---

III Muud aktid

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

| 12.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 172/36 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 172/36

---

EFTA JÄRELEVALVEAMETI OTSUS

nr 496/13/COL,

11. detsember 2013,

Harpa kontserdisaali ja konverentsikeskuse rahastamise kohta (Island)

EFTA JÄRELEVALVEAMET (EDASPIDI „JÄRELEVALVEAMET”),

VÕTTES ARVESSE Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping”), eriti selle artikli 61 lõike 3 punkti c ja protokolli nr 26,

VÕTTES ARVESSE järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitlevat EFTA riikide vahelist lepingut (edaspidi „järelevalve- ja kohtuleping”), eriti selle artiklit 24,

VÕTTES ARVESSE järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 (edaspidi „protokoll nr 3”), eriti selle II osa artikli 7 lõiget 3,

OLLES kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool nimetatud sätetele (1) ja võttes arvesse nende märkusi

ning arvestades järgmist:

I.   ASJAOLUD

1.   MENETLUS

| (1) | 19. septembril 2011 sai järelevalveamet kaebuse (toiming nr 6089679), mille kohaselt on Islandi riik (edaspidi „riik”) ja Reykjavíki linn (edaspidi „linn”) väidetavalt toetanud Harpa kontserdisaali ja konverentsikeskuse (edaspidi „Harpa”) konverentsiteenuseid ning restorani- ja toitlustusteenuseid (2). |
| --- | --- |

(1)

19. septembril 2011 sai järelevalveamet kaebuse (toiming nr 6089679), mille kohaselt on Islandi riik (edaspidi „riik”) ja Reykjavíki linn (edaspidi „linn”) väidetavalt toetanud Harpa kontserdisaali ja konverentsikeskuse (edaspidi „Harpa”) konverentsiteenuseid ning restorani- ja toitlustusteenuseid (2).

| (2) | Olles saanud Islandi ametiasutustelt kogu asjakohase teabe ja arutanud juhtumit 5. juuni 2012. aasta kohtumisel, (3) otsustas järelevalveamet 20. märtsi 2013. aasta otsusega nr 128/13/COL algatada ametlik uurimismenetlus seoses võimaliku riigiabi andmisega Harpa kontserdisaali ja konverentsikeskuse rahastamiseks (edaspidi „otsus nr 128/13/COL” või „menetluse algatamise otsus”). |
| --- | --- |

(2)

Olles saanud Islandi ametiasutustelt kogu asjakohase teabe ja arutanud juhtumit 5. juuni 2012. aasta kohtumisel, (3) otsustas järelevalveamet 20. märtsi 2013. aasta otsusega nr 128/13/COL algatada ametlik uurimismenetlus seoses võimaliku riigiabi andmisega Harpa kontserdisaali ja konverentsikeskuse rahastamiseks (edaspidi „otsus nr 128/13/COL” või „menetluse algatamise otsus”).

| (3) | Islandi ametiasutused esitasid 28. mai 2013. aasta kirjaga järelevalveameti otsuse kohta oma märkused. Juhtumit arutati ka 4. juunil 2013 Reykjavíkis toimunud järelevalveameti ja Islandi ametiasutuste esindajate pakettkohtumisel. |
| --- | --- |

(3)

Islandi ametiasutused esitasid 28. mai 2013. aasta kirjaga järelevalveameti otsuse kohta oma märkused. Juhtumit arutati ka 4. juunil 2013 Reykjavíkis toimunud järelevalveameti ja Islandi ametiasutuste esindajate pakettkohtumisel.

| (4) | 8. augustil 2013 avaldati otsus nr 128/13/COL Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes. Huvitatud isikutele anti järelevalveameti menetluse algatamise otsuse kohta märkuste esitamiseks üks kuu. Järelevalveametile ei laekunud huvitatud isikutelt ühtegi märkust. |
| --- | --- |

(4)

8. augustil 2013 avaldati otsus nr 128/13/COL Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes. Huvitatud isikutele anti järelevalveameti menetluse algatamise otsuse kohta märkuste esitamiseks üks kuu. Järelevalveametile ei laekunud huvitatud isikutelt ühtegi märkust.

2.   MEETME KIRJELDUS

2.1.   Üldist

| (5) | Järelevalveamet hindas otsuses nr 128/13/COL Harpa kontserdisaali ja konverentsikeskuse rahastamist. Harpa on Reykjavíki kesklinnas asuv mitmeotstarbeline ehitis, mis kuulub praegu keskust ühiselt rahastavale Islandi riigile (54 %) ja Reykjavíki linnale (46 %). |
| --- | --- |

(5)

Järelevalveamet hindas otsuses nr 128/13/COL Harpa kontserdisaali ja konverentsikeskuse rahastamist. Harpa on Reykjavíki kesklinnas asuv mitmeotstarbeline ehitis, mis kuulub praegu keskust ühiselt rahastavale Islandi riigile (54 %) ja Reykjavíki linnale (46 %).

2.2.   Taust

| (6) | 1999. aastal teatas Reykjavíki linnapea koos Islandi valitsuse esindajatega kontserdi- ja konverentsikeskuse ehitamisest Reykjavíki kesklinna. 2002. aasta lõpus kirjutasid Islandi riik ja Reykjavíki linn alla projekti käsitlevale lepingule ning järgmisel aastal loodi projekti üle järelevalve teostamiseks äriühing Austurhöfn-TR ehf (4). |
| --- | --- |

(6)

1999. aastal teatas Reykjavíki linnapea koos Islandi valitsuse esindajatega kontserdi- ja konverentsikeskuse ehitamisest Reykjavíki kesklinna. 2002. aasta lõpus kirjutasid Islandi riik ja Reykjavíki linn alla projekti käsitlevale lepingule ning järgmisel aastal loodi projekti üle järelevalve teostamiseks äriühing Austurhöfn-TR ehf (4).

| (7) | Harpa esialgses ärimudelis oli ette nähtud, et ehitise rajamise ja haldamise eest vastutab eraõiguslik isik, kellele riik ja linn maksavad selle tarvis igal aastal toetust. 2004. aastal kuulutas riigihangete keskus välja projektiga seotud eelkvalifitseerimismenetluse ja 2005. aastal jõudis hindamiskomisjon järeldusele, et saadud neljast pakkumisest oli kõige soodsam äriühingu Portus ehf. pakkumine. Seejärel sõlmisid riik ja linn Portusega kontserdisaali ja konverentsikeskuse ehitamiseks ja haldamiseks lepingu (edaspidi „projektileping”) (5). Väljavalitud erasektori partnerit tabasid aga pärast finantskrahhi 2008. aastal tõsised finantsraskused ja ta oli sunnitud projektist taanduma, mistõttu pandi Harpa ehitus seisma. |
| --- | --- |

(7)

Harpa esialgses ärimudelis oli ette nähtud, et ehitise rajamise ja haldamise eest vastutab eraõiguslik isik, kellele riik ja linn maksavad selle tarvis igal aastal toetust. 2004. aastal kuulutas riigihangete keskus välja projektiga seotud eelkvalifitseerimismenetluse ja 2005. aastal jõudis hindamiskomisjon järeldusele, et saadud neljast pakkumisest oli kõige soodsam äriühingu Portus ehf. pakkumine. Seejärel sõlmisid riik ja linn Portusega kontserdisaali ja konverentsikeskuse ehitamiseks ja haldamiseks lepingu (edaspidi „projektileping”) (5). Väljavalitud erasektori partnerit tabasid aga pärast finantskrahhi 2008. aastal tõsised finantsraskused ja ta oli sunnitud projektist taanduma, mistõttu pandi Harpa ehitus seisma.

| (8) | Ajal, mil erasektori partner projektist taandus, oli umbes pool Harpast juba valmis ja Islandi ametiasutused pidid seega vastu võtma otsuse Harpa tuleviku kohta. Islandi ametiasutuste sõnul oli tol hetkel valida kolme järgmise peamise võimaluse vahel (6):






  a) | esiteks — jätkata projekti avaliku sektori vahenditega; selle maksumuseks prognoositi tol hetkel umbes 13 miljardit Islandi krooni; |
| --- | --- | --- |

(8)

Ajal, mil erasektori partner projektist taandus, oli umbes pool Harpast juba valmis ja Islandi ametiasutused pidid seega vastu võtma otsuse Harpa tuleviku kohta. Islandi ametiasutuste sõnul oli tol hetkel valida kolme järgmise peamise võimaluse vahel (6):

a)

esiteks — jätkata projekti avaliku sektori vahenditega; selle maksumuseks prognoositi tol hetkel umbes 13 miljardit Islandi krooni;

| b) | teiseks — lükata Harpa ehitus ajutiselt edasi; selle maksumuseks prognoositi umbes 19 miljardit Islandi krooni; |
| --- | --- |

b)

teiseks — lükata Harpa ehitus ajutiselt edasi; selle maksumuseks prognoositi umbes 19 miljardit Islandi krooni;

| c) | kolmandaks — peatada projekti elluviimine lõplikult või lammutada juba ehitatu maha; projekti peatamise maksumuseks prognoositi umbes 10 miljardit Islandi krooni. |
| --- | --- |

c)

kolmandaks — peatada projekti elluviimine lõplikult või lammutada juba ehitatu maha; projekti peatamise maksumuseks prognoositi umbes 10 miljardit Islandi krooni.

| (9) | Selge oli ka see, et Harpa suurune pooleldi valmis ehitis kesklinnas põhjustab pikas plaanis probleeme ja selle väärtus hävineks. Seepärast ei peetud projekt seiskamist otstarbekaks, sest projekti käimalükkamiseks oli kulutatud tohutuid vahendeid ning selle taaskäivitamine mõnes hilisemas etapis oleks olnud väga kulukas ja keeruline ülesanne. Seetõttu jõudsid Reykjavíki linnapea ja haridusminister 2009. aasta veebruaris kokkuleppele, mille alusel jätkasid riik ja linn projekti ehitustöid ilma erasektori partnerita (7). |
| --- | --- |

(9)

Selge oli ka see, et Harpa suurune pooleldi valmis ehitis kesklinnas põhjustab pikas plaanis probleeme ja selle väärtus hävineks. Seepärast ei peetud projekt seiskamist otstarbekaks, sest projekti käimalükkamiseks oli kulutatud tohutuid vahendeid ning selle taaskäivitamine mõnes hilisemas etapis oleks olnud väga kulukas ja keeruline ülesanne. Seetõttu jõudsid Reykjavíki linnapea ja haridusminister 2009. aasta veebruaris kokkuleppele, mille alusel jätkasid riik ja linn projekti ehitustöid ilma erasektori partnerita (7).

| (10) | Austurhöfn-TR ehf. võttis projekti üle ning kavad vaadati läbi, et leida hoone projekteerimise ja ehitamise seisukohalt majanduslikult kasulikumaid lahendusi. Riigi ja linna väljastatud pressiteates öeldi, et ülevõtmine on ajutine lahendus ning et Harpa omandiline kuuluvus ja rahastamine vaadatakse pärast majanduse elavnemist uuesti läbi. Projektilepingut muudeti 2010. aastal, et see kajastaks projekti uut haldamist ja erasektori partneri taandumist, (8) ning ehitustööd jätkusid. Landsbankinn kandis tulemuslikult maha suure osa investeerimiskuludest ja menetluse käigus likvideeriti kogu aktsiakapital. 2011. aastal jõuti Harpa ehitamisega lõpule ja hoone avati ametlikult 20. augustil 2011. |
| --- | --- |

(10)

Austurhöfn-TR ehf. võttis projekti üle ning kavad vaadati läbi, et leida hoone projekteerimise ja ehitamise seisukohalt majanduslikult kasulikumaid lahendusi. Riigi ja linna väljastatud pressiteates öeldi, et ülevõtmine on ajutine lahendus ning et Harpa omandiline kuuluvus ja rahastamine vaadatakse pärast majanduse elavnemist uuesti läbi. Projektilepingut muudeti 2010. aastal, et see kajastaks projekti uut haldamist ja erasektori partneri taandumist, (8) ning ehitustööd jätkusid. Landsbankinn kandis tulemuslikult maha suure osa investeerimiskuludest ja menetluse käigus likvideeriti kogu aktsiakapital. 2011. aastal jõuti Harpa ehitamisega lõpule ja hoone avati ametlikult 20. augustil 2011.

| (11) | Veel hiljuti oli Harpa haldamisse kaasatud mitu äriühingut: Portus ehf., mis vastutas Harpa kinnisvara ja haldamise eest, ning Situs ehf., mis vastutas teiste samasse piirkonda kavandatud hoonete eest. Portusel oli kaks tütarettevõtjat: Totus ehf., millele kuulus kinnisvara, ja Ago ehf., mis vastutas kogu Harpa haldamise eest ja rentis kinnisvara Totuselt. Ka Situsel oli kaks tütarettevõtjat: Hospes ehf., mis oleks omanud ja hallanud piirkonda rajatavat hotelli, ning Custos ehf., mis oleks omanud ja hallanud mis tahes muid asjaomase piirkonna hooneid. |
| --- | --- |

(11)

Veel hiljuti oli Harpa haldamisse kaasatud mitu äriühingut: Portus ehf., mis vastutas Harpa kinnisvara ja haldamise eest, ning Situs ehf., mis vastutas teiste samasse piirkonda kavandatud hoonete eest. Portusel oli kaks tütarettevõtjat: Totus ehf., millele kuulus kinnisvara, ja Ago ehf., mis vastutas kogu Harpa haldamise eest ja rentis kinnisvara Totuselt. Ka Situsel oli kaks tütarettevõtjat: Hospes ehf., mis oleks omanud ja hallanud piirkonda rajatavat hotelli, ning Custos ehf., mis oleks omanud ja hallanud mis tahes muid asjaomase piirkonna hooneid.

| (12) | Selleks et viia tegevuskulud miinimumini ja suurendada tõhusust, tegi äriühingu Austurhöfn-TR ehf. nõukogu 2012. aasta detsembris siiski otsuse lihtsustada Harpa haldusstruktuuri, liites enamiku Harpa haldamisse kaasatud äriühinguid üheks äriühinguks. Seepärast rajasid riik ja linn äriühingu Harpa tónlistar- og ráðstefnuhús ehf. (Harpa kontserdisaal ja konverentsikeskus), mis pidi tegema järelevalvet kogu Harpa tegevuse üle. Harpa infrastruktuuri lihtsustamine on osa pikaajalisest kavast muuta Harpa tegevus jätkusuutlikuks. |
| --- | --- |

(12)

Selleks et viia tegevuskulud miinimumini ja suurendada tõhusust, tegi äriühingu Austurhöfn-TR ehf. nõukogu 2012. aasta detsembris siiski otsuse lihtsustada Harpa haldusstruktuuri, liites enamiku Harpa haldamisse kaasatud äriühinguid üheks äriühinguks. Seepärast rajasid riik ja linn äriühingu Harpa tónlistar- og ráðstefnuhús ehf. (Harpa kontserdisaal ja konverentsikeskus), mis pidi tegema järelevalvet kogu Harpa tegevuse üle. Harpa infrastruktuuri lihtsustamine on osa pikaajalisest kavast muuta Harpa tegevus jätkusuutlikuks.

2.3.   Harpa projekti eesmärk

| (13) | Islandi ametiasutuste sõnul peaks Harpa olema Islandil mitmekesise ja ambitsioonika muusika- ja kultuurielu foorum eesmärgiga igal ajal edendada Islandi artistide potentsiaali, pöörates erilist tähelepanu kõikvõimalikele muusikaüritustele. Lisaks peaks Harpa olema Islandi kultuuri- ja muusikamaastikul innovatsiooniallikas ning edendama rahvusvahelisi sidemeid, et Harpa muutuks atraktiivseks ka välisartistide jaoks. |
| --- | --- |

(13)

Islandi ametiasutuste sõnul peaks Harpa olema Islandil mitmekesise ja ambitsioonika muusika- ja kultuurielu foorum eesmärgiga igal ajal edendada Islandi artistide potentsiaali, pöörates erilist tähelepanu kõikvõimalikele muusikaüritustele. Lisaks peaks Harpa olema Islandi kultuuri- ja muusikamaastikul innovatsiooniallikas ning edendama rahvusvahelisi sidemeid, et Harpa muutuks atraktiivseks ka välisartistide jaoks.

| (14) | Peale selle peaks Harpa olema igat liiki kohalike ja välismaiste konverentside, kohtumiste ja kogunemiste toimumiskoht, mis peaks tugevdama Islandi positsiooni rahvusvaheliste konverentside korraldajana, kes pakub teiste riikide konverentsivõimalustega samaväärseid teenuseid ja konverentsisaale. Samuti peaks Harpa edendama Islandil turismi ja rikastama Reykjavíki kesklinna, olles keskus kogu piirkonna islandlastele ja sihtkoht nii Islandilt kui ka mujalt pärit külalistele, kes soovivad tutvuda ehitisega ning nautida selles pakutavaid teenuseid, hoone arhitektuuri ja sinna välja pandud kunsti. |
| --- | --- |

(14)

Peale selle peaks Harpa olema igat liiki kohalike ja välismaiste konverentside, kohtumiste ja kogunemiste toimumiskoht, mis peaks tugevdama Islandi positsiooni rahvusvaheliste konverentside korraldajana, kes pakub teiste riikide konverentsivõimalustega samaväärseid teenuseid ja konverentsisaale. Samuti peaks Harpa edendama Islandil turismi ja rikastama Reykjavíki kesklinna, olles keskus kogu piirkonna islandlastele ja sihtkoht nii Islandilt kui ka mujalt pärit külalistele, kes soovivad tutvuda ehitisega ning nautida selles pakutavaid teenuseid, hoone arhitektuuri ja sinna välja pandud kunsti.

| (15) | Islandi sümfooniaorkester, Islandi ooperiteater ja Reikjavíki bigbänd on sõlminud Harpa teatavate ruumide kasutamiseks pikaajalised lepingud. Lisaks korraldatakse Harpas konverentse ning kõikvõimalikke kunstiüritusi, näiteks Islandi ja välisartistide pop- ja rokkmuusika kontserdid. Eraettevõtjad on rentinud Harpa ruume toitlustusteenuse pakkumiseks ning restoranide, muusika- ja mööblikaupluse jaoks. Neid ruume renditakse erasektori ettevõtjatele turutingimustel ja selleks korraldati riigihange, kus valiti välja kõige soodsamad pakkumised. |
| --- | --- |

(15)

Islandi sümfooniaorkester, Islandi ooperiteater ja Reikjavíki bigbänd on sõlminud Harpa teatavate ruumide kasutamiseks pikaajalised lepingud. Lisaks korraldatakse Harpas konverentse ning kõikvõimalikke kunstiüritusi, näiteks Islandi ja välisartistide pop- ja rokkmuusika kontserdid. Eraettevõtjad on rentinud Harpa ruume toitlustusteenuse pakkumiseks ning restoranide, muusika- ja mööblikaupluse jaoks. Neid ruume renditakse erasektori ettevõtjatele turutingimustel ja selleks korraldati riigihange, kus valiti välja kõige soodsamad pakkumised.

| (16) | Enne Harpa ehitamist ei olnud Islandil ühtegi korraliku akustikaga kontserdisaali, mis oleks mahutanud üle 300 inimese ning kus oleks leidunud ruumi nii Islandi sümfooniaorkestri kui ka Islandi ooperiteatri jaoks. Seepärast pidasid Islandi ametiasutused vajalikuks ehitada kultuurihoone, mis tagaks Islandi kodanikele võimaluse nautida muusikat ja kunsti. Seoses konverentside korraldamise võimalusega leidsid Islandi ametiasutused, et Islandil ei olnud ühtegi konverentsikeskust ega -ruumi, kus oleks saanud korraldada suuri konverentse. |
| --- | --- |

(16)

Enne Harpa ehitamist ei olnud Islandil ühtegi korraliku akustikaga kontserdisaali, mis oleks mahutanud üle 300 inimese ning kus oleks leidunud ruumi nii Islandi sümfooniaorkestri kui ka Islandi ooperiteatri jaoks. Seepärast pidasid Islandi ametiasutused vajalikuks ehitada kultuurihoone, mis tagaks Islandi kodanikele võimaluse nautida muusikat ja kunsti. Seoses konverentside korraldamise võimalusega leidsid Islandi ametiasutused, et Islandil ei olnud ühtegi konverentsikeskust ega -ruumi, kus oleks saanud korraldada suuri konverentse.

2.4.   Harpa ruumid

| (17) | Harpas on 28 000 ruutmeetrit pinda ja see asub Reykjavíki vanas sadamas aadressil Austurbakki 2. Hoone on projekteerinud ettevõte Henning Larsen Architects Taani büroo koostöös Islandi arhitektuuribürooga Batteríið arkitektar. Hoonet ümbritseva klaasstruktuuri projekteeris koostöös arhitektidega kunstnik Ólafur Elíasson. Akustika, heliisolatsiooni ning teatrikujunduse ja helitehnika eest vastutab Artec Consultants Inc. |
| --- | --- |

(17)

Harpas on 28 000 ruutmeetrit pinda ja see asub Reykjavíki vanas sadamas aadressil Austurbakki 2. Hoone on projekteerinud ettevõte Henning Larsen Architects Taani büroo koostöös Islandi arhitektuuribürooga Batteríið arkitektar. Hoonet ümbritseva klaasstruktuuri projekteeris koostöös arhitektidega kunstnik Ólafur Elíasson. Akustika, heliisolatsiooni ning teatrikujunduse ja helitehnika eest vastutab Artec Consultants Inc.

| (18) | Hoone arhitektuurilise lahenduse eesmärk on tagada mitmekesisus ja head võimalused igat liiki kontsertide ja konverentside korraldamiseks ning anda islandlaste käsutusse ruumid, milliseid riigis varem ei leidunud. Harpa kontserdisaal on võitnud ka juba auhindu. Ajakiri Gramophone valis selle uue aastatuhande üheks parimaks kontserdisaaliks ja ajakiri Travel & Leisure 2011. aasta parimaks esinemispaigaks. Peale selle pärjati Harpa Euroopa Liidu 2013. aasta kaasaegse arhitektuuri auhinnaga (Mies van der Rohe auhind) (9). |
| --- | --- |

(18)

Hoone arhitektuurilise lahenduse eesmärk on tagada mitmekesisus ja head võimalused igat liiki kontsertide ja konverentside korraldamiseks ning anda islandlaste käsutusse ruumid, milliseid riigis varem ei leidunud. Harpa kontserdisaal on võitnud ka juba auhindu. Ajakiri Gramophone valis selle uue aastatuhande üheks parimaks kontserdisaaliks ja ajakiri Travel & Leisure 2011. aasta parimaks esinemispaigaks. Peale selle pärjati Harpa Euroopa Liidu 2013. aasta kaasaegse arhitektuuri auhinnaga (Mies van der Rohe auhind) (9).

| (19) | Järgnevalt on toodud ülevaade Harpa saalide kohta (10):






  i) | Eldborg mahutab 1 800 inimest ja on Harpa suurim saal, mille pindala on kokku 1 008 m2. Saali lae kõrgus on 23 m ja lava mõõtmed on 22 × 17 m. Saalis on konfigureeritav järelkõla aeg, salvestamisvõimalused ja rõdud ning ruumid esinejate jaoks. Saal on projekteeritud spetsiaalselt kontsertide jaoks; |
| --- | --- | --- |

(19)

Järgnevalt on toodud ülevaade Harpa saalide kohta (10):

i)

Eldborg mahutab 1 800 inimest ja on Harpa suurim saal, mille pindala on kokku 1 008 m2. Saali lae kõrgus on 23 m ja lava mõõtmed on 22 × 17 m. Saalis on konfigureeritav järelkõla aeg, salvestamisvõimalused ja rõdud ning ruumid esinejate jaoks. Saal on projekteeritud spetsiaalselt kontsertide jaoks;

| ii) | Norðurljós on kontsertide jaoks projekteeritud proovisaal. Kogu saali ümbritseb rõdu ja lava on liigutatav. Saal on varustatud eriprojekti järgi valmistatud valgustusseadmetega, mida on võimalik seadistada kõikvõimalikele värviteemadele, luues niiviisi toimuva ürituse jaoks kõige sobivama atmosfääri. Norðurljósi ja Silfurbergi lahutavad kaks helikindlat portaali, nii et kaks saali saab suuremate ürituste jaoks hõlpsasti ühendada. Saali suurus on 540 m2 ja sinna mahub ridadesse istuma 520 külalist; |
| --- | --- |

ii)

Norðurljós on kontsertide jaoks projekteeritud proovisaal. Kogu saali ümbritseb rõdu ja lava on liigutatav. Saal on varustatud eriprojekti järgi valmistatud valgustusseadmetega, mida on võimalik seadistada kõikvõimalikele värviteemadele, luues niiviisi toimuva ürituse jaoks kõige sobivama atmosfääri. Norðurljósi ja Silfurbergi lahutavad kaks helikindlat portaali, nii et kaks saali saab suuremate ürituste jaoks hõlpsasti ühendada. Saali suurus on 540 m2 ja sinna mahub ridadesse istuma 520 külalist;

| iii) | Silfurberg on ainuke saal Harpas, mis on projekteeritud konkreetselt konverentside pidamiseks. Saali suurus on 735 m2 ja sinna mahub ridadesse istuma (nagu teatris) kuni 840 külalist. Lava on liigutatav ja laiendatav. Saali saab jagada helikindla lükandseina abil kaheks osaks, milles kummaski on 325 istekohta. Silfurbergi ja Norðurljósi ühendavad kaks helikindlat portaali, mille saab vajaduse korral avada, et kaks saali suuremate ürituste tarvis ühendada. Saal sobib igat liiki konverentside, vastuvõttude ja kontsertide jaoks. See on varustatud parima olemasoleva konverentsitehnikaga. Saal on sobilik ka kõikvõimalike muusikaliste etteastete jaoks; |
| --- | --- |

iii)

Silfurberg on ainuke saal Harpas, mis on projekteeritud konkreetselt konverentside pidamiseks. Saali suurus on 735 m2 ja sinna mahub ridadesse istuma (nagu teatris) kuni 840 külalist. Lava on liigutatav ja laiendatav. Saali saab jagada helikindla lükandseina abil kaheks osaks, milles kummaski on 325 istekohta. Silfurbergi ja Norðurljósi ühendavad kaks helikindlat portaali, mille saab vajaduse korral avada, et kaks saali suuremate ürituste tarvis ühendada. Saal sobib igat liiki konverentside, vastuvõttude ja kontsertide jaoks. See on varustatud parima olemasoleva konverentsitehnikaga. Saal on sobilik ka kõikvõimalike muusikaliste etteastete jaoks;

| iv) | Kaldalón on Harpa kõige väiksem saal suurusega 198 m2. Saalis on 195 istekohta ja see on projekteeritud kontsertide jaoks. Lava on liigutatav ja muusikud saavad kasutada lavana ka saali põrandat. Saali järelkõla aega saab muuta, tänu millele on saal kohandatav eri liiki ürituste jaoks; |
| --- | --- |

iv)

Kaldalón on Harpa kõige väiksem saal suurusega 198 m2. Saalis on 195 istekohta ja see on projekteeritud kontsertide jaoks. Lava on liigutatav ja muusikud saavad kasutada lavana ka saali põrandat. Saali järelkõla aega saab muuta, tänu millele on saal kohandatav eri liiki ürituste jaoks;

| v) | Björtuloft on 400 m2 suurune saal Harpa 6. ja 7. korrusel, kus on 130 istekohta. Saal sobib kohtumiste ja bankettide, püstijalavastuvõttude ja muude ürituste jaoks. Saali ülakorrusele (7. korrus) mahub ümmarguste laudade taha umbes 130 inimest ja allkorrusele umbes 60–70 inimest, mis teeb kahe korruse peale kokku umbes 200 inimest. Püstijalavastuvõttude korral suudavad saali kaks korrust mahutada umbes 300–350 külalist. 7. korrus on varustatud ekraani, projektori ja helisüsteemiga ning selle valgustus on kohandatav. |
| --- | --- |

v)

Björtuloft on 400 m2 suurune saal Harpa 6. ja 7. korrusel, kus on 130 istekohta. Saal sobib kohtumiste ja bankettide, püstijalavastuvõttude ja muude ürituste jaoks. Saali ülakorrusele (7. korrus) mahub ümmarguste laudade taha umbes 130 inimest ja allkorrusele umbes 60–70 inimest, mis teeb kahe korruse peale kokku umbes 200 inimest. Püstijalavastuvõttude korral suudavad saali kaks korrust mahutada umbes 300–350 külalist. 7. korrus on varustatud ekraani, projektori ja helisüsteemiga ning selle valgustus on kohandatav.

| (20) | Harpas on veel seitse väiksemat konverentsiruumi, mis mahutavad 8–250 inimest; lisaks on seal ka mitu avalikku pinda, mida aeg-ajalt renditakse välja näituste ja vastuvõttude korraldamiseks, et suurendada äriühingu sissetulekuid. Koosolekuruume saab jagada väiksemateks ruumideks. Kõigis koosolekuruumides on olemas tehniline varustus, mis sisaldab projektorit, veebikohtumiste pidamiseks vajalikke seadmeid ja helisüsteemi. |
| --- | --- |

(20)

Harpas on veel seitse väiksemat konverentsiruumi, mis mahutavad 8–250 inimest; lisaks on seal ka mitu avalikku pinda, mida aeg-ajalt renditakse välja näituste ja vastuvõttude korraldamiseks, et suurendada äriühingu sissetulekuid. Koosolekuruume saab jagada väiksemateks ruumideks. Kõigis koosolekuruumides on olemas tehniline varustus, mis sisaldab projektorit, veebikohtumiste pidamiseks vajalikke seadmeid ja helisüsteemi.

2.5.   Harpa tegevuse rahastamine

| (21) | Nagu varem märgitud, kuulub Harpa äriühingu Austurhöfn-TR ehf. kaudu täielikult Islandi riigile ja Reikjavíki linnale. Riigi ja linna kohustused on reguleeritud 2006. aasta projektilepingu (11) artikliga 13. Riigi ja linna iga-aastased maksed on kaetud nende vastavate eelarvetega. 2011. aasta riigieelarve kohaselt pidi riigi eeldatav toetus olema 424,4 miljonit Islandi krooni. 2012. aastal pidi riigi antav summa olema 553,6 miljonit Islandi krooni. Kõik avaliku sektori toetused antakse projektiosaluse alusel, st riik maksab 54 % ja linn 46 %. Samuti on toetused indekseeritud tarbijahinnaindeksiga. |
| --- | --- |

(21)

Nagu varem märgitud, kuulub Harpa äriühingu Austurhöfn-TR ehf. kaudu täielikult Islandi riigile ja Reikjavíki linnale. Riigi ja linna kohustused on reguleeritud 2006. aasta projektilepingu (11) artikliga 13. Riigi ja linna iga-aastased maksed on kaetud nende vastavate eelarvetega. 2011. aasta riigieelarve kohaselt pidi riigi eeldatav toetus olema 424,4 miljonit Islandi krooni. 2012. aastal pidi riigi antav summa olema 553,6 miljonit Islandi krooni. Kõik avaliku sektori toetused antakse projektiosaluse alusel, st riik maksab 54 % ja linn 46 %. Samuti on toetused indekseeritud tarbijahinnaindeksiga.

| (22) | Lisaks riigi ja linna eelarves ette nähtud toetusele on Islandi valitsus ja Reikjavíki linn võtnud endale kohustuse anda Harpa tegevuse jaoks lühiajalist laenu seni, kuni projekti kulude täielikuks katmiseks vajaliku pikaajalise rahastamisega on lõpule jõutud. Alates 2013. aastast oli laenu kogusumma 794 miljonit Islandi krooni 5 % suuruse intressimäära ja 200 baaspunkti suuruse preemiaga. Laen tuli tagasi maksta enne 15. veebruari 2013. 6. märtsil 2013 kirjutasid linn, riik ning Harpa kontserdisaal ja konverentsikeskus alla lepingule, millega muudeti üleminekulaen Harpa aktsiakapitaliks, kuna äriühingule ei olnud varem antud mingit kapitali. Samas lepingus kohustusid riik ja linn tegema aastatel 2013–2016 Harpale täiendavaid ajutisi makseid summas 160 miljonit Islandi krooni aastas, et katta ennekõike Harpale kehtestatud kinnisvaramaksud, mis osutusid oodatust märksa suuremaks (12). Peale selle oli teisigi Harpaga seotud ettenägematuid kulusid. |
| --- | --- |

(22)

Lisaks riigi ja linna eelarves ette nähtud toetusele on Islandi valitsus ja Reikjavíki linn võtnud endale kohustuse anda Harpa tegevuse jaoks lühiajalist laenu seni, kuni projekti kulude täielikuks katmiseks vajaliku pikaajalise rahastamisega on lõpule jõutud. Alates 2013. aastast oli laenu kogusumma 794 miljonit Islandi krooni 5 % suuruse intressimäära ja 200 baaspunkti suuruse preemiaga. Laen tuli tagasi maksta enne 15. veebruari 2013. 6. märtsil 2013 kirjutasid linn, riik ning Harpa kontserdisaal ja konverentsikeskus alla lepingule, millega muudeti üleminekulaen Harpa aktsiakapitaliks, kuna äriühingule ei olnud varem antud mingit kapitali. Samas lepingus kohustusid riik ja linn tegema aastatel 2013–2016 Harpale täiendavaid ajutisi makseid summas 160 miljonit Islandi krooni aastas, et katta ennekõike Harpale kehtestatud kinnisvaramaksud, mis osutusid oodatust märksa suuremaks (12). Peale selle oli teisigi Harpaga seotud ettenägematuid kulusid.

| (23) | Riik ja linn eraldavad vahendeid kord kuus, et maksta tagasi Harpaga seotud laenu. Kuna projekt on kavandatud isemajandavana, peab kasum katma kõik tegevuskulud. Seepärast on islandi ametiasutuste sõnul omanike rahalised vahendid mõeldud katma vaid tagasimaksmata laene (13). |
| --- | --- |

(23)

Riik ja linn eraldavad vahendeid kord kuus, et maksta tagasi Harpaga seotud laenu. Kuna projekt on kavandatud isemajandavana, peab kasum katma kõik tegevuskulud. Seepärast on islandi ametiasutuste sõnul omanike rahalised vahendid mõeldud katma vaid tagasimaksmata laene (13).

| (24) | 16. aprillil 2013 kirjutati alla uuele lepingule (edaspidi „2013. aasta projektileping”), millega asendati muudetud projektileping (14). Uue lepingu kohaselt jääb riigi ja linna toetus tingimusteta toetuseks, mis makstakse välja alates 2011. aasta märtsist 35 aasta jooksul igakuiste maksetena samas summas (595 000 000 Islandi krooni aastas). Pärast iga-aastase summa korrigeerimist vastavalt 2013. aasta tarbijahinnaindeksi tõusule on aastas makstav summa 1 023 339 932 Islandi krooni (15). |
| --- | --- |

(24)

16. aprillil 2013 kirjutati alla uuele lepingule (edaspidi „2013. aasta projektileping”), millega asendati muudetud projektileping (14). Uue lepingu kohaselt jääb riigi ja linna toetus tingimusteta toetuseks, mis makstakse välja alates 2011. aasta märtsist 35 aasta jooksul igakuiste maksetena samas summas (595 000 000 Islandi krooni aastas). Pärast iga-aastase summa korrigeerimist vastavalt 2013. aasta tarbijahinnaindeksi tõusule on aastas makstav summa 1 023 339 932 Islandi krooni (15).

| (25) | Äriühingu Austurhöfn-TR ehf. 2012. aasta arvestusprognooside kohaselt pidi äriühing kandma märkimisväärset tegevuskahjumit — negatiivne EBITDA olnuks kokku 406,5 miljonit Islandi krooni. Harpa konverentsiharu negatiivne EBITDA oli 2012. aastal 120 miljonit Islandi krooni ja muude kunstiürituste korraldamise puhul oli negatiivne EBITDA 131 miljonit Islandi krooni. Ka 2013. aasta arvestusprognoosides ja tulude analüüsimisel ennustati märkimisväärset tegevuskahjumit — negatiivne EBITDA olnuks kokku umbes 348 miljonit Islandi krooni, kusjuures kahjumit oleks teenitud nii konverentside kui ka muude kunstiürituste korraldamisega (16). |
| --- | --- |

(25)

Äriühingu Austurhöfn-TR ehf. 2012. aasta arvestusprognooside kohaselt pidi äriühing kandma märkimisväärset tegevuskahjumit — negatiivne EBITDA olnuks kokku 406,5 miljonit Islandi krooni. Harpa konverentsiharu negatiivne EBITDA oli 2012. aastal 120 miljonit Islandi krooni ja muude kunstiürituste korraldamise puhul oli negatiivne EBITDA 131 miljonit Islandi krooni. Ka 2013. aasta arvestusprognoosides ja tulude analüüsimisel ennustati märkimisväärset tegevuskahjumit — negatiivne EBITDA olnuks kokku umbes 348 miljonit Islandi krooni, kusjuures kahjumit oleks teenitud nii konverentside kui ka muude kunstiürituste korraldamisega (16).

2.6.   Kulude jagamine ja raamatupidamisarvestuse lahusus

| (26) | Vastavalt esialgsele projektilepingule tuli tagada Harpa haldamisse kaasatud äriühingute ning eri tegevusvaldkondade finantsiline lahusus.
  13.11.1.   Erasektori partner tagab kinnisvaraettevõtte, haldusettevõtte, Hringuri ja erasektori partneri finantsilise lahususe. Iga üksust hallatakse ja juhitakse finantsküsimustes eraldi.
  13.11.2.   Erasektori partner tagab tasustatud töö ja muu Harpas toimuva tegevuse piisava finantsilise lahususe, st eraldi raamatupidamisarvestuse. Erasektori partner suudab tõendada kliendi nõudmise korral kogu lepingu kehtivusaja jooksul sellise finantsilise lahususe olemasolu.” |
| --- | --- |

(26)

Vastavalt esialgsele projektilepingule tuli tagada Harpa haldamisse kaasatud äriühingute ning eri tegevusvaldkondade finantsiline lahusus.

13.11.1.   Erasektori partner tagab kinnisvaraettevõtte, haldusettevõtte, Hringuri ja erasektori partneri finantsilise lahususe. Iga üksust hallatakse ja juhitakse finantsküsimustes eraldi.

13.11.2.   Erasektori partner tagab tasustatud töö ja muu Harpas toimuva tegevuse piisava finantsilise lahususe, st eraldi raamatupidamisarvestuse. Erasektori partner suudab tõendada kliendi nõudmise korral kogu lepingu kehtivusaja jooksul sellise finantsilise lahususe olemasolu.”

| (27) | Harpa tegevus on jagatud järgmistesse kategooriatesse: 1) Islandi sümfooniaorkester, 2) Islandi ooperiteater, 3) muud kunstiüritused, 4) konverentsiharu, 5) toimingud, 6) piletimüük, 7) ruumide kasutus, 8) halduskulud. Kõikide nende kulukategooriate eest kannab nüüd hoolt Harpa tónlistar- og ráðstefnuhús ehf. ning kõik tulud ja kulud kantakse eelarve asjakohase kategooria alla. Ühised tegevuskulud, näiteks palgad, kommunaalkulud (küte ja elekter) ja halduskulud, on jaotatud kategooriate vahel vastavalt kulude jaotamise mudelile (17). |
| --- | --- |

(27)

Harpa tegevus on jagatud järgmistesse kategooriatesse: 1) Islandi sümfooniaorkester, 2) Islandi ooperiteater, 3) muud kunstiüritused, 4) konverentsiharu, 5) toimingud, 6) piletimüük, 7) ruumide kasutus, 8) halduskulud. Kõikide nende kulukategooriate eest kannab nüüd hoolt Harpa tónlistar- og ráðstefnuhús ehf. ning kõik tulud ja kulud kantakse eelarve asjakohase kategooria alla. Ühised tegevuskulud, näiteks palgad, kommunaalkulud (küte ja elekter) ja halduskulud, on jaotatud kategooriate vahel vastavalt kulude jaotamise mudelile (17).

| (28) | Meetmeid on kirjeldatud üksikasjalikumalt järelevalveameti otsuses nr 128/13/COL (18). |
| --- | --- |

(28)

Meetmeid on kirjeldatud üksikasjalikumalt järelevalveameti otsuses nr 128/13/COL (18).

3.   AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (29) | Järelevalveamet andis otsuses nr 128/13/COL esialgse hinnangu selle kohta, kas Harpa rahastamine kujutas endast riigiabi, ning juhul kui see nii oli, kas abi oli vastavuses EMP lepingu riigiabi käsitlevate sätetega. |
| --- | --- |

(29)

Järelevalveamet andis otsuses nr 128/13/COL esialgse hinnangu selle kohta, kas Harpa rahastamine kujutas endast riigiabi, ning juhul kui see nii oli, kas abi oli vastavuses EMP lepingu riigiabi käsitlevate sätetega.

| (30) | Islandi ametiasutuste kinnitusel ei hõlma Harpa rahastamine riigiabi, kuna on nõuetekohaselt tagatud, et kontserdisaali ja konverentsikeskuse erineva tegevuse kohta peetakse eraldi arvestust. Selle väite toetuseks esitasid Islandi ametiasutused Harpa haldamisega seotud äriühingute eraldi raamatupidamisarvestuse kohta kahe raamatupidamisettevõtte aruanded. Islandi ametiasutused esitasid ka hindade analüüsi, kus võrreldi suuruse ja mahutavuse alusel kahe sarnase Reykjavíki konverentsikeskuse hindu. Lisaks kinnitasid Islandi ametiasutused, et konverentsiäri mõjub Harpas soodsalt muule tegevusele ja ilma konverentsiärita oleksid muu tegevuse kulud märgatavalt suuremad. |
| --- | --- |

(30)

Islandi ametiasutuste kinnitusel ei hõlma Harpa rahastamine riigiabi, kuna on nõuetekohaselt tagatud, et kontserdisaali ja konverentsikeskuse erineva tegevuse kohta peetakse eraldi arvestust. Selle väite toetuseks esitasid Islandi ametiasutused Harpa haldamisega seotud äriühingute eraldi raamatupidamisarvestuse kohta kahe raamatupidamisettevõtte aruanded. Islandi ametiasutused esitasid ka hindade analüüsi, kus võrreldi suuruse ja mahutavuse alusel kahe sarnase Reykjavíki konverentsikeskuse hindu. Lisaks kinnitasid Islandi ametiasutused, et konverentsiäri mõjub Harpas soodsalt muule tegevusele ja ilma konverentsiärita oleksid muu tegevuse kulud märgatavalt suuremad.

| (31) | Järelevalveameti esialgse seisukoha kohaselt hõlmas Harpa rahastamine siiski riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses. Otsuses nr 128/13/COL toodi esile järgmised aspektid:






  i) | järelevalveamet jõudis järeldusele, et kuna Islandi riik ja Reykjavíki linn katavad ühiselt oma eelarvest teatava summa eraldamisega Harpa haldamise iga-aastase puudujäägi, on kaasatud riigi ressursid EMP lepingu artikli 61 tähenduses; |
| --- | --- | --- |

(31)

Järelevalveameti esialgse seisukoha kohaselt hõlmas Harpa rahastamine siiski riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses. Otsuses nr 128/13/COL toodi esile järgmised aspektid:

i)

järelevalveamet jõudis järeldusele, et kuna Islandi riik ja Reykjavíki linn katavad ühiselt oma eelarvest teatava summa eraldamisega Harpa haldamise iga-aastase puudujäägi, on kaasatud riigi ressursid EMP lepingu artikli 61 tähenduses;

| ii) | järelevalveamet väljendas arvamust, et nii infrastruktuuri ehitus kui ka haldamine kujutab endast majandustegevust, kui kõnealust infrastruktuuri kasutatakse või hakatakse kasutama turul kaupade või teenuste pakkumiseks (19). Mõned Harpas toimuvad üritused, eelkõige konverentsid, teatrietendused, popmuusika kontserdid jne, võivad ligi meelitada suure hulga kliente, konkureerides samal ajal erasektori konverentsikeskuste, teatrite ja teiste kontserdipaikadega. Seepärast oli järelevalveameti esialgne seisukoht, et Harpa haldamisega seotud äriühingud on ettevõtjad, sest nad tegelevad äritegevusega; |
| --- | --- |

ii)

järelevalveamet väljendas arvamust, et nii infrastruktuuri ehitus kui ka haldamine kujutab endast majandustegevust, kui kõnealust infrastruktuuri kasutatakse või hakatakse kasutama turul kaupade või teenuste pakkumiseks (19). Mõned Harpas toimuvad üritused, eelkõige konverentsid, teatrietendused, popmuusika kontserdid jne, võivad ligi meelitada suure hulga kliente, konkureerides samal ajal erasektori konverentsikeskuste, teatrite ja teiste kontserdipaikadega. Seepärast oli järelevalveameti esialgne seisukoht, et Harpa haldamisega seotud äriühingud on ettevõtjad, sest nad tegelevad äritegevusega;

| iii) | lisaks leidis järelevalveamet, et Harpa ehituse riiklik rahastamine kujutab endast majanduslikku eelist ja seega abi, kuna projekti ei oleks sellise rahastamise puudumisel väidetavalt ellu viidud. Veel leidis järelevalveamet, et Harpa haldamisega seotud äriühingutele on antud eelisseisund saamata jäänud kasumi näol, kui riik ja linn ei nõua oma kontserdisaali ja konverentsikeskusesse tehtud investeeringult tulu, juhul kui kõnealused äriühingud tegelevad äritegevusega, näiteks korraldavad konverentse või muid kunstiüritusi. Järelevalveameti esialgne hindamine näitas seega, et valikulist majanduslikku eelist ei saa välistada ühelgi tasandil (ehitamine, haldamine ja kasutamine); |
| --- | --- |

iii)

lisaks leidis järelevalveamet, et Harpa ehituse riiklik rahastamine kujutab endast majanduslikku eelist ja seega abi, kuna projekti ei oleks sellise rahastamise puudumisel väidetavalt ellu viidud. Veel leidis järelevalveamet, et Harpa haldamisega seotud äriühingutele on antud eelisseisund saamata jäänud kasumi näol, kui riik ja linn ei nõua oma kontserdisaali ja konverentsikeskusesse tehtud investeeringult tulu, juhul kui kõnealused äriühingud tegelevad äritegevusega, näiteks korraldavad konverentse või muid kunstiüritusi. Järelevalveameti esialgne hindamine näitas seega, et valikulist majanduslikku eelist ei saa välistada ühelgi tasandil (ehitamine, haldamine ja kasutamine);

| iv) | kokkuvõtteks jõudis järelevalveamet järeldusele, et meetmed võivad moonutada konkurentsi. Kuna rahvusvaheliste ettevõtmiste, näiteks konverentside ja erinevate ürituste korraldamise turul konkureerivad nii toimumiskoha pakkujad kui ka ettevõtmise korraldajad, kelle tegevus on üldjuhul seotud EMP riikide vahelise kaubandusega, võib eeldada, et see mõjutab kaubandust. Käesoleva juhtumi puhul on mõju teatavate EMP naaberriikide vahelisele kaubandusele konverentsitööstuse eripära tõttu veelgi tõenäolisem (20). Seepärast jõudis järelevalveamet esialgsele seisukohale, et meede võib moonutada konkurentsi ja mõjutada kaubandust Euroopa Majanduspiirkonnas. |
| --- | --- |

iv)

kokkuvõtteks jõudis järelevalveamet järeldusele, et meetmed võivad moonutada konkurentsi. Kuna rahvusvaheliste ettevõtmiste, näiteks konverentside ja erinevate ürituste korraldamise turul konkureerivad nii toimumiskoha pakkujad kui ka ettevõtmise korraldajad, kelle tegevus on üldjuhul seotud EMP riikide vahelise kaubandusega, võib eeldada, et see mõjutab kaubandust. Käesoleva juhtumi puhul on mõju teatavate EMP naaberriikide vahelisele kaubandusele konverentsitööstuse eripära tõttu veelgi tõenäolisem (20). Seepärast jõudis järelevalveamet esialgsele seisukohale, et meede võib moonutada konkurentsi ja mõjutada kaubandust Euroopa Majanduspiirkonnas.

| (32) | Peale selle kahtles järelevalveamet, kas riigiabi saab pidada kokkusobivaks EMP lepinguga. EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c kohaselt võib abi kultuuri ja kultuuripärandi säilitamise edendamiseks pidada kokkusobivaks EMP lepinguga, kui abi ei mõjuta Euroopa Majanduspiirkonnas kaubandustingimusi ja konkurentsi määral, mis oleks vastuolus üldiste huvidega. Islandi ametiasutused väitsid, et kõnealuse meetme esmane eesmärk oli edendada kultuuri sellise kontserdisaali ehitamisega, kus saaksid tegutseda nii Islandi sümfooniaorkester kui ka Islandi ooperiteater. Järelevalveamet nõustus, et kultuurialast eesmärki silmas pidades võib sümfooniaorkestri ja ooperiteatri ruumide ehitamist ja haldamist käsitada abina kultuuri edendamise jaoks. |
| --- | --- |

(32)

Peale selle kahtles järelevalveamet, kas riigiabi saab pidada kokkusobivaks EMP lepinguga. EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c kohaselt võib abi kultuuri ja kultuuripärandi säilitamise edendamiseks pidada kokkusobivaks EMP lepinguga, kui abi ei mõjuta Euroopa Majanduspiirkonnas kaubandustingimusi ja konkurentsi määral, mis oleks vastuolus üldiste huvidega. Islandi ametiasutused väitsid, et kõnealuse meetme esmane eesmärk oli edendada kultuuri sellise kontserdisaali ehitamisega, kus saaksid tegutseda nii Islandi sümfooniaorkester kui ka Islandi ooperiteater. Järelevalveamet nõustus, et kultuurialast eesmärki silmas pidades võib sümfooniaorkestri ja ooperiteatri ruumide ehitamist ja haldamist käsitada abina kultuuri edendamise jaoks.

| (33) | Samuti oli järelevalveamet nõus sellega, et sellist infrastruktuuri nagu Harpa võib kasutada ka mitmesuguseks äritegevuseks, nagu restoranide, kohvikute, kaupluste, konverentside ja popmuusika kontsertide jaoks. Selleks et mitte moonutada konkurentsi, tuli aga kehtestada kaitsemeetmed, et vältida ristsubsideerimist äritegevuse ja toetatud kultuuritegevuse vahel. Järelevalveamet jõudis esialgsele seisukohale, et ta kahtleb, kas Islandi ametiasutused on kehtestanud sellise ristsubsideerimise vältimiseks vajalikud kaitsemeetmed. Seega oli järelevalveametil pärast esialgse hinnangu andmist kahtlusi, kas Harpa ehitust ja haldamist saab pidada sobivaks EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c kohaselt. |
| --- | --- |

(33)

Samuti oli järelevalveamet nõus sellega, et sellist infrastruktuuri nagu Harpa võib kasutada ka mitmesuguseks äritegevuseks, nagu restoranide, kohvikute, kaupluste, konverentside ja popmuusika kontsertide jaoks. Selleks et mitte moonutada konkurentsi, tuli aga kehtestada kaitsemeetmed, et vältida ristsubsideerimist äritegevuse ja toetatud kultuuritegevuse vahel. Järelevalveamet jõudis esialgsele seisukohale, et ta kahtleb, kas Islandi ametiasutused on kehtestanud sellise ristsubsideerimise vältimiseks vajalikud kaitsemeetmed. Seega oli järelevalveametil pärast esialgse hinnangu andmist kahtlusi, kas Harpa ehitust ja haldamist saab pidada sobivaks EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c kohaselt.

4.   ISLANDI AMETIASUTUSTE MÄRKUSED

| (34) | Islandi ametiasutuste märkused kajastasid nende seisukohta, et Harpa haldamise rahastamine ei hõlma riigiabi, kuna nad on nõuetekohaselt taganud, et äriühingud peavad kontserdisaali ja konverentsikeskuse erineva tegevuse kohta eraldi arvestust (21). |
| --- | --- |

(34)

Islandi ametiasutuste märkused kajastasid nende seisukohta, et Harpa haldamise rahastamine ei hõlma riigiabi, kuna nad on nõuetekohaselt taganud, et äriühingud peavad kontserdisaali ja konverentsikeskuse erineva tegevuse kohta eraldi arvestust (21).

| (35) | Islandi ametiasutused ei vaidle vastu, et Harpale antav rahaline toetus on pärit riigi ressurssidest ja on seostatav riigiabiga. Ometi väidavad nad, et Harpat ei saa pidada ettevõtjaks EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses. Islandi ametiasutuste sõnul on Harpa infrastruktuur ja kultuurikeskus, mille eesmärk on säilitada ja edendada kultuuri ja Islandi pärandit, ning seepärast ei saa Harpat käsitada tiheda konkurentsiga turul kaupade ja teenuste pakkujana. Lisaks on Islandi ametiasutused arvamusel, et majandusliku eelise tingimus ei ole käesoleva juhtumi puhul täidetud, kuna on tagatud, et Harpa ärilist osa ei rahastata riigi ressurssidest, mida eraldatakse vaid kultuuriga seotud tegevuse jaoks. Pidades silmas mõju konkurentsile ja lepinguosalistevahelisele kaubandusele, märgivad Islandi ametiasutused lõpetuseks seda, et arvesse tuleks võtta Islandi geograafilist asukohta ning asjaolu, et tõenäoliselt ei reisi teiste EMP lepingus osalevate riikide publik Islandile konkreetselt selleks, et külastada kontserte või muid sarnaseid üritusi. |
| --- | --- |

(35)

Islandi ametiasutused ei vaidle vastu, et Harpale antav rahaline toetus on pärit riigi ressurssidest ja on seostatav riigiabiga. Ometi väidavad nad, et Harpat ei saa pidada ettevõtjaks EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses. Islandi ametiasutuste sõnul on Harpa infrastruktuur ja kultuurikeskus, mille eesmärk on säilitada ja edendada kultuuri ja Islandi pärandit, ning seepärast ei saa Harpat käsitada tiheda konkurentsiga turul kaupade ja teenuste pakkujana. Lisaks on Islandi ametiasutused arvamusel, et majandusliku eelise tingimus ei ole käesoleva juhtumi puhul täidetud, kuna on tagatud, et Harpa ärilist osa ei rahastata riigi ressurssidest, mida eraldatakse vaid kultuuriga seotud tegevuse jaoks. Pidades silmas mõju konkurentsile ja lepinguosalistevahelisele kaubandusele, märgivad Islandi ametiasutused lõpetuseks seda, et arvesse tuleks võtta Islandi geograafilist asukohta ning asjaolu, et tõenäoliselt ei reisi teiste EMP lepingus osalevate riikide publik Islandile konkreetselt selleks, et külastada kontserte või muid sarnaseid üritusi.

| (36) | Islandi ametiasutused toonitavad, et Harpa üldine tegevus ei ole äriline. Nende sõnul ei oleks eraettevõtja Harpat rajanud ja seda ei saa võrrelda erasektori ettevõtjate rühmaga. Seega, Islandi ametiasutuste meelest tõendavad käesoleva juhtumi puhul faktid selgelt seda, et turumajanduse tingimustes tegutseva investori testil on oma piirangud. |
| --- | --- |

(36)

Islandi ametiasutused toonitavad, et Harpa üldine tegevus ei ole äriline. Nende sõnul ei oleks eraettevõtja Harpat rajanud ja seda ei saa võrrelda erasektori ettevõtjate rühmaga. Seega, Islandi ametiasutuste meelest tõendavad käesoleva juhtumi puhul faktid selgelt seda, et turumajanduse tingimustes tegutseva investori testil on oma piirangud.

| (37) | Pärast konsulteerimist Harpa direktoritega pakkusid Islandi ametiasutused välja, et ristsubsideerimise vältimiseks kasutatav struktuur ei peaks seisnema eraldi äriühingutes või konverentsitegevuse puhul kohustuslike hangete korraldamises. Islandi ametiasutused on veendunud, et muud meetmed sobiksid paremini ja tekitaksid hoone haldamisel vähem raskusi. Olenemata sellest, kas Harpa rahastamiseks ja haldamiseks kasutatavaid riigi ressursse peetakse riigiabi eeskirjadele vastavaks riigiabiks — või ei käsitata neid üldse riigiabina —, nõustuvad Islandi ametiasutused seega vajadusega rakendada meetmeid tagamaks, et mis tahes toetus ei moonutaks ebaseaduslikult konkurentsi konverentsiturul. |
| --- | --- |

(37)

Pärast konsulteerimist Harpa direktoritega pakkusid Islandi ametiasutused välja, et ristsubsideerimise vältimiseks kasutatav struktuur ei peaks seisnema eraldi äriühingutes või konverentsitegevuse puhul kohustuslike hangete korraldamises. Islandi ametiasutused on veendunud, et muud meetmed sobiksid paremini ja tekitaksid hoone haldamisel vähem raskusi. Olenemata sellest, kas Harpa rahastamiseks ja haldamiseks kasutatavaid riigi ressursse peetakse riigiabi eeskirjadele vastavaks riigiabiks — või ei käsitata neid üldse riigiabina —, nõustuvad Islandi ametiasutused seega vajadusega rakendada meetmeid tagamaks, et mis tahes toetus ei moonutaks ebaseaduslikult konkurentsi konverentsiturul.

| (38) | Islandi ametiasutused on järelevalveametiga ühel meelel, et tuleb kanda hoolt selle eest, et konverentsitegevus on muust Harpa tegevusest rahaliselt sõltumatu ning et nende kahe haru vahelise ristsubsideerimise vältimiseks tuleb rakendada kaitsemeetmeid. Selleks et tagada äritegevuse ja muu tegevuse nõuetekohane lahusus ning ära hoida äritegevusele mis tahes toetuse maksmine, on võetud kaks peamist järgmist meedet:






  i) | esiteks on Harpa direktorid võtnud kasutusele uue äri- ja raamatupidamistarkvara (22). See võimaldab äriühingul Harpa tónlistar- og ráðstefnuhús ehf. tagada eri tegevusliikide nõuetekohane lahushoidmine ja siduda oma raamatupidamissüsteem tihedamalt projekti haldamisega. Uues süsteemis on märksa rohkem läbipaistvust ja analüütilisi funktsioone. Harpa eraldi raamatupidamisarvestuse puhul võetakse arvesse liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvust käsitlevas direktiivis 2006/111/EÜ (edaspidi „läbipaistvusdirektiiv”) esitatud suuniseid (23). Eraldi raamatupidamisarvestust peetakse kõikide kultuuriga seotud tegevusvaldkondade ja rentnike kohta, samuti konverentsitegevuse kohta, tagades sellega erinevate tegevusvaldkondade ettevõttesisese raamatupidamisarvestuse pidamise; |
| --- | --- | --- |

(38)

Islandi ametiasutused on järelevalveametiga ühel meelel, et tuleb kanda hoolt selle eest, et konverentsitegevus on muust Harpa tegevusest rahaliselt sõltumatu ning et nende kahe haru vahelise ristsubsideerimise vältimiseks tuleb rakendada kaitsemeetmeid. Selleks et tagada äritegevuse ja muu tegevuse nõuetekohane lahusus ning ära hoida äritegevusele mis tahes toetuse maksmine, on võetud kaks peamist järgmist meedet:

i)

esiteks on Harpa direktorid võtnud kasutusele uue äri- ja raamatupidamistarkvara (22). See võimaldab äriühingul Harpa tónlistar- og ráðstefnuhús ehf. tagada eri tegevusliikide nõuetekohane lahushoidmine ja siduda oma raamatupidamissüsteem tihedamalt projekti haldamisega. Uues süsteemis on märksa rohkem läbipaistvust ja analüütilisi funktsioone. Harpa eraldi raamatupidamisarvestuse puhul võetakse arvesse liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvust käsitlevas direktiivis 2006/111/EÜ (edaspidi „läbipaistvusdirektiiv”) esitatud suuniseid (23). Eraldi raamatupidamisarvestust peetakse kõikide kultuuriga seotud tegevusvaldkondade ja rentnike kohta, samuti konverentsitegevuse kohta, tagades sellega erinevate tegevusvaldkondade ettevõttesisese raamatupidamisarvestuse pidamise;

| ii) | teiseks on Islandi ametiasutused taganud selle, et teatav osa Harpa püsi- ja üldkuludest jagatakse konkreetsete tegevusvaldkondade vahel, võttes aluseks tegeliku kasutuse ja äritegevuse. Peale selle on konverentsiharult küsitud büroopinna ja muude ruumide eest turuhinnale vastavat renti. Turul kehtiva rendihinna ja ühiste teenuste kasutamise tasu kindlaksmääramiseks vaatlesid Islandi ametiasutused seda, mida nõuaksid võrreldavas olukorras erasektori ettevõtjad. |
| --- | --- |

ii)

teiseks on Islandi ametiasutused taganud selle, et teatav osa Harpa püsi- ja üldkuludest jagatakse konkreetsete tegevusvaldkondade vahel, võttes aluseks tegeliku kasutuse ja äritegevuse. Peale selle on konverentsiharult küsitud büroopinna ja muude ruumide eest turuhinnale vastavat renti. Turul kehtiva rendihinna ja ühiste teenuste kasutamise tasu kindlaksmääramiseks vaatlesid Islandi ametiasutused seda, mida nõuaksid võrreldavas olukorras erasektori ettevõtjad.

| (39) | Islandi ametiasutused on esitanud ettepaneku eelnõu Harpa konverentsiharu raamatupidamisarvestuse täielikuks eraldamiseks, milles võetakse arvesse uut kulude ja tulude jaotamise metoodikat (24). Järgmises tabelis on esitatud Harpa jaoks välja pakutud eraldi raamatupidamisarvestus (25).








  Eraldi raamatupidamisarvestus Harpa konverentsiharu jaoks |
| --- | --- |
| | Tegevustulu | 2013 | 2016 |
| 1 | Konverentsiruumide rentimisel saadav tulu | 109 282 | 141 815 |
| 2 | Tehniliste seadmete rentimisel saadav tulu | 37 965 | 47 870 |
| 3 | Tehniliste teenuste pakkumisel saadav tulu | 38 054 | 48 105 |
| 4 | Muu tulu | 2 186 | 2 836 |
| | — | kogutulu, välja arvatud toitlustusteenuste pakkumisel saadav tulu |

(39)

Islandi ametiasutused on esitanud ettepaneku eelnõu Harpa konverentsiharu raamatupidamisarvestuse täielikuks eraldamiseks, milles võetakse arvesse uut kulude ja tulude jaotamise metoodikat (24). Järgmises tabelis on esitatud Harpa jaoks välja pakutud eraldi raamatupidamisarvestus (25).

Eraldi raamatupidamisarvestus Harpa konverentsiharu jaoks

Tegevustulu

2013

2016

1

Konverentsiruumide rentimisel saadav tulu

109 282

141 815

2

Tehniliste seadmete rentimisel saadav tulu

37 965

47 870

3

Tehniliste teenuste pakkumisel saadav tulu

38 054

48 105

4

Muu tulu

2 186

2 836

—

kogutulu, välja arvatud toitlustusteenuste pakkumisel saadav tulu

187 486

240 626

Toitlustusteenuste pakkumisel saadav tulu

5

Konverentsiharu osa toitlustusteenuste pakkumisel saadavast tulust

34 396

38 697

6

Kindlaksmääratud rent

7 209

7 209

Konverentsiharu kogutulu

229 091

286 533

Tegevuskulud

7

Kindlaksmääratud renditasu — konverentsiharu bürooruumid

686

686

8

Kindlaksmääratud renditasu — toitlustus

7 209

7 209

9

Palgad ja nendega seotud kulud — konverentsiharu töötajad

42 908

42 908

10

Finantshalduse tasu (raamatupidamine)

1 000

1 000

11

Palgad ja nendega seotud kulud — turundustöötajad

6 738

6 738

12

Turustuskulud

22 000

22 000

Ürituse korraldamisega seotud kulud

13

Renditasu (75 % ruumi renditulust)

81 961

106 361

14

Seadmete rentimise tasu (75 % seadmete liisimise tulust)

28 474

35 903

15

Tehniliste teenuste kasutamise tasu (75 % tehniliste teenuste pakkumise tulust)

28 541

36 079

Tegevuskulud kokku

219 571

258 884

Maksustamiseelne tulu

9 574

27 649

| (40) | Seoses renditasuga esitasid Islandi ametiasutused järelevalveametile võrdluse Islandi teistes konverentsikeskustes küsitava tasuga, millest nähtub, et konverentsiruumide rent on jaeklientide jaoks võrreldavast turuhinnast kõrgem. Islandi ametiasutuste sõnul on rendihind hulgiettevõtjale, nagu konverentside korraldaja, tavaliselt märgatavalt väiksem sellest hinnast, mida maksaks jaeklient. Seepärast teevad Islandi ametiasutused ettepaneku kohaldada 25 % marginaali (allahindlust) (26). Islandi ametiasutuste arvates peaks selline madal marginaal tagama selle, et konverentsiharult küsitakse võrreldes teiste turuosalistega õiget tasu. |
| --- | --- |

(40)

Seoses renditasuga esitasid Islandi ametiasutused järelevalveametile võrdluse Islandi teistes konverentsikeskustes küsitava tasuga, millest nähtub, et konverentsiruumide rent on jaeklientide jaoks võrreldavast turuhinnast kõrgem. Islandi ametiasutuste sõnul on rendihind hulgiettevõtjale, nagu konverentside korraldaja, tavaliselt märgatavalt väiksem sellest hinnast, mida maksaks jaeklient. Seepärast teevad Islandi ametiasutused ettepaneku kohaldada 25 % marginaali (allahindlust) (26). Islandi ametiasutuste arvates peaks selline madal marginaal tagama selle, et konverentsiharult küsitakse võrreldes teiste turuosalistega õiget tasu.

| (41) | Islandi ametiasutuste meelest on arusaadav, et selline investeering nagu Harpa ei too sarnaselt ükskõik millisele teisele suurele investeerimisprojektile keskuse paaril esimesel tegevusaastal kasumit. Uus kulude ja tulude jaotamise mudel näitab aga seda, et äriline pool muutub järk-järgult kasumlikumaks, pannes Harpa omanike investeeringu paari aasta pärast kasumit teenima. Uus mudel tõendab ka seda, et konverentsiharu on seni üldkuludest tõenäoliselt kandnud ebaproportsionaalselt suure osa. |
| --- | --- |

(41)

Islandi ametiasutuste meelest on arusaadav, et selline investeering nagu Harpa ei too sarnaselt ükskõik millisele teisele suurele investeerimisprojektile keskuse paaril esimesel tegevusaastal kasumit. Uus kulude ja tulude jaotamise mudel näitab aga seda, et äriline pool muutub järk-järgult kasumlikumaks, pannes Harpa omanike investeeringu paari aasta pärast kasumit teenima. Uus mudel tõendab ka seda, et konverentsiharu on seni üldkuludest tõenäoliselt kandnud ebaproportsionaalselt suure osa.

| (42) | Ja veel — kui järelevalveamet peaks käsitama meedet riigiabina, on Islandi ametiasutused väljendanud oma seisukohta, et sellist abi saab pidada kokkusobivaks EMP lepingu artikli 61 lõikega 3, pidades silmas meetme eesmärke, sealhulgas eesmärki säilitada ja edendada kultuuri ja Islandi pärandit. Sellega seoses on Islandi ametiasutused ühtlasi kutsunud järelevalveametit üles hindama seda, kas sellist abi tuleks pidada üldist majandushuvi pakkuva teenuse rahastamiseks. |
| --- | --- |

(42)

Ja veel — kui järelevalveamet peaks käsitama meedet riigiabina, on Islandi ametiasutused väljendanud oma seisukohta, et sellist abi saab pidada kokkusobivaks EMP lepingu artikli 61 lõikega 3, pidades silmas meetme eesmärke, sealhulgas eesmärki säilitada ja edendada kultuuri ja Islandi pärandit. Sellega seoses on Islandi ametiasutused ühtlasi kutsunud järelevalveametit üles hindama seda, kas sellist abi tuleks pidada üldist majandushuvi pakkuva teenuse rahastamiseks.

II.   HINNANG

1.   RIIGIABI OLEMASOLU EMP LEPINGU ARTIKLI 61 LÕIKE 1 TÄHENDUSES

| (43) | EMP lepingu artikli 61 lõikes 1 on sätestatud järgmine:
  „Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, on igasugune EÜ liikmesriikide või EFTA riikide poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, käesoleva lepinguga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see mõjutab lepinguosalistevahelist kaubandust”. |
| --- | --- |

(43)

EMP lepingu artikli 61 lõikes 1 on sätestatud järgmine:

„Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, on igasugune EÜ liikmesriikide või EFTA riikide poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, käesoleva lepinguga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see mõjutab lepinguosalistevahelist kaubandust”.

| (44) | Sellest järeldub, et meede kujutab endast riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses, kui on täidetud kõik järgmised tingimused: meede i) abi annab riik või seda antakse riigi ressurssidest; ii) abi annab abisaajale majandusliku eelise; iii) abi on valikuline; iv) abi avaldab mõju lepinguosalistevahelisele kaubandusele ja võib kahjustada konkurentsi (27). |
| --- | --- |

(44)

Sellest järeldub, et meede kujutab endast riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses, kui on täidetud kõik järgmised tingimused: meede i) abi annab riik või seda antakse riigi ressurssidest; ii) abi annab abisaajale majandusliku eelise; iii) abi on valikuline; iv) abi avaldab mõju lepinguosalistevahelisele kaubandusele ja võib kahjustada konkurentsi (27).

| (45) | Järgmistes punktides analüüsitakse riigilt Harpa rahastamiseks saadud toetust nende kriteeriumide alusel. |
| --- | --- |

(45)

Järgmistes punktides analüüsitakse riigilt Harpa rahastamiseks saadud toetust nende kriteeriumide alusel.

1.1.   Riigi ressursid

| (46) | EMP lepingu artikli 61 lõike 1 kohaselt peab meede olema antud riigi poolt või riigi ressurssidest, et kujutada endast riigiabi. |
| --- | --- |

(46)

EMP lepingu artikli 61 lõike 1 kohaselt peab meede olema antud riigi poolt või riigi ressurssidest, et kujutada endast riigiabi.

| (47) | Alustuseks märgib järelevalveamet, et nii kohalikke kui ka piirkondlikke omavalitsusi peetakse riigiga samaväärseteks (28). Sellest tulenevalt hõlmab mõiste „riik” artikli 61 lõike 1 kohaldamisel kõiki riigi ametiasutusi alates keskvalitsusest kuni linna tasandini või kõige madalama haldustasandini ning samuti riigi osalusega ettevõtteid ja asutusi. Peale selle käsitatakse omavalitsuse ressursse riigi ressurssidena EMP lepingu artikli 61 tähenduses (29). |
| --- | --- |

(47)

Alustuseks märgib järelevalveamet, et nii kohalikke kui ka piirkondlikke omavalitsusi peetakse riigiga samaväärseteks (28). Sellest tulenevalt hõlmab mõiste „riik” artikli 61 lõike 1 kohaldamisel kõiki riigi ametiasutusi alates keskvalitsusest kuni linna tasandini või kõige madalama haldustasandini ning samuti riigi osalusega ettevõtteid ja asutusi. Peale selle käsitatakse omavalitsuse ressursse riigi ressurssidena EMP lepingu artikli 61 tähenduses (29).

| (48) | Kuna Islandi riik ja Reykjavíki linn katavad oma eelarvest teatava summa eraldamisega ühiselt Harpat haldava äriühingu iga-aastase puudujäägi, on kaasatud riigi ressursid. Lisaks tähendab laenude ümberarvestamine aktsiakapitaliks samuti riigi ressursside ülekandmist, kuna riik ja linn jäävad ilma õigusest saada antud laenud täies ulatuses tagasi. Seepärast on EMP lepingu artikli 61 lõike 1 esimene kriteerium täidetud. |
| --- | --- |

(48)

Kuna Islandi riik ja Reykjavíki linn katavad oma eelarvest teatava summa eraldamisega ühiselt Harpat haldava äriühingu iga-aastase puudujäägi, on kaasatud riigi ressursid. Lisaks tähendab laenude ümberarvestamine aktsiakapitaliks samuti riigi ressursside ülekandmist, kuna riik ja linn jäävad ilma õigusest saada antud laenud täies ulatuses tagasi. Seepärast on EMP lepingu artikli 61 lõike 1 esimene kriteerium täidetud.

1.2.   Ettevõtja

| (49) | Selleks et meede oleks riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses, peab meede andma ettevõtjale eelise. Ettevõtja on majandustegevusega tegelev üksus, olenemata tema õiguslikust seisundist ja rahastamisviisist (30). Majandustegevus on turul kaupade või teenuste pakkumine (31). Ja vastupidi, üksused, mis ei ole kaubanduslikult aktiivsed, st ei paku konkreetsel turul kaupu ja teenuseid, ei ole ettevõtjad. |
| --- | --- |

(49)

Selleks et meede oleks riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses, peab meede andma ettevõtjale eelise. Ettevõtja on majandustegevusega tegelev üksus, olenemata tema õiguslikust seisundist ja rahastamisviisist (30). Majandustegevus on turul kaupade või teenuste pakkumine (31). Ja vastupidi, üksused, mis ei ole kaubanduslikult aktiivsed, st ei paku konkreetsel turul kaupu ja teenuseid, ei ole ettevõtjad.

| (50) | Nagu on märgitud otsuses nr 128/13/COL, on järelevalveamet arvamusel, et nii infrastruktuuri rajamine kui ka käitamine on majandustegevus (ja seega kohaldatakse nende suhtes riigiabi eeskirju), kui seda infrastruktuuri kasutatakse või hakatakse kasutama kaupade või teenuste pakkumiseks turul (32). Käesoleva juhtumi puhul on Harpa ette nähtud näiteks konverentside korraldamiseks ning samuti muusika- ja kultuuriürituste ning muude kunstiürituste korraldamiseks ärilistel alustel, st teenuste pakkumiseks turul. Seda seisukohta on kinnitanud Euroopa Liidu Kohus otsusega Leipzig/Halle kohtuasjas (33). Infrastruktuuriga seotud juhtumite puhul võidakse abi anda seega mitmel tasandil: ehitamiseks, haldamiseks ja ruumide kasutamiseks (34). |
| --- | --- |

(50)

Nagu on märgitud otsuses nr 128/13/COL, on järelevalveamet arvamusel, et nii infrastruktuuri rajamine kui ka käitamine on majandustegevus (ja seega kohaldatakse nende suhtes riigiabi eeskirju), kui seda infrastruktuuri kasutatakse või hakatakse kasutama kaupade või teenuste pakkumiseks turul (32). Käesoleva juhtumi puhul on Harpa ette nähtud näiteks konverentside korraldamiseks ning samuti muusika- ja kultuuriürituste ning muude kunstiürituste korraldamiseks ärilistel alustel, st teenuste pakkumiseks turul. Seda seisukohta on kinnitanud Euroopa Liidu Kohus otsusega Leipzig/Halle kohtuasjas (33). Infrastruktuuriga seotud juhtumite puhul võidakse abi anda seega mitmel tasandil: ehitamiseks, haldamiseks ja ruumide kasutamiseks (34).

| (51) | Nagu varem märgitud, toimuvad Harpas Islandi sümfooniaorkestri kontserdid, Islandi ooperiteatri etendused ja mitmesugused muud kunstiüritused ning konverentsid. Islandi ametiasutuste meelest on vaid Harpa konverentsidega seotud tegevus majandustegevus. Kogu muu tegevus tuleks seetõttu liigitada mittemajanduslikuks. |
| --- | --- |

(51)

Nagu varem märgitud, toimuvad Harpas Islandi sümfooniaorkestri kontserdid, Islandi ooperiteatri etendused ja mitmesugused muud kunstiüritused ning konverentsid. Islandi ametiasutuste meelest on vaid Harpa konverentsidega seotud tegevus majandustegevus. Kogu muu tegevus tuleks seetõttu liigitada mittemajanduslikuks.

| (52) | Mõned Harpas toimuvad tegevused, eelkõige konverentsid, teatrietendused, popmuusika kontserdid jne, võivad aga ligi meelitada märkimisväärse arvu kliente, pakkudes konkurentsi erasektori konverentsikeskustele, teatritele ja muudele kontserdipaikadele. Seepärast on järelevalveamet seisukohal, et Harpa kontserdisaal ja konverentsikeskus ning selle haldamisega tegelev äriühing on ettevõtjad, sest nad tegelevad äritegevusega (35). |
| --- | --- |

(52)

Mõned Harpas toimuvad tegevused, eelkõige konverentsid, teatrietendused, popmuusika kontserdid jne, võivad aga ligi meelitada märkimisväärse arvu kliente, pakkudes konkurentsi erasektori konverentsikeskustele, teatritele ja muudele kontserdipaikadele. Seepärast on järelevalveamet seisukohal, et Harpa kontserdisaal ja konverentsikeskus ning selle haldamisega tegelev äriühing on ettevõtjad, sest nad tegelevad äritegevusega (35).

1.3.   Eelis

| (53) | Selleks et meede oleks riigiabi EMP lepingu artikli 61 tähenduses, peab meede andma abisaajale majandusliku eelise. |
| --- | --- |

(53)

Selleks et meede oleks riigiabi EMP lepingu artikli 61 tähenduses, peab meede andma abisaajale majandusliku eelise.

| (54) | Harpa ehitamise rahastamise puhul saab välistada riigiabi juhul, kui see on kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõttega (36). Islandi ametiasutused on olnud kõnealuse juhtumi puhul turumajanduse tingimustes tegutseva investori kriteeriumi kohaldamise vastu, sest nende meelest ei ole Harpa üldine tegevus äriline. Islandi ametiasutuste sõnul ei oleks eraettevõtja Harpat rajanud ja seda ei saa võrrelda erasektori ettevõtjate rühmaga. Seega on Islandi ametiasutuste arvates turumajanduse tingimustes tegutseva investori kriteeriumil käesoleva juhtumi puhul oma piirid. |
| --- | --- |

(54)

Harpa ehitamise rahastamise puhul saab välistada riigiabi juhul, kui see on kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõttega (36). Islandi ametiasutused on olnud kõnealuse juhtumi puhul turumajanduse tingimustes tegutseva investori kriteeriumi kohaldamise vastu, sest nende meelest ei ole Harpa üldine tegevus äriline. Islandi ametiasutuste sõnul ei oleks eraettevõtja Harpat rajanud ja seda ei saa võrrelda erasektori ettevõtjate rühmaga. Seega on Islandi ametiasutuste arvates turumajanduse tingimustes tegutseva investori kriteeriumil käesoleva juhtumi puhul oma piirid.

| (55) | Islandi ametiasutuste sõnul olid riik ja linn Harpa ehitamise puhul esialgu lootnud, et projekti elluviimist rahastab erainvestor. Finantskriisi tõttu muutus aga projekti elluviimine ilma avaliku sektori vahenditeta võimatuks. Riigi ja linna otsesed toetused on seega väidetavalt vajalikud, sest ilma nendeta ei oleks olnud projekti rahastamiseks piisavalt vahendeid. Seepärast leiab järelevalveamet, et Harpa ehituse riiklik rahastamine kujutab endast majanduslikku eelist ja seega abi, kuna projekti ei oleks avaliku sektori vahendite puudumisel väidetavalt ellu viidud. Seega oli riigi ja linna osalus oluline kogu Harpa projekti jaoks. |
| --- | --- |

(55)

Islandi ametiasutuste sõnul olid riik ja linn Harpa ehitamise puhul esialgu lootnud, et projekti elluviimist rahastab erainvestor. Finantskriisi tõttu muutus aga projekti elluviimine ilma avaliku sektori vahenditeta võimatuks. Riigi ja linna otsesed toetused on seega väidetavalt vajalikud, sest ilma nendeta ei oleks olnud projekti rahastamiseks piisavalt vahendeid. Seepärast leiab järelevalveamet, et Harpa ehituse riiklik rahastamine kujutab endast majanduslikku eelist ja seega abi, kuna projekti ei oleks avaliku sektori vahendite puudumisel väidetavalt ellu viidud. Seega oli riigi ja linna osalus oluline kogu Harpa projekti jaoks.

| (56) | Järelevalveameti varasematest otsustest nähtub, et juhul kui üksus tegeleb nii ärilise kui ka mitteärilise tegevusega, peab olema kehtestatud kuluarvestussüsteem, millega tagatakse, et ärilist tegevust ei rahastata mittetulundusliku tegevuse jaoks eraldatud riigi ressurssidest (37). See põhimõte on sätestatud ka läbipaistvusdirektiivis. Läbipaistvusdirektiiv ei ole arutluse all oleva juhtumi suhtes vahetult kohaldatav, sest Harpa kogu aastane netokäive on jäänud kahel viimasel aastal allapoole direktiivi artikli 5 lõike 1 punktis d sätestatud käibelävendit (38). Järelevalveameti arvamuse kohaselt on siiski kohaldatavad põhimõtted, mille kohaselt tuleb ärilistel alustel toimuva majandustegevuse puhul pidada eraldi raamatupidamisarvestust ja kehtestada selged kuluarvestuspõhimõtted. |
| --- | --- |

(56)

Järelevalveameti varasematest otsustest nähtub, et juhul kui üksus tegeleb nii ärilise kui ka mitteärilise tegevusega, peab olema kehtestatud kuluarvestussüsteem, millega tagatakse, et ärilist tegevust ei rahastata mittetulundusliku tegevuse jaoks eraldatud riigi ressurssidest (37). See põhimõte on sätestatud ka läbipaistvusdirektiivis. Läbipaistvusdirektiiv ei ole arutluse all oleva juhtumi suhtes vahetult kohaldatav, sest Harpa kogu aastane netokäive on jäänud kahel viimasel aastal allapoole direktiivi artikli 5 lõike 1 punktis d sätestatud käibelävendit (38). Järelevalveameti arvamuse kohaselt on siiski kohaldatavad põhimõtted, mille kohaselt tuleb ärilistel alustel toimuva majandustegevuse puhul pidada eraldi raamatupidamisarvestust ja kehtestada selged kuluarvestuspõhimõtted.

| (57) | Nagu on kirjeldatud I.2 jaos, on Harpa tegevus jagatud mitmesse kategooriasse: näiteks tegutsevad hoones Islandi sümfooniaorkester ja Islandi ooperiteater ning seal toimuvad ka teised kunstiüritused ja konverentsid. Islandi ametiasutused ei ole pärast seda, kui järelevalveamet võttis vastu otsuse nr 128/13/COL, siiski nõuetekohaselt taganud Harpa eri tegevusliikide selget ja järjepidevat eraldi raamatupidamisarvestust. Hoone kasutamisega seotud kahjumi ja ühiste halduskulude jagamist Harpa eri tegevusliikide vahel, võttes aluseks prognoositava kasutuse ja muud kriteeriumid, ei saa pidada EMP õigusaktide kohaseks selgeks eraldi raamatupidamisarvestuseks. Seepärast oleks see olukord võinud Harpas viia kultuuriga seotud tegevuse ja majandustegevuse vahelise ristsubsideerimiseni. |
| --- | --- |

(57)

Nagu on kirjeldatud I.2 jaos, on Harpa tegevus jagatud mitmesse kategooriasse: näiteks tegutsevad hoones Islandi sümfooniaorkester ja Islandi ooperiteater ning seal toimuvad ka teised kunstiüritused ja konverentsid. Islandi ametiasutused ei ole pärast seda, kui järelevalveamet võttis vastu otsuse nr 128/13/COL, siiski nõuetekohaselt taganud Harpa eri tegevusliikide selget ja järjepidevat eraldi raamatupidamisarvestust. Hoone kasutamisega seotud kahjumi ja ühiste halduskulude jagamist Harpa eri tegevusliikide vahel, võttes aluseks prognoositava kasutuse ja muud kriteeriumid, ei saa pidada EMP õigusaktide kohaseks selgeks eraldi raamatupidamisarvestuseks. Seepärast oleks see olukord võinud Harpas viia kultuuriga seotud tegevuse ja majandustegevuse vahelise ristsubsideerimiseni.

| (58) | Nagu on kirjeldatud I.4 jaos, on Islandi ametiasutused võtnud teatavad meetmed, et eraldada Harpas ärilise ja mitteärilise tegevuse raamatupidamisarvestus (39). Meetmed hõlmavad uut kulude ja tulude jaotamise metoodikat ning eraldi raamatupidamisarvestuse pidamist Harpa konverentsiharu kohta. Ehkki selline uus kord viib Harpa haldamisega seotud äriühingute eelise miinimumini, mis on vajalik infrastruktuuri käigushoidmise tagamiseks, ei saa konverentsiharule eelise andmist täielikult välistada. |
| --- | --- |

(58)

Nagu on kirjeldatud I.4 jaos, on Islandi ametiasutused võtnud teatavad meetmed, et eraldada Harpas ärilise ja mitteärilise tegevuse raamatupidamisarvestus (39). Meetmed hõlmavad uut kulude ja tulude jaotamise metoodikat ning eraldi raamatupidamisarvestuse pidamist Harpa konverentsiharu kohta. Ehkki selline uus kord viib Harpa haldamisega seotud äriühingute eelise miinimumini, mis on vajalik infrastruktuuri käigushoidmise tagamiseks, ei saa konverentsiharule eelise andmist täielikult välistada.

| (59) | Lisaks on Harpa haldamisega seotud äriühingutele antud eelisseisund saamata jäänud kasumi näol, kui riik ja linn ei nõua oma kontserdisaali ja konverentsikeskusesse tehtud investeeringu tasuvust — juhul kui kõnealused äriühingud tegelevad äritegevusega, näiteks korraldavad konverentse. Äriettevõttes nõuaks iga ettevõtte omanik või investor oma investeeringu tasuvust. Selline nõue tähendaks ettevõtja jaoks kulu. Kui riigile kuuluvalt ettevõtjalt ei nõuta oma omanikule tavapärase investeeringutasuvuse tagamist, tähendab see seda, et ettevõtjale antakse eelis iga kord, kui omanik sellest tulust loobub (40). |
| --- | --- |

(59)

Lisaks on Harpa haldamisega seotud äriühingutele antud eelisseisund saamata jäänud kasumi näol, kui riik ja linn ei nõua oma kontserdisaali ja konverentsikeskusesse tehtud investeeringu tasuvust — juhul kui kõnealused äriühingud tegelevad äritegevusega, näiteks korraldavad konverentse. Äriettevõttes nõuaks iga ettevõtte omanik või investor oma investeeringu tasuvust. Selline nõue tähendaks ettevõtja jaoks kulu. Kui riigile kuuluvalt ettevõtjalt ei nõuta oma omanikule tavapärase investeeringutasuvuse tagamist, tähendab see seda, et ettevõtjale antakse eelis iga kord, kui omanik sellest tulust loobub (40).

1.4.   Eelise hindamine Altmarki kriteeriumide kontekstis

| (60) | Islandi ametiasutused on seisukohal, et Harpa ehitamise ja haldamise rahastamist tuleks pidada üldist majandushuvi pakkuva teenuse rahastamiseks ning et Altmarki neli kumuleeruvat kriteeriumi on täidetud, mistõttu ei kujuta meede endast riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(60)

Islandi ametiasutused on seisukohal, et Harpa ehitamise ja haldamise rahastamist tuleks pidada üldist majandushuvi pakkuva teenuse rahastamiseks ning et Altmarki neli kumuleeruvat kriteeriumi on täidetud, mistõttu ei kujuta meede endast riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses.

| (61) | Euroopa Kohtu otsus Altmarki kohtuasjas toob selgust tingimustesse, mille alusel avaliku teenuse osutamise eest makstav hüvitis ei ole tänu mis tahes eelise puudumisele riigiabi (41). Selleks et sellist hüvitist ei käsitataks konkreetse juhtumi puhul riigiabina, peavad olema täidetud neli kumuleeruvat tingimust, millele tavaliselt viidatakse kui Altmarki kriteeriumidele (42). |
| --- | --- |

(61)

Euroopa Kohtu otsus Altmarki kohtuasjas toob selgust tingimustesse, mille alusel avaliku teenuse osutamise eest makstav hüvitis ei ole tänu mis tahes eelise puudumisele riigiabi (41). Selleks et sellist hüvitist ei käsitataks konkreetse juhtumi puhul riigiabina, peavad olema täidetud neli kumuleeruvat tingimust, millele tavaliselt viidatakse kui Altmarki kriteeriumidele (42).

| (62) | Need neli tingimust on järgmised: i) üldist majandushuvi pakkuvate teenuste riiklikust rahastamisest kasusaajale peab olema ametlikult antud kohustus osutada üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid ning see kohustus peab olema selgelt kindlaks määratud; ii) hüvitise väljaarvutamise näitajad tuleb eelnevalt objektiivsel ja läbipaistval viisil kindlaks määrata, et vältida majandusliku eelise andmist, mis võiks soosida hüvitist saavat ettevõtjat võrreldes konkureerivate ettevõtjatega; iii) hüvitis ei tohi olla suurem, kui on vajalik üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise kohustuse täitmisel tekkivate kulude täielikuks või osaliseks katmiseks, võttes arvesse seotud tulu ja mõistlikku kasumit, ning iv) kui hüvitise saaja ei valita välja riigihankemenetluse käigus, tuleb antava hüvitise suuruse kindlaksmääramiseks analüüsida kulutusi, mida oleks teinud nende kohustuste täitmisel tavaline hästi korraldatud juhtimisega ettevõtja, võttes arvesse seotud tulu ja mõistlikku kasumit. |
| --- | --- |

(62)

Need neli tingimust on järgmised: i) üldist majandushuvi pakkuvate teenuste riiklikust rahastamisest kasusaajale peab olema ametlikult antud kohustus osutada üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid ning see kohustus peab olema selgelt kindlaks määratud; ii) hüvitise väljaarvutamise näitajad tuleb eelnevalt objektiivsel ja läbipaistval viisil kindlaks määrata, et vältida majandusliku eelise andmist, mis võiks soosida hüvitist saavat ettevõtjat võrreldes konkureerivate ettevõtjatega; iii) hüvitis ei tohi olla suurem, kui on vajalik üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise kohustuse täitmisel tekkivate kulude täielikuks või osaliseks katmiseks, võttes arvesse seotud tulu ja mõistlikku kasumit, ning iv) kui hüvitise saaja ei valita välja riigihankemenetluse käigus, tuleb antava hüvitise suuruse kindlaksmääramiseks analüüsida kulutusi, mida oleks teinud nende kohustuste täitmisel tavaline hästi korraldatud juhtimisega ettevõtja, võttes arvesse seotud tulu ja mõistlikku kasumit.

| (63) | EMP riikidel on teenuse määratlemisel üldist majandushuvi pakkuva teenusena üldjuhul ulatuslik kaalutlusõigus, kui lähtuda asjaomasest kohtupraktikast, milles sätestatakse järgitavad üldpõhimõtted. EMP lepingu artikli 59 lõikest 2 selgub, et üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavad ettevõtjad on ettevõtjad, kellele on antud eriülesanne (43). |
| --- | --- |

(63)

EMP riikidel on teenuse määratlemisel üldist majandushuvi pakkuva teenusena üldjuhul ulatuslik kaalutlusõigus, kui lähtuda asjaomasest kohtupraktikast, milles sätestatakse järgitavad üldpõhimõtted. EMP lepingu artikli 59 lõikest 2 selgub, et üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavad ettevõtjad on ettevõtjad, kellele on antud eriülesanne (43).

| (64) | Vastavalt järelevalveameti suunistele riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest makstava hüvitise suhtes (44) tuleb avaliku teenuse osutamise ülesanne anda aktiga, mis võib sõltuvalt EFTA riigi õigusest olla õigusakt või leping. Selle võib sätestada ka mitme aktiga. Lähenemisviisi kohaselt, mille komisjon ja järelevalveamet on sellistel juhtudel võtnud, peab aktis või aktides olema sätestatud vähemalt järgmine:






  a) | avalike teenuste osutamise kohustuse sisu ja kestus; |
| --- | --- | --- |

(64)

Vastavalt järelevalveameti suunistele riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest makstava hüvitise suhtes (44) tuleb avaliku teenuse osutamise ülesanne anda aktiga, mis võib sõltuvalt EFTA riigi õigusest olla õigusakt või leping. Selle võib sätestada ka mitme aktiga. Lähenemisviisi kohaselt, mille komisjon ja järelevalveamet on sellistel juhtudel võtnud, peab aktis või aktides olema sätestatud vähemalt järgmine:

a)

avalike teenuste osutamise kohustuse sisu ja kestus;

| b) | asjaomane ettevõtja ja vajaduse korral territoorium; |
| --- | --- |

b)

asjaomane ettevõtja ja vajaduse korral territoorium;

| c) | ainu- või eriõiguste laad, mille asjaomane ametiasutus on ettevõtjale andnud; |
| --- | --- |

c)

ainu- või eriõiguste laad, mille asjaomane ametiasutus on ettevõtjale andnud;

| d) | hüvitise väljaarvutamise, kontrollimise ja läbivaatamise näitajad ning |
| --- | --- |

d)

hüvitise väljaarvutamise, kontrollimise ja läbivaatamise näitajad ning

| e) | ülemääraste hüvitiste maksmise vältimise ja tagasinõudmise kord. |
| --- | --- |

e)

ülemääraste hüvitiste maksmise vältimise ja tagasinõudmise kord.

| (65) | Harpa avalike teenuste osutamise kohustus on Islandi ametiasutuste sõnul selgelt määratletud Harpa omandipoliitikas. Vastavalt omandipoliitikale on Harpa eesmärk i) olla Islandil muusika- ja kultuurielu foorum, ii) tugevdada Islandi positsiooni konverentsikorraldajana, iii) tugevdada Islandi reisisektori seisundit, iv) elavdada Reykjavíki kesklinna. Peale selle on omandipoliitikas ette nähtud, et Harpa tegevus peab olema isemajandav ning et Harpale ei tuleks maksta ühtegi täiendavat toetust peale nende, milles on kokku lepitud projektilepingus. Omandipoliitikas ei käsitleta aga avalike teenuste osutamise kohustuse kestust ega visandata konkreetseid hüvitise väljaarvutamise, kontrollimise ja läbivaatamise näitajaid, samuti ei kirjeldata selles ülemääraste hüvitiste maksmise vältimise ja tagasinõudmise korda. Seepärast ei ole järelevalveameti arvates esimene Altmarki kriteerium täidetud. |
| --- | --- |

(65)

Harpa avalike teenuste osutamise kohustus on Islandi ametiasutuste sõnul selgelt määratletud Harpa omandipoliitikas. Vastavalt omandipoliitikale on Harpa eesmärk i) olla Islandil muusika- ja kultuurielu foorum, ii) tugevdada Islandi positsiooni konverentsikorraldajana, iii) tugevdada Islandi reisisektori seisundit, iv) elavdada Reykjavíki kesklinna. Peale selle on omandipoliitikas ette nähtud, et Harpa tegevus peab olema isemajandav ning et Harpale ei tuleks maksta ühtegi täiendavat toetust peale nende, milles on kokku lepitud projektilepingus. Omandipoliitikas ei käsitleta aga avalike teenuste osutamise kohustuse kestust ega visandata konkreetseid hüvitise väljaarvutamise, kontrollimise ja läbivaatamise näitajaid, samuti ei kirjeldata selles ülemääraste hüvitiste maksmise vältimise ja tagasinõudmise korda. Seepärast ei ole järelevalveameti arvates esimene Altmarki kriteerium täidetud.

| (66) | Peale selle pidi vastavalt projektilepingule riigi ja linna toetus olema kindlaksmääratud iga-aastane summa (595 000 000 Islandi krooni), mida tuli igal maksekuupäeval tarbijahinnaindeksi muutuse kajastamiseks muuta. Harpa finantsolukorra tõttu on Harpa omanikud andnud aga märkimisväärset ajutist rahalist toetust, samuti on toimunud laenude ümberarvestamine (45). Seega on näha, et vastupidiselt Islandi ametiasutuste seisukohale ei ole väidetava avaliku teenuse osutamise eest makstav hüvitis eelnevalt objektiivsel ja läbipaistval viisil kindlaks määratud. Lisaks võib toetuse läbipaistmatus (Harpa iga-aastase puudujäägi katmine, võimalik ristsubsideerimine ja mõistliku investeeringutulu nõudmata jätmine) viia järelevalveameti vaid järelduseni, et Islandi ametiasutused ei kandnud nõuetekohaselt hoolt selle eest, et hüvitis ei ületaks vajalikku miinimumi. |
| --- | --- |

(66)

Peale selle pidi vastavalt projektilepingule riigi ja linna toetus olema kindlaksmääratud iga-aastane summa (595 000 000 Islandi krooni), mida tuli igal maksekuupäeval tarbijahinnaindeksi muutuse kajastamiseks muuta. Harpa finantsolukorra tõttu on Harpa omanikud andnud aga märkimisväärset ajutist rahalist toetust, samuti on toimunud laenude ümberarvestamine (45). Seega on näha, et vastupidiselt Islandi ametiasutuste seisukohale ei ole väidetava avaliku teenuse osutamise eest makstav hüvitis eelnevalt objektiivsel ja läbipaistval viisil kindlaks määratud. Lisaks võib toetuse läbipaistmatus (Harpa iga-aastase puudujäägi katmine, võimalik ristsubsideerimine ja mõistliku investeeringutulu nõudmata jätmine) viia järelevalveameti vaid järelduseni, et Islandi ametiasutused ei kandnud nõuetekohaselt hoolt selle eest, et hüvitis ei ületaks vajalikku miinimumi.

| (67) | Kokkuvõtteks märgib järelevalveamet, et Harpa haldaja ei ole välja valitud riigihankemenetluse käigus ning et Islandi ametiasutused ei ole esitanud järelevalveametile teavet, mis võimaldaks kontrollida seda, kas Harpa kulud vastavad kuludele, mis oleksid tekkinud tavalisel hästi juhitud ja piisavate vahenditega ettevõtjal, nagu nõutakse neljandas Altmarki kriteeriumis. |
| --- | --- |

(67)

Kokkuvõtteks märgib järelevalveamet, et Harpa haldaja ei ole välja valitud riigihankemenetluse käigus ning et Islandi ametiasutused ei ole esitanud järelevalveametile teavet, mis võimaldaks kontrollida seda, kas Harpa kulud vastavad kuludele, mis oleksid tekkinud tavalisel hästi juhitud ja piisavate vahenditega ettevõtjal, nagu nõutakse neljandas Altmarki kriteeriumis.

| (68) | Eespool toodut arvesse võttes teeb järelevalveamet seega järelduse, et Harpa rahastamise puhul ei ole täidetud kõik Altmarki kriteeriumid ja seega ei saa seda käsitada üldist majandushuvi pakkuva teenuse rahastamisena. |
| --- | --- |

(68)

Eespool toodut arvesse võttes teeb järelevalveamet seega järelduse, et Harpa rahastamise puhul ei ole täidetud kõik Altmarki kriteeriumid ja seega ei saa seda käsitada üldist majandushuvi pakkuva teenuse rahastamisena.

1.5.   Valikulisus

| (69) | Selleks et meede oleks riigiabi EMP lepingu artikli 61 tähenduses, peab meede olema valikuline. |
| --- | --- |

(69)

Selleks et meede oleks riigiabi EMP lepingu artikli 61 tähenduses, peab meede olema valikuline.

| (70) | Islandi ametiasutused annavad rahalisi vahendeid Harpa haldamisega seotud äriühingutele. Neid vahendeid kasutatakse Harpa eri tegevusvaldkondade, sealhulgas majandustegevuse, näiteks konverentside korraldamise tulemusel tekkinud kahjumi katmiseks. Selline hüvitamissüsteem, mille raames võib esineda ka ristsubsideerimist, ei ole kättesaadav teistele äriühingutele, kes tegutsevad konverentsiturul Islandis või mujal. |
| --- | --- |

(70)

Islandi ametiasutused annavad rahalisi vahendeid Harpa haldamisega seotud äriühingutele. Neid vahendeid kasutatakse Harpa eri tegevusvaldkondade, sealhulgas majandustegevuse, näiteks konverentside korraldamise tulemusel tekkinud kahjumi katmiseks. Selline hüvitamissüsteem, mille raames võib esineda ka ristsubsideerimist, ei ole kättesaadav teistele äriühingutele, kes tegutsevad konverentsiturul Islandis või mujal.

| (71) | Eespool toodut arvesse võttes on järelevalveamet seisukohal, et Harpa haldamisega seotud äriühingutele on antud võrreldes asjaomasel turul tegutsevate konkurentidega valikuline majanduslik eelis. |
| --- | --- |

(71)

Eespool toodut arvesse võttes on järelevalveamet seisukohal, et Harpa haldamisega seotud äriühingutele on antud võrreldes asjaomasel turul tegutsevate konkurentidega valikuline majanduslik eelis.

1.6.   Konkurentsi moonutamine ja mõju lepinguosalistevahelisele kaubandusele

| (72) | Et meedet saaks käsitada riigiabina EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses, peab see moonutama konkurentsi ja mõjutama EMP lepingu osaliste vahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(72)

Et meedet saaks käsitada riigiabina EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses, peab see moonutama konkurentsi ja mõjutama EMP lepingu osaliste vahelist kaubandust.

| (73) | Järeldamaks, et meede mõjutab tõenäoliselt lepinguosalistevahelist kaubandust ja moonutab konkurentsi teistes EMP riikides rajatud ettevõtjatega, piisab väljakujunenud kohtupraktika kohaselt ainuüksi sellest, kui meede tugevdab ettevõtja positsiooni võrreldes teiste EMP kaubanduses konkureerivate ettevõtjatega (46). Harpa haldamisega seotud äriühingutele kahjumi katmiseks eraldatud riigi ressursid on eelis, mis tugevdab Harpa seisundit võrreldes teiste samal turul konkureerivate ettevõtjatega. |
| --- | --- |

(73)

Järeldamaks, et meede mõjutab tõenäoliselt lepinguosalistevahelist kaubandust ja moonutab konkurentsi teistes EMP riikides rajatud ettevõtjatega, piisab väljakujunenud kohtupraktika kohaselt ainuüksi sellest, kui meede tugevdab ettevõtja positsiooni võrreldes teiste EMP kaubanduses konkureerivate ettevõtjatega (46). Harpa haldamisega seotud äriühingutele kahjumi katmiseks eraldatud riigi ressursid on eelis, mis tugevdab Harpa seisundit võrreldes teiste samal turul konkureerivate ettevõtjatega.

| (74) | Isegi kui suur osa Harpa tegevusest on kohalikku laadi, on Harpa võimeline korraldama ka suuri ja keskmise suurusega rahvusvahelisi üritusi ning seega ei saa välistada mõju konkurentsile ja lepinguosalistevahelisele kaubandusele (47). Islandi ametiasutuste sõnul on siiski üsna ebatõenäoline, et rohkem kui mõned üksikud (kui needki) Harpas toimuvad üritused oleksid naaberriikide elanikele nii huvipakkuvad, et nad oleksid valmis võtma ürituse külastamiseks ette pika reisi Reykjavíki. Seega on ebatõenäoline, et Harpa konkureeriks ürituste korraldamisel lähiriikide sarnaste keskustega. |
| --- | --- |

(74)

Isegi kui suur osa Harpa tegevusest on kohalikku laadi, on Harpa võimeline korraldama ka suuri ja keskmise suurusega rahvusvahelisi üritusi ning seega ei saa välistada mõju konkurentsile ja lepinguosalistevahelisele kaubandusele (47). Islandi ametiasutuste sõnul on siiski üsna ebatõenäoline, et rohkem kui mõned üksikud (kui needki) Harpas toimuvad üritused oleksid naaberriikide elanikele nii huvipakkuvad, et nad oleksid valmis võtma ürituse külastamiseks ette pika reisi Reykjavíki. Seega on ebatõenäoline, et Harpa konkureeriks ürituste korraldamisel lähiriikide sarnaste keskustega.

| (75) | Kuna rahvusvaheliste ürituste korraldamise turul konkureerivad nii toimumiskoha pakkujad kui ka ürituste korraldajad, kelle tegevus on üldjuhul seotud EMP riikide vahelise kaubandusega, võib siiski eeldada, et see mõjutab kaubandust. Käesoleva juhtumi puhul on mõju teatavate EMP naaberriikide vahelisele kaubandusele konverentsitööstuse eripära tõttu veelgi tõenäolisem. Peale selle leidis Üldkohus hiljuti oma määruses, mis käsitleb Madalmaades asuvat Ahoy keskust, et ei ole mingit põhjust piirata turgu asjaomase liikmesriigi territooriumiga (48). |
| --- | --- |

(75)

Kuna rahvusvaheliste ürituste korraldamise turul konkureerivad nii toimumiskoha pakkujad kui ka ürituste korraldajad, kelle tegevus on üldjuhul seotud EMP riikide vahelise kaubandusega, võib siiski eeldada, et see mõjutab kaubandust. Käesoleva juhtumi puhul on mõju teatavate EMP naaberriikide vahelisele kaubandusele konverentsitööstuse eripära tõttu veelgi tõenäolisem. Peale selle leidis Üldkohus hiljuti oma määruses, mis käsitleb Madalmaades asuvat Ahoy keskust, et ei ole mingit põhjust piirata turgu asjaomase liikmesriigi territooriumiga (48).

| (76) | Nagu menetluse algatamise otsuses, leiab järelevalveamet ka nüüd, et Harpale antav toetus võib mõjutada Euroopa Majanduspiirkonnas konkurentsi ja kaubandust. |
| --- | --- |

(76)

Nagu menetluse algatamise otsuses, leiab järelevalveamet ka nüüd, et Harpale antav toetus võib mõjutada Euroopa Majanduspiirkonnas konkurentsi ja kaubandust.

1.7.   Järeldus riigiabi olemasolu kohta

| (77) | Võttes arvesse eespool esitatud kaalutlusi, järeldab järelevalveamet, et hinnatav meede, milleks on Harpa rahastamine, sisaldab riigiabi elemente EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses. Eespool osutatud tingimuste kohaselt tuleb seega kaaluda, kas meedet saab pidada kokkusobivaks EMP lepinguga. |
| --- | --- |

(77)

Võttes arvesse eespool esitatud kaalutlusi, järeldab järelevalveamet, et hinnatav meede, milleks on Harpa rahastamine, sisaldab riigiabi elemente EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses. Eespool osutatud tingimuste kohaselt tuleb seega kaaluda, kas meedet saab pidada kokkusobivaks EMP lepinguga.

2.   MENETLUSNÕUDED

| (78) | Protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikes 3 on sätestatud, et „EFTA järelevalveametile teatatakse piisavalt aegsasti kõigist abi andmise või muutmise kavadest, et see saaks esitada oma märkused. [...] Asjaomane riik ei vii oma kavandatavaid meetmeid ellu enne, kui selle menetluse tulemusena on tehtud lõplik otsus.” |
| --- | --- |

(78)

Protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikes 3 on sätestatud, et „EFTA järelevalveametile teatatakse piisavalt aegsasti kõigist abi andmise või muutmise kavadest, et see saaks esitada oma märkused. [...] Asjaomane riik ei vii oma kavandatavaid meetmeid ellu enne, kui selle menetluse tulemusena on tehtud lõplik otsus.”

| (79) | Islandi ametiasutused ei teavitanud järelevalveametit abimeetmetest. Veelgi enam, Islandi ametiasutused on viinud need meetmed Harpa ehitamise ja haldamise kaudu ellu enne, kui järelevalveamet on teinud lõpliku otsuse. Seetõttu teeb järelevalveamet järelduse, et Islandi ametiasutused ei ole täitnud oma kohustusi vastavalt protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikele 3. Seepärast on igasugune toetuse andmine ebaseaduslik. |
| --- | --- |

(79)

Islandi ametiasutused ei teavitanud järelevalveametit abimeetmetest. Veelgi enam, Islandi ametiasutused on viinud need meetmed Harpa ehitamise ja haldamise kaudu ellu enne, kui järelevalveamet on teinud lõpliku otsuse. Seetõttu teeb järelevalveamet järelduse, et Islandi ametiasutused ei ole täitnud oma kohustusi vastavalt protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikele 3. Seepärast on igasugune toetuse andmine ebaseaduslik.

3.   KOKKUSOBIVUSE HINDAMINE

| (80) | EMP lepingu artikli 61 lõikes 1 nimetatud abimeetmed on üldjuhul kokkusobimatud EMP lepinguga, välja arvatud juhul, kui need kuuluvad EMP lepingu artikli 61 lõikes 2 või 3 sätestatud erandite alla, kui meetmed on vajalikud ja proportsionaalsed ning ei too kaasa põhjendamatuid konkurentsimoonutusi. Islandi ametiasutuste väitel on projektiga seotud abi kokkusobiv EMP lepingu artikli 61 lõikega 3. |
| --- | --- |

(80)

EMP lepingu artikli 61 lõikes 1 nimetatud abimeetmed on üldjuhul kokkusobimatud EMP lepinguga, välja arvatud juhul, kui need kuuluvad EMP lepingu artikli 61 lõikes 2 või 3 sätestatud erandite alla, kui meetmed on vajalikud ja proportsionaalsed ning ei too kaasa põhjendamatuid konkurentsimoonutusi. Islandi ametiasutuste väitel on projektiga seotud abi kokkusobiv EMP lepingu artikli 61 lõikega 3.

| (81) | EMP leping ei sisalda sätet, mis vastaks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile d. Järelevalveamet tunnistab siiski, et riigiabimeetmed võib vastavalt EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktile c heaks kiita kultuurilistel põhjustel (49). |
| --- | --- |

(81)

EMP leping ei sisalda sätet, mis vastaks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile d. Järelevalveamet tunnistab siiski, et riigiabimeetmed võib vastavalt EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktile c heaks kiita kultuurilistel põhjustel (49).

| (82) | EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c kohaselt võib abi kultuuri ja kultuuripärandi säilitamise edendamiseks pidada kokkusobivaks EMP lepinguga, kui selline abi ei mõjuta Euroopa Majanduspiirkonnas kaubandustingimusi ja konkurentsi määral, mis oleks vastuolus üldiste huvidega. Seepärast peab järelevalveamet hindama, kas abi andmist Harpa erinevate tegevusvaldkondade jaoks saab põhjendada EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c alusel abi andmisega kultuuri edendamiseks. |
| --- | --- |

(82)

EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c kohaselt võib abi kultuuri ja kultuuripärandi säilitamise edendamiseks pidada kokkusobivaks EMP lepinguga, kui selline abi ei mõjuta Euroopa Majanduspiirkonnas kaubandustingimusi ja konkurentsi määral, mis oleks vastuolus üldiste huvidega. Seepärast peab järelevalveamet hindama, kas abi andmist Harpa erinevate tegevusvaldkondade jaoks saab põhjendada EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c alusel abi andmisega kultuuri edendamiseks.

| (83) | Tuleb märkida, et EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktis c sätestatud põhimõtteid on kohaldatud käesoleva juhtumiga mõnevõrra sarnaste juhtumite puhul (50). Islandi ametiasutused on väitnud, et kõnealuse meetme esmane eesmärk on edendada kultuuri sellise kontserdisaali ehitamisega, kus saaksid tegutseda nii Islandi sümfooniaorkester kui ka Islandi ooperiteater. Sarnased mitmeotstarbelised kultuurikeskused on enamikus teistes Euroopa linnades juba olemas. Harpast pidi saama Islandi riiklik kontserdisaal, mis on Islandil puuduolev vajalik kultuuriinfrastruktuur ning keskus nimetatud esitluskunstide arendamiseks ja edendamiseks Islandil. Seepärast aitab Harpa suurendada kultuurialaseid teadmisi ning võimaldab avalikkusele juurdepääsu kultuuri, hariduse ja harrastustegevusega seotud väärtustele (51). |
| --- | --- |

(83)

Tuleb märkida, et EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktis c sätestatud põhimõtteid on kohaldatud käesoleva juhtumiga mõnevõrra sarnaste juhtumite puhul (50). Islandi ametiasutused on väitnud, et kõnealuse meetme esmane eesmärk on edendada kultuuri sellise kontserdisaali ehitamisega, kus saaksid tegutseda nii Islandi sümfooniaorkester kui ka Islandi ooperiteater. Sarnased mitmeotstarbelised kultuurikeskused on enamikus teistes Euroopa linnades juba olemas. Harpast pidi saama Islandi riiklik kontserdisaal, mis on Islandil puuduolev vajalik kultuuriinfrastruktuur ning keskus nimetatud esitluskunstide arendamiseks ja edendamiseks Islandil. Seepärast aitab Harpa suurendada kultuurialaseid teadmisi ning võimaldab avalikkusele juurdepääsu kultuuri, hariduse ja harrastustegevusega seotud väärtustele (51).

| (84) | Eespool toodut arvesse võttes leiab järelevalveamet, et meetme kultuurilist otstarvet — sümfooniaorkestri ja ooperiteatri jaoks ettenähtud ruumide ehitamine ja haldamine — silmas pidades on antud toetus abi kultuuri edendamiseks EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c tähenduses. Järelevalveamet on siiski väljendanud kahtlust seoses sellega, kas konverentsitegevuse toetamiseks antud abi saab põhjendada artikli 61 lõike 3 punkti c alusel, ning seetõttu tuleb seda küsimust eraldi hinnata. |
| --- | --- |

(84)

Eespool toodut arvesse võttes leiab järelevalveamet, et meetme kultuurilist otstarvet — sümfooniaorkestri ja ooperiteatri jaoks ettenähtud ruumide ehitamine ja haldamine — silmas pidades on antud toetus abi kultuuri edendamiseks EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c tähenduses. Järelevalveamet on siiski väljendanud kahtlust seoses sellega, kas konverentsitegevuse toetamiseks antud abi saab põhjendada artikli 61 lõike 3 punkti c alusel, ning seetõttu tuleb seda küsimust eraldi hinnata.

| (85) | Seoses meetme vajalikkuse, proportsionaalsuse ja tõenäosusega, et meede kahjustab konkurentsi, on järelevalveametil järgmised tähelepanekud. Nagu varem märgitud, oli Harpa ehitamise peamine põhjus ilmne vajadus sobiva kontserdisaali järele, kus saaksid tegutseda nii Islandi sümfooniaorkester kui ka Islandi ooperiteater. Arvestades projekti mõõtmetega on arusaadav, et sellist infrastruktuuri nagu Harpa kasutatakse ka mitmesuguseks äritegevuseks, näiteks restoranide, kohvikute, kaupluste, konverentside ja popmuusika kontsertide jaoks. Konkurentsimoonutuste vältimiseks tuleb aga kehtestada kaitsemeetmed, et vältida ristsubsideerimist äritegevuse ja toetatud kultuuritegevuse vahel. |
| --- | --- |

(85)

Seoses meetme vajalikkuse, proportsionaalsuse ja tõenäosusega, et meede kahjustab konkurentsi, on järelevalveametil järgmised tähelepanekud. Nagu varem märgitud, oli Harpa ehitamise peamine põhjus ilmne vajadus sobiva kontserdisaali järele, kus saaksid tegutseda nii Islandi sümfooniaorkester kui ka Islandi ooperiteater. Arvestades projekti mõõtmetega on arusaadav, et sellist infrastruktuuri nagu Harpa kasutatakse ka mitmesuguseks äritegevuseks, näiteks restoranide, kohvikute, kaupluste, konverentside ja popmuusika kontsertide jaoks. Konkurentsimoonutuste vältimiseks tuleb aga kehtestada kaitsemeetmed, et vältida ristsubsideerimist äritegevuse ja toetatud kultuuritegevuse vahel.

| (86) | Järelevalveamet tõi otsuses nr 128/13/COL välja kolm meetodit, mille abil Islandi ametiasutused saaksid tagada, et Harpas ei toimuks äri- ja kultuuritegevuse vahel ristsubsideerimist (52). Esiteks märkis järelevalveamet, et selle eesmärgi saavutamiseks võib korraldada äritegevuseks ettenähtud ruumidele haldaja leidmiseks riigihankeid, millega tagatakse, et ettevõtja maksab ruumide eest turuhinda ja ei saa ristsubsideerimisest kasu. Teiseks oleks Islandi ametiasutused võinud luua äritegevuse jaoks eraldi juriidilise isiku. Kolmanda võimalusena oli järelevalveameti menetluse algatamise otsuses ette nähtud võimalus eraldada majandustegevus piisavalt selgelt mitteärilisest tegevusest, luues asjakohase kulude jaotamise ja eraldi raamatupidamisarvestuse süsteemi, mis tagab mõistliku investeeringutasuvuse. |
| --- | --- |

(86)

Järelevalveamet tõi otsuses nr 128/13/COL välja kolm meetodit, mille abil Islandi ametiasutused saaksid tagada, et Harpas ei toimuks äri- ja kultuuritegevuse vahel ristsubsideerimist (52). Esiteks märkis järelevalveamet, et selle eesmärgi saavutamiseks võib korraldada äritegevuseks ettenähtud ruumidele haldaja leidmiseks riigihankeid, millega tagatakse, et ettevõtja maksab ruumide eest turuhinda ja ei saa ristsubsideerimisest kasu. Teiseks oleks Islandi ametiasutused võinud luua äritegevuse jaoks eraldi juriidilise isiku. Kolmanda võimalusena oli järelevalveameti menetluse algatamise otsuses ette nähtud võimalus eraldada majandustegevus piisavalt selgelt mitteärilisest tegevusest, luues asjakohase kulude jaotamise ja eraldi raamatupidamisarvestuse süsteemi, mis tagab mõistliku investeeringutasuvuse.

| (87) | Islandi ametiasutused on rõhutanud, et Harpa haldamise puhul on vajalik teatav paindlikkus, sest nii kunstiüritused kui ka konverentsitegevus peavad eksisteerima kõrvuti ning esineb olukordi, kus need kaks põhitegevust võivad seguneda, kui puudub sidus kavandamine ja järelevalve. Uue avaliku või erasektori ettevõtja või riigile kuuluva eraldi üksuse toomine hoonesse suurendab Harpa juba niigi keerulise haldamise juures halduskoormust ning toob kaasa täiendavad piirangud ja kulud. Seepärast jõudsid Islandi ametiasutused pärast konsulteerimist Harpa direktoritega järeldusele, et kolmas võimalus — Harpa majandustegevuse ja mitteärilise tegevuse eraldamine ning asjakohase kulude jaotamise ja eraldi raamatupidamisarvestuse süsteemi loomine — on eespool kirjeldatud asjaolusid arvesse võttes kõige elujõulisem. |
| --- | --- |

(87)

Islandi ametiasutused on rõhutanud, et Harpa haldamise puhul on vajalik teatav paindlikkus, sest nii kunstiüritused kui ka konverentsitegevus peavad eksisteerima kõrvuti ning esineb olukordi, kus need kaks põhitegevust võivad seguneda, kui puudub sidus kavandamine ja järelevalve. Uue avaliku või erasektori ettevõtja või riigile kuuluva eraldi üksuse toomine hoonesse suurendab Harpa juba niigi keerulise haldamise juures halduskoormust ning toob kaasa täiendavad piirangud ja kulud. Seepärast jõudsid Islandi ametiasutused pärast konsulteerimist Harpa direktoritega järeldusele, et kolmas võimalus — Harpa majandustegevuse ja mitteärilise tegevuse eraldamine ning asjakohase kulude jaotamise ja eraldi raamatupidamisarvestuse süsteemi loomine — on eespool kirjeldatud asjaolusid arvesse võttes kõige elujõulisem.

| (88) | Nagu varem on märgitud, võetakse Harpa omanike kasutusele võetud eraldi raamatupidamisarvestuses ning uues kulude ja tulude jaotamise metoodikas arvesse läbipaistvusdirektiivis esitatud suuniseid. Eraldi raamatupidamisarvestust peetakse kõikide kultuuriga seotud tegevuste ja rentnike kohta ning ka konverentsitegevuse kohta, tagades sellega erinevate tegevusvaldkondade ettevõttesisese raamatupidamisarvestuse pidamise. Lisaks on Islandi ametiasutused taganud selle, et teatav osa Harpa kindlaksmääratud ühistest kuludest jagatakse konkreetsete tegevusvaldkondade vahel, võttes aluseks tegeliku kasutuse ja äritegevuse. Peale selle küsitakse konverentsiharult büroopinna ja muude ruumide eest turuhinnale vastavat renti (53). Islandi ametiasutuste rakendatud meetmed tagavad tõhusalt selle, et Harpas ei toimu äri- ja kultuuritegevuse vahel ristsubsideerimist. |
| --- | --- |

(88)

Nagu varem on märgitud, võetakse Harpa omanike kasutusele võetud eraldi raamatupidamisarvestuses ning uues kulude ja tulude jaotamise metoodikas arvesse läbipaistvusdirektiivis esitatud suuniseid. Eraldi raamatupidamisarvestust peetakse kõikide kultuuriga seotud tegevuste ja rentnike kohta ning ka konverentsitegevuse kohta, tagades sellega erinevate tegevusvaldkondade ettevõttesisese raamatupidamisarvestuse pidamise. Lisaks on Islandi ametiasutused taganud selle, et teatav osa Harpa kindlaksmääratud ühistest kuludest jagatakse konkreetsete tegevusvaldkondade vahel, võttes aluseks tegeliku kasutuse ja äritegevuse. Peale selle küsitakse konverentsiharult büroopinna ja muude ruumide eest turuhinnale vastavat renti (53). Islandi ametiasutuste rakendatud meetmed tagavad tõhusalt selle, et Harpas ei toimu äri- ja kultuuritegevuse vahel ristsubsideerimist.

| (89) | 2003. aasta esialgsete raamatupidamisandmete kohaselt on konverentsiharu eeldatav piirkasum 9 574 000 Islandi krooni. 2016. aastaks on oodata selle kasumi suurenemist enam kui 23 miljoni Islandi kroonini. Uus kulude ja tulude jaotamise mudel näitab seega, et äriline pool muutub järk-järgult kasumlikumaks, pannes Harpa omanike investeeringu paari aasta pärast kasumit teenima. |
| --- | --- |

(89)

2003. aasta esialgsete raamatupidamisandmete kohaselt on konverentsiharu eeldatav piirkasum 9 574 000 Islandi krooni. 2016. aastaks on oodata selle kasumi suurenemist enam kui 23 miljoni Islandi kroonini. Uus kulude ja tulude jaotamise mudel näitab seega, et äriline pool muutub järk-järgult kasumlikumaks, pannes Harpa omanike investeeringu paari aasta pärast kasumit teenima.

| (90) | Seoses konverentsiharu puudujäägiga Harpa esimestel tegevusaastatel on ka järelevalveameti meelest arusaadav, et selline investeering nagu Harpa ei too sarnaselt mõnele muule suurele investeerimisprojektile keskuse esimestel tegevusaastatel kasumit. Tegevuspuudujäägi katmist äritegevuse esimestel aastatel võib seega pidada turumajanduse tingimustes tegutseva investori kriteeriumiga kooskõlas olevaks kuluks, mis on vajalik tegevuse alustamiseks. Pealegi näib eraldi raamatupidamisarvestus ning uus kulude ja tulude jaotamise metoodika viitavat sellele, et Harpa ärilise haru tohutu puudujääk, mida järelevalveamet hindas oma menetluse algatamise otsuses (2012. aasta negatiivne EBITDA oli 120 miljonit Islandi krooni), ei pruukinud kajastada konverentsiharu tegelikku finantsolukorda. |
| --- | --- |

(90)

Seoses konverentsiharu puudujäägiga Harpa esimestel tegevusaastatel on ka järelevalveameti meelest arusaadav, et selline investeering nagu Harpa ei too sarnaselt mõnele muule suurele investeerimisprojektile keskuse esimestel tegevusaastatel kasumit. Tegevuspuudujäägi katmist äritegevuse esimestel aastatel võib seega pidada turumajanduse tingimustes tegutseva investori kriteeriumiga kooskõlas olevaks kuluks, mis on vajalik tegevuse alustamiseks. Pealegi näib eraldi raamatupidamisarvestus ning uus kulude ja tulude jaotamise metoodika viitavat sellele, et Harpa ärilise haru tohutu puudujääk, mida järelevalveamet hindas oma menetluse algatamise otsuses (2012. aasta negatiivne EBITDA oli 120 miljonit Islandi krooni), ei pruukinud kajastada konverentsiharu tegelikku finantsolukorda.

| (91) | Peale selle on Islandi ametiasutused näidanud, et Harpa ruumid täiendavad olemasolevaid ürituste korraldamise võimalusi ja suurendavad Reykjavíkis nii kultuuriliste kui ka äriliste ettevõtmiste mitmekesisust ning toovad kultuuri arengule ja avalikkusele Islandil märkimisväärset kasu. Seega tuleb abi pidada hästi suunatuks ja selle riikliku rahastamist põhjendatuks. |
| --- | --- |

(91)

Peale selle on Islandi ametiasutused näidanud, et Harpa ruumid täiendavad olemasolevaid ürituste korraldamise võimalusi ja suurendavad Reykjavíkis nii kultuuriliste kui ka äriliste ettevõtmiste mitmekesisust ning toovad kultuuri arengule ja avalikkusele Islandil märkimisväärset kasu. Seega tuleb abi pidada hästi suunatuks ja selle riikliku rahastamist põhjendatuks.

| (92) | Võttes samuti arvesse Harpa asukohta ja seda, et enamik seal toimuvast tegevusest on kohalikku laadi, on mõju lepinguosalistevahelisele konkurentsile ja kaubandusele piiratud, ehkki seda ei saa välistada, nagu kirjeldatud eespool (54). |
| --- | --- |

(92)

Võttes samuti arvesse Harpa asukohta ja seda, et enamik seal toimuvast tegevusest on kohalikku laadi, on mõju lepinguosalistevahelisele konkurentsile ja kaubandusele piiratud, ehkki seda ei saa välistada, nagu kirjeldatud eespool (54).

| (93) | Eespool esitatud põhjendustest on näha, et riigi ja linna osalemine Harpa rahastamises on vajalik ja proportsionaalne ning ei too kaasa põhjendamatuid konkurentsimoonutusi. Pealegi on Islandi ametiasutused suutnud kanda Harpa ärilise ja mitteärilise poole raamatupidamisarvestuse täieliku eraldamisega hoolt selle eest, et nende toetusest Harpa tegevuse kultuurilisele poolele ei kanduks üle mingit negatiivset mõju. Seepärast on Harpa rahastamine kokkusobiv EMP lepingu riigiabi käsitlevate eeskirjadega. |
| --- | --- |

(93)

Eespool esitatud põhjendustest on näha, et riigi ja linna osalemine Harpa rahastamises on vajalik ja proportsionaalne ning ei too kaasa põhjendamatuid konkurentsimoonutusi. Pealegi on Islandi ametiasutused suutnud kanda Harpa ärilise ja mitteärilise poole raamatupidamisarvestuse täieliku eraldamisega hoolt selle eest, et nende toetusest Harpa tegevuse kultuurilisele poolele ei kanduks üle mingit negatiivset mõju. Seepärast on Harpa rahastamine kokkusobiv EMP lepingu riigiabi käsitlevate eeskirjadega.

4.   JÄRELDUS

| (94) | Võttes arvesse eespool esitatud asjaolusid, leiab järelevalveamet, et Harpa rahastamise puhul on tegemist riigiabiga, mis on kokkusobiv EMP lepinguga selle artikli 61 lõike 3 punkti c tähenduses. |
| --- | --- |

(94)

Võttes arvesse eespool esitatud asjaolusid, leiab järelevalveamet, et Harpa rahastamise puhul on tegemist riigiabiga, mis on kokkusobiv EMP lepinguga selle artikli 61 lõike 3 punkti c tähenduses.

| (95) | Islandi ametiasutustele tuletatakse meelde, et kõigist Harpa rahastamise muutmise kavadest, sealhulgas riigi ja linna antava toetuse suurendamisest üle 20 %, tuleks järelevalveametit teavitada, |
| --- | --- |

(95)

Islandi ametiasutustele tuletatakse meelde, et kõigist Harpa rahastamise muutmise kavadest, sealhulgas riigi ja linna antava toetuse suurendamisest üle 20 %, tuleks järelevalveametit teavitada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Harpa kontserdisaali ja konverentsikeskuse rahastamine on kokkusobiv EMP lepinguga.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Islandi Vabariigile.

Artikkel 3

Ainult otsuse ingliskeelne tekst on autentne.

Brüssel, 11. detsember 2013

EFTA järelevalveameti nimel

eesistuja

Oda Helen SLETNES

kolleegiumi liige

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

---

(1)  EFTA järelevalveameti otsus nr 128/13/COL, 20. märts 2013, ametliku uurimismenetluse algatamise kohta seoses võimaliku riigiabi andmisega Harpa kontserdisaali ja konverentsikeskuse rahastamiseks (ELT C 229, 8.8.2013, lk 18, ja EMP kaasanne nr 4, 8.8.2013, lk 5).

1

(2)  Käesolevas otsuses viidatakse väljendiga „Harpa” nii hoonele endale kui ka selles pakutavatele võimalustele.

2

(3)  Kirjavahetuse üksikasjalikuma kirjelduse leiab järelevalveameti otsuse nr 128/13/COL punktidest 2–5.

3

(4)  Lisateavet äriühingu Austurhöfn-TR ehf. kohta leiab nende veebisaidilt http://www.austurhofn.is/.

4

(5)  Äriühingute Austurhofn-TR ehf. ja Eignarhaldsfelagid Portus ehf. vaheline projektileping, mis allkirjastati 9. märtsil 2006.

5

(6)  Vt Islandi ametiasutuste 28. mai 2013. aasta kiri (toiming nr 673762).

6

(7)  Kultuuri- ja haridusministri avaldus on kättesaadav internetis aadressil http://www.menntamalaraduneyti.is/frettir/Frettatilkynningar/nr/4833.

7

(8)  Äriühingute Austurhofn-TR ehf. ja Eignarhaldsfelagid Portus ehf. vaheline muudetud ja ümbersõnastatud projektileping, mis allkirjastati 19. jaanuaril 2010.

8

(9)  Pressiteate leiab aadressilt http://europa.eu/rapid/press-release_IP-13-376_en.htm.

9

(10)  Nagu on kirjeldatud Islandi ametiasutuste 28. mai 2013. aasta kirjas (toiming nr 673762). Lisateavet Harpa saalide ja koosolekuruumide kohta leiab aadressilt http://harpa.is/harpa/salir-og-skipulag.

10

(11)  Muudetud ja ümbersõnastatud 2010. aastal.

11

(12)  Reikjavíki ringkonnakohtus toimub praegu vaidlus Harpa kinnisvaramaksude üle ja selle üle, kas need põhinevad õigetel hinnangutel.

12

(13)  Vt Harpa direktori 24. septembri 2012. aasta memorandum (toiming nr 648320).

13

(14)  Islandi riigi, Reikjavíki linna ja äriühingu Harpa tónlistar og ráðstefnuhúss ehf. vaheline 16. aprilli 2013. aasta leping Harpa kontserdisaali ja konverentsikeskuse haldamise ja tegevuse kohta.

14

(15)  Samas.

15

(16)  Vt KPMG 7. veebruari 2013. aasta aruanne (toiming nr 662444).

16

(17)  Samas.

17

(18)  Eriti otsuse 3. osas.

18

(19)  Vt komisjoni otsus kohtuasjas SA.33618 (Rootsi): Uppsala spordikompleksi rahastamine (ELT C 152, 30.5.2012, lk 18, punkt 19).

19

(20)  Vt Üldkohtu 26. jaanuari 2012. aasta määrus kohtuasjas T-90/09: Mojo Concerts BV ja Amsterdam Music Dome Exploitatie BV vs. Euroopa Komisjon (ELT C 89, 24.3.2012, lk 36), punkt 45.

20

vs.

(21)  Vt joonealust märkust 6.

21

(22)  Uus tarkvara Microsoft Dynamics Nav võeti kasutusele 2013. aasta jaanuaris. Vt Harpa finantsjuhi 21. mai 2013. aasta seisukoht (toiming nr 673770).

22

(23)  Komisjoni direktiiv 2006/111/EÜ, 16. november 2006, liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse ning teatavate ettevõtjate finantsläbipaistvuse kohta (ELT L 318, 17.11.2006, lk 17), inkorporeeritud EMP lepingu XV lisa punkti 1a.

23

(24)  Järelevalveamet leiab, et uus kulude ja tulude jaotamise metoodika ning eraldi raamatupidamisarvestuse mudel peaksid kajastuma Harpa 2013. aasta raamatupidamise aastaaruandes.

24

(25)  Kõik näitajad on esitatud tuhandetes Islandi kroonides.

25

(26)  Islandi ametiasutuste sõnul on võrreldavate sektorite marginaal tavaliselt 20–30 %.

26

(27)  Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt eeldab abiks liigitamine seda, et täidetud on kõik tingimused. Vt otsus kohtuasjas C-142/87: Belgia vs. komisjon („Tubemeuse”) (EKL 1990, lk I-959).

27

vs.

„Tubemeuse”

(28)  Vt läbipaistvusdirektiivi 2006/111/EÜ artikkel 2.

28

(29)  Vt järelevalveameti otsuse nr 55/05/COL jaotis II.3, lk 19, ja seal esitatud viited (ELT L 324, 23.11.2006, lk 11, ja EMP kaasanne nr 56, 23.11.2006, lk 1).

29

(30)  Otsus kohtuasjas C-41/90: Höfner ja Elser vs. Macroton (EKL 1991, lk I-1979, punktid 21–23) ning otsus kohtuasjas E-5/07: Private Barnehagers Landsforbund vs. EFTA järelevalveamet (EFTA kohtu lahendid 2008, lk 61, punkt 78).

30

vs.

vs.

(31)  Otsus kohtuasjas C-222/04: Ministero dell'Economica e delle Finanze vs. Cassa di Risparmio di Firenze SpA (EKL 2006, lk I-289, punkt 108).

31

vs.

(32)  Vt joonealune märkus 19.

32

(33)  19. detsembri 2012. aasta otsus kohtuasjas C-288/11 P: Mitteldeutsche Flughafen ja Flughafen Leipzig-Halle vs. Euroopa Komisjon, punktid 40–43 (veel avaldamata).

33

vs.

(34)  Vt komisjoni otsus kohtuasjas SA.33728 (Taani): Kopenhaageni uue universaalhalli rahastamine (ELT C 152, 30.5.2012, lk 6, punkt 24).

34

(35)  Vt komisjoni otsus kohtuasjas N 293/2008 (Ungari): kultuurialane abi multifunktsionaalsetele kogukondlikele kultuurikeskustele, muuseumidele, avalikele raamatukogudele (ELT C 66, 20.3.2009, lk 22, punkt 19).

35

(36)  Vt komisjoni otsus kohtuasjas SA.33728 (Taani): Kopenhaageni uue universaalhalli rahastamine (ELT C 152, 30.5.2012, lk 6, punkt 25).

36

(37)  Vt järelevalveameti otsus nr 343/09/COL Time haldusüksuse tehingute kohta samas haldusüksuses asuvate katastriüksustega number 1/152, 1/301, 1/603, 4/165, 2/70 ja 2/32 (ELT L 123, 12.5.2011, lk 72 ja EMP kaasanne nr 27, 12.5.2011, lk 1) ning järelevalveameti 27. veebruari 2013. aasta otsus nr 91/12/COL, mis on kättesaadav internetis aadressil http://www.eftasurv.int/media/decisions/91-13-COL.pdf.

37

(38)  Vt joonealune märkus 23.

38

(39)  Järelevalveamet leiab, et need meetmed peaksid kajastuma Harpa 2013. aasta aruandes.

39

(40)  Otsus kohtuasjas C-234/84: Belgia vs. komisjon (EKL 1986, lk I-2263, punkt 14).

40

vs.

(41)  Otsus kohtuasjas C-280/00: Altmark Trans GmbH ja Regierungspräsidium Magdeburg vs. Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH (EKL 2003, lk I-7747).

41

vs.

(42)  Vt eespool tsiteeritud otsuse punktid 87–93.

42

(43)  Vt näiteks otsus kohtuasjas C-127/73: BRT vs. SABAM (EKL 1974, lk 313, punktid 19–20).

43

vs.

(44)  Vt järelevalveameti suunised riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest makstava hüvitise suhtes (ELT L 161, 13.6.2013, lk 12 ja EMP kaasanne nr 34, 13.6.2013, lk 1), mis on kättesaadav internetis aadressil http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-VI---Compensation-granted-for-the-provision-of-services-of-general-economic-interest.pdf.

44

(45)  Laenude ümberarvestamine aktsiakapitaliks.

45

(46)  Otsus kohtuasjas E-6/98: Norra valitsus vs. EFTA järelevalveamet (EFTA kohtu lahendid 1999, lk 76, punkt 59); otsus kohtuasjas 730/79: Philip Morris vs. komisjon (EKL 1980, lk 2671, punkt 11).

46

vs.

(47)  Vt komisjoni 2. mai 2013. aasta otsus kohtuasjas SA.33618 (Rootsi): Uppsala spordikompleksi rahastamine (seni avaldamata), punkt 45.

47

(48)  Vt joonealune märkus 20.

48

(49)  Vt näiteks kinokunstiteoste ja muude audiovisuaalsete teoste jaoks riigiabi andmist käsitlevate järelevalveameti suuniste punkt 7 (ja seal esitatud viited), mis on kättesaadav veebilehel http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

49

(50)  Vt komisjoni otsus kohtuasjas N 122/2010 (Ungari): riigiabi Doonau kultuuripaleele (ELT C 147, 18.5.2011, lk 3) ning komisjoni otsus kohtuasjas N 293/2008 (Ungari): kultuurialane abi multifunktsionaalsetele kogukondlikele kultuurikeskustele, muuseumidele, avalikele raamatukogudele (ELT C 66, 20.3.2009, lk 22).

50

(51)  Vt komisjoni otsus kohtuasjas SA.33241 (Küpros): riigiabi Küprose kultuurikeskusele (ELT C 377, 23.2.2011, lk 11, punktid 36–39).

51

(52)  Vt otsuse punkt 64.

52

(53)  Turul kehtiva rendihinna ja ühiste teenuste kasutamise tasu kindlaksmääramiseks vaadeldi seda, mida nõuaksid võrreldavas olukorras erasektori ettevõtjad.

53

(54)  Vt komisjoni 2. mai 2013. aasta otsus kohtuasjas SA.33618 (Rootsi): Uppsala spordikompleksi rahastamine (seni avaldamata), punkt 59.

54

---

| 12.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 172/52 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 172/52

---

EFTA JÄRELEVALVEAMETI OTSUS

nr 91/14/COL,

26. veebruar 2014,

Norra regionaalabi kaardi (aastateks 2014–2020) kohta (Norra)

EFTA JÄRELEVALVEAMET (EDASPIDI „JÄRELEVALVEAMET”),

VÕTTES ARVESSE

Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping”), eriti selle artikleid 61–63 ja protokolli nr 26,

EFTA riikide vahelist järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitlevat lepingut (edaspidi „järelevalve- ja kohtuleping”), eriti selle artiklit 24,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

| (1) | Norra ametiasutused edastasid 31. jaanuari 2014. aasta kirjaga vastavalt järelevalveameti regionaalabi suuniste (aastateks 2014–2020) punktile 156 (edaspidi „regionaalabi suunised”) (1) Norras 1. juulist 2014 kuni 31. detsembrini 2020 kohaldatava regionaalabi kaardi (edaspidi „regionaalabi kaart”). Nimetatud suuniste kohaselt tuleb kõigil EFTA riikidel, kes kavatsevad anda regionaalabi, oma regionaalabi kaardist teada anda. |
| --- | --- |

(1)

Norra ametiasutused edastasid 31. jaanuari 2014. aasta kirjaga vastavalt järelevalveameti regionaalabi suuniste (aastateks 2014–2020) punktile 156 (edaspidi „regionaalabi suunised”) (1) Norras 1. juulist 2014 kuni 31. detsembrini 2020 kohaldatava regionaalabi kaardi (edaspidi „regionaalabi kaart”). Nimetatud suuniste kohaselt tuleb kõigil EFTA riikidel, kes kavatsevad anda regionaalabi, oma regionaalabi kaardist teada anda.

| (2) | Käesolev otsus on ühtlasi järelevalveameti hinnang sellele, kas kõnealune kaart vastab regionaalabi suuniste punkti 157 kohaselt nendele suunistele. Kaart ei hõlma riigiabi andmist EMP lepingu artikli 61 tähenduses. Järelevalveameti heakskiit kaardile ei anna õigust osutada mis tahes abi. Kaardi heakskiitmine koos regionaalabi suunistega loovad raamistiku investeeringuteks ettenähtud regionaalabi andmiseks. Seega võib kaarti pidada suuniste lahutamatuks osaks (2). |
| --- | --- |

(2)

Käesolev otsus on ühtlasi järelevalveameti hinnang sellele, kas kõnealune kaart vastab regionaalabi suuniste punkti 157 kohaselt nendele suunistele. Kaart ei hõlma riigiabi andmist EMP lepingu artikli 61 tähenduses. Järelevalveameti heakskiit kaardile ei anna õigust osutada mis tahes abi. Kaardi heakskiitmine koos regionaalabi suunistega loovad raamistiku investeeringuteks ettenähtud regionaalabi andmiseks. Seega võib kaarti pidada suuniste lahutamatuks osaks (2).

2.   ASUSTUSTIHEDUSE KRITEERIUMIDELE VASTAVAD PIIRKONNAD

2.1.   SISSEJUHATUS

| (3) | Norra ametiasutused on teatavaks teinud vaid piirkonnad, mis vastavad EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktis c sätestatud erandile. Kuna Norra SKP elaniku kohta on suhteliselt kõrge, ei vasta ükski riigi piirkond EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktis a sätestatud erandile (3). |
| --- | --- |

(3)

Norra ametiasutused on teatavaks teinud vaid piirkonnad, mis vastavad EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktis c sätestatud erandile. Kuna Norra SKP elaniku kohta on suhteliselt kõrge, ei vasta ükski riigi piirkond EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktis a sätestatud erandile (3).

| (4) | Norras vastavad III tasandi statistilistele piirkondadele maakonnad ja V tasandi statistilistele piirkondadele vallad. |
| --- | --- |

(4)

Norras vastavad III tasandi statistilistele piirkondadele maakonnad ja V tasandi statistilistele piirkondadele vallad.

| (5) | Norras on praegu 19 maakonda ja 428 valda. |
| --- | --- |

(5)

Norras on praegu 19 maakonda ja 428 valda.

| (6) | Norras on kaheksa maakonda, kus asustustihedus on alla 12,5 elaniku ruutkilomeetri kohta (4). Need maakonnad on järgmised:






  1. | Finnmark, |
| --- | --- | --- |

(6)

Norras on kaheksa maakonda, kus asustustihedus on alla 12,5 elaniku ruutkilomeetri kohta (4). Need maakonnad on järgmised:

1.

Finnmark,

| 2. | Troms, |
| --- | --- |

2.

Troms,

| 3. | Nordland, |
| --- | --- |

3.

Nordland,

| 4. | Nord-Trøndelag, |
| --- | --- |

4.

Nord-Trøndelag,

| 5. | Sogn og Fjordane, |
| --- | --- |

5.

Sogn og Fjordane,

| 6. | Hedmark, |
| --- | --- |

6.

Hedmark,

| 7. | Oppland ja |
| --- | --- |

7.

Oppland ja

| 8. | Telemark. |
| --- | --- |

8.

Telemark.

| (7) | Nimetatud kaheksas maakonnas elab kokku 1 255 027 inimest, (5) mis moodustab 25,51 % Norra elanikkonnast. Seega moodustab asjaomase ajavahemiku jooksul Norra elanikkonnast abikõlbliku osa 25,51 % (6). |
| --- | --- |

(7)

Nimetatud kaheksas maakonnas elab kokku 1 255 027 inimest, (5) mis moodustab 25,51 % Norra elanikkonnast. Seega moodustab asjaomase ajavahemiku jooksul Norra elanikkonnast abikõlbliku osa 25,51 % (6).

2.2.   REGIONAALABI SUUNISTE PUNKTILE 149 VASTAV PAINDLIK LÄHENEMISVIIS

2.2.1.   Neli tervikuna kaardile kantud maakonda

| (8) | Norra ametiasutused teatasid, et investeeringuteks ettenähtud regionaalabi on tervikuna õigus saada järgmisel neljal maakonnal:






  1. | Finnmark, |
| --- | --- | --- |

(8)

Norra ametiasutused teatasid, et investeeringuteks ettenähtud regionaalabi on tervikuna õigus saada järgmisel neljal maakonnal:

1.

Finnmark,

| 2. | Troms, |
| --- | --- |

2.

Troms,

| 3. | Nordland ja |
| --- | --- |

3.

Nordland ja

| 4. | Sogn og Fjordane. |
| --- | --- |

4.

Sogn og Fjordane.

2.2.2.   Osaliselt kaardile kantud maakonnad

| (9) | Ülejäänud neli maakonda on vaid osaliselt kaardile kantud. Norra ametiasutused selgitasid, et rahvastikutiheduse osas on olukord Norra maakondades väga ebaühtlane. Mõnes maakonnas leidub nii suure asustustiheduse ja eduka majandustegevusega tõmbekeskusi kui ka hõreasustusega piirkondi, mis on hädas väljarändega. Seda on täheldatud nii selliste maakondade puhul, kus asustustihedus on üle 12,5 elaniku ruutkilomeetri kohta kui ka maakondades, kus asustustihedus jääb alla 12,5 elaniku ruutkilomeetri kohta. Eeltoodut arvesse võttes on Norra ametiasutused seisukohal, et abi saava piirkonna määratlemine ainuüksi III tasandi statistilistele piirkondadele tuginedes ei kajastaks Norra teatavate piirkondade tegelikke probleeme. Seepärast on Norra ametiasutused otsustanud regionaalabikõlblike piirkondade piiritlemisel kohaldada regionaalabi suuniste punktis 149 sätestatud paindlikku lähenemisviisi. |
| --- | --- |

(9)

Ülejäänud neli maakonda on vaid osaliselt kaardile kantud. Norra ametiasutused selgitasid, et rahvastikutiheduse osas on olukord Norra maakondades väga ebaühtlane. Mõnes maakonnas leidub nii suure asustustiheduse ja eduka majandustegevusega tõmbekeskusi kui ka hõreasustusega piirkondi, mis on hädas väljarändega. Seda on täheldatud nii selliste maakondade puhul, kus asustustihedus on üle 12,5 elaniku ruutkilomeetri kohta kui ka maakondades, kus asustustihedus jääb alla 12,5 elaniku ruutkilomeetri kohta. Eeltoodut arvesse võttes on Norra ametiasutused seisukohal, et abi saava piirkonna määratlemine ainuüksi III tasandi statistilistele piirkondadele tuginedes ei kajastaks Norra teatavate piirkondade tegelikke probleeme. Seepärast on Norra ametiasutused otsustanud regionaalabikõlblike piirkondade piiritlemisel kohaldada regionaalabi suuniste punktis 149 sätestatud paindlikku lähenemisviisi.

2.2.3.   Regionaalabi kaardilt välja jäetud vallad

| (10) | Allpool toodud tabelis 1 on antud ülevaade hõreasustusega maakondade valdadest, mis on regionaalabi kaardilt välja jäetud (edaspidi „regionaalabi kaardilt välja jäetud vallad”).

  Tabel 1








  Maakonnad | Vallad | Asustustihedus |
| --- | --- | --- | --- |
| Nord-Trøndelag | Stjørdal, Levanger. | 26,5 |
| Hedmark | Elverum, Stange, Løten, Ringsaker, Hamar. | 29,4 |
| Oppland | Gran, Lunner, Jevnaker, Østre Toten, Gjøvik, Lillehammer. | 36,6 |
| Telemark | Bamble, Siljan, Skien, Porsgrunn. | 75,9 |

(10)

Allpool toodud tabelis 1 on antud ülevaade hõreasustusega maakondade valdadest, mis on regionaalabi kaardilt välja jäetud (edaspidi „regionaalabi kaardilt välja jäetud vallad”).

Tabel 1

Maakonnad

Vallad

Asustustihedus

Nord-Trøndelag

Stjørdal, Levanger.

26,5

Hedmark

Elverum, Stange, Løten, Ringsaker, Hamar.

29,4

Oppland

Gran, Lunner, Jevnaker, Østre Toten, Gjøvik, Lillehammer.

36,6

Telemark

Bamble, Siljan, Skien, Porsgrunn.

75,9

| (11) | Regionaalabi kaardilt välja jäetud valdades elab kokku 350 555 inimest. |
| --- | --- |

(11)

Regionaalabi kaardilt välja jäetud valdades elab kokku 350 555 inimest.

2.2.4.   Regionaalabi kaardile kantud vallad

| (12) | Allpool toodud tabelis 2 on antud ülevaade regionaalabi kaardile kantud tihedalt asustatud maakondade valdadest (edaspidi „regionaalabi kaardile kantud vallad”).

  Tabel 2








  Maakonnad | Vallad | Asustustihedus |
| --- | --- | --- | --- |
| Sør-Trøndelag | Tydal, Selbu, Midtre Gauldal, Holtålen, Røros, Meldal, Rennebu, Oppdal, Osen, Roan, Åfjord, Bjugn, Rissa, Agdenes, Ørland, Frøya, Hitra, Snillfjord, Hemne. | 4,4 |
| Møre og Romsdal | Aure, Smøla, Halsa, Rindal, Surnadal, Sunndal, Tingvoll, Gjemnes, Averøy, Eide, Sandøy, Midsund, Nesset, Rauma, Vestnes, Haram, Stordal, Standa, Norddal, Ørsta, Volda, Sande, Vanylven. | 7,8 |
| Hordaland | Masfjorden, Fedje, Modalen, Vaksdal, Samnanger, Kvam, Voss, Granvin, Ulvik, Eidfjord, Ullensvang, Odda, Jondal, Kvinnherad, Tysnes, Fitjar, Etne. | 6 |
| Rogaland | Utsira, Kvitsøy, Sauda, Suldal, Hjelmeland, Lund, Sokndal. | 5 |
| Vest-Agder | Sirdal, Kvinesdal, Hægebostad, Audnedal, Åseral, Marnardal, Flekkefjord, Farsund. | 6,7 |
| Aust-Agder | Risør, Gjerstad, Vegårshei, Tvedestrand, Åmli, Evje og Hornnes, Bygland, Valle, Bykle. | 4,3 |
| Buskerud | Nore og Uvdal, Rollag, Krødsherad, Sigdal, Hol, Ål, Hemsedal, Gol, Nes, Flå. | 3,2 |
| Østfold | Rømskog, Marker, Aremark. | 6,9 |

(12)

Allpool toodud tabelis 2 on antud ülevaade regionaalabi kaardile kantud tihedalt asustatud maakondade valdadest (edaspidi „regionaalabi kaardile kantud vallad”).

Tabel 2

Maakonnad

Vallad

Asustustihedus

Sør-Trøndelag

Tydal, Selbu, Midtre Gauldal, Holtålen, Røros, Meldal, Rennebu, Oppdal, Osen, Roan, Åfjord, Bjugn, Rissa, Agdenes, Ørland, Frøya, Hitra, Snillfjord, Hemne.

4,4

Møre og Romsdal

Aure, Smøla, Halsa, Rindal, Surnadal, Sunndal, Tingvoll, Gjemnes, Averøy, Eide, Sandøy, Midsund, Nesset, Rauma, Vestnes, Haram, Stordal, Standa, Norddal, Ørsta, Volda, Sande, Vanylven.

7,8

Hordaland

Masfjorden, Fedje, Modalen, Vaksdal, Samnanger, Kvam, Voss, Granvin, Ulvik, Eidfjord, Ullensvang, Odda, Jondal, Kvinnherad, Tysnes, Fitjar, Etne.

6

Rogaland

Utsira, Kvitsøy, Sauda, Suldal, Hjelmeland, Lund, Sokndal.

5

Vest-Agder

Sirdal, Kvinesdal, Hægebostad, Audnedal, Åseral, Marnardal, Flekkefjord, Farsund.

6,7

Aust-Agder

Risør, Gjerstad, Vegårshei, Tvedestrand, Åmli, Evje og Hornnes, Bygland, Valle, Bykle.

4,3

Buskerud

Nore og Uvdal, Rollag, Krødsherad, Sigdal, Hol, Ål, Hemsedal, Gol, Nes, Flå.

3,2

Østfold

Rømskog, Marker, Aremark.

6,9

| (13) | Regionaalabi kaardile kantud piirkondades elab kokku 349 002 inimest. |
| --- | --- |

(13)

Regionaalabi kaardile kantud piirkondades elab kokku 349 002 inimest.

2.3.   ÜLEVAADE REGIONAALABI KAARDILE KANTUD VALDADEST

| (14) | Allpool toodud tabelis 3 on antud ülevaade kõigist regionaalabi kaardile kantud valdadest.

  Tabel 3







  Maakonnad | Vallad |
| --- | --- | --- |
| Finnmark | Sør-Varanger, Båtsfjord, Unjárga — Nesseby, Deatnu — Tana, Berlevåg, Gamvik, Lebesby, Kárásjohka — Karasjok, Porsáŋgu — Porsanki –Porsanger, Nordkapp, Måsøy, Kvalsund, Hasvik, Loppa, Alta, Guovdageaidnu — Kautokeino, Hammerfest, Vadsø, Vardø. |
| Troms | Kvænangen, Nordreisa, Skjervøy, Gáivuotna — Kåfjord, Storfjord, Lyngen, Karlsøy, Balsfjod, Lenvik, Berg, Torsken, Tranøy, Dyrøy, Sørreisa, Målselv, Salangen, Bardu, Lavangen, Gratangen, Ibestad, Skånland, Kvæfjord, Tromsø, Harstad. |
| Nordland | Moskenes, Andøy, Sortland, Øksnes, Bø, Hadsel, Vågan, Vestvågøy, Flakstad, Værøy, Røst, Ballangen, Evenes, Tjeldsund, Lødingen, Tysfjord, Hamarøy, Steigen, Sørfold, Fauske, Saltdal, Beiarn, Gildeskål, Meløy, Rødøy, Træna, Lurøy, Rana, Hemnes, Nesna, Dønna, Hattfjelldal, Grane, Vefsn, Leirfjord, Alstahaug, Herøy, Vevelstad, Vega, Brønnøy, Sømna, Bindal, Narvik, Bodø. |
| Nord-Trøndelag | Leka, Nærøy, Vikna, Flatanger, Fosnes, Overhalla, Høylandet, Grong, Namsskogan, Røyrvik, Lierne, Snåsa, Inderøy, Namdalseid, Verran, Verdal, Leksvik, Frosta, Meråker, Namsos, Steinkjer. |
| Sør-Trøndelag | Tydal, Selbu, Midtre Gauldal, Holtålen, Røros, Meldal, Rennebu, Oppdal, Osen, Roan, Åfjord, Bjugn, Rissa, Agdenes, Ørland, Frøya, Hitra, Snillfjord, Hemne. |
| Møre og Romsdal | Aure, Smøla, Halsa, Rindal, Surnadal, Sunndal, Tingvoll, Gjemnes, Averøy, Eide, Sandøy, Midsund, Nesset, Rauma, Vestnes, Haram, Stordal, Stranda, Norddal, Ørsta, Volda, Sande, Vanylven. |
| Sogn og Fjordane | Flora, Gulen, Solund, Hyllestad, Høyanger, Vik, Balestrand, Leikanger, Sogndal, Aurland, Lærdal, Årdal, Luster, Askvoll, Fjaler, Gaular, Jølster, Førde, Naustdal, Bremanger, Vågsøy, Selje, Eid, Hornindal, Gloppen, Stryn. |
| Hordaland | Masfjorden, Fedje, Modalen, Vaksdal, Samnanger, Kvam, Voss, Granvin, Ulvik, Eidfjord, Ullensvang, Odda, Jondal, Kvinnherad, Tysnes, Fitjar, Etne. |
| Rogaland | Utsira, Kvitsøy, Sauda, Suldal, Hjelmeland, Lund, Sokndal. |
| Vest-Agder | Sirdal, Kvinesdal, Hægebostad, Audnedal, Åseral, Marnardal, Flekkefjord, Farsund. |
| Aust-Agder | Risør, Gjerstad, Vegårshei, Tvedestrand, Åmli, Evje og Hornnes, Bygland, Valle, Bykle. |
| Telemark | Notodden, Kragerø, Drangedal, Nome, Bø, Sauherad, Tinn, Hjartdal, Seljord, Kviteseid, Nissedal, Fyresdal, Tokke, Vinje. |
| Buskerud | Nore og Uvdal, Rollag, Krødsherad, Sigdal, Hol, Ål, Hemsedal, Gol, Nes, Flå. |
| Oppland | Dovre, Lesja, Sjåk, Lom, Vågå, Nord-Fron, Sel, Sør-Fron, Ringebu, Øyer, Gausdal, Vestre Toten, Søndre Land, Nordre Land, Sør-Aurdal, Etnedal, Nord-Aurdal, Vestre Slidre, Øystre Slidre, Vang. |
| Hedmark | Kongsvinger, Nord-Odal, Sør-Odal, Eidskog, Grue, Åsnes, Våler, Trysil, Åmot, Stor-Elvdal, Rendalen, Engerdal, Tolga, Tynset, Alvdal, Folldal, Os. |
| Østfold | Rømskog, Marker, Aremark. |

(14)

Allpool toodud tabelis 3 on antud ülevaade kõigist regionaalabi kaardile kantud valdadest.

Tabel 3

Maakonnad

Vallad

Finnmark

Sør-Varanger, Båtsfjord, Unjárga — Nesseby, Deatnu — Tana, Berlevåg, Gamvik, Lebesby, Kárásjohka — Karasjok, Porsáŋgu — Porsanki –Porsanger, Nordkapp, Måsøy, Kvalsund, Hasvik, Loppa, Alta, Guovdageaidnu — Kautokeino, Hammerfest, Vadsø, Vardø.

Troms

Kvænangen, Nordreisa, Skjervøy, Gáivuotna — Kåfjord, Storfjord, Lyngen, Karlsøy, Balsfjod, Lenvik, Berg, Torsken, Tranøy, Dyrøy, Sørreisa, Målselv, Salangen, Bardu, Lavangen, Gratangen, Ibestad, Skånland, Kvæfjord, Tromsø, Harstad.

Nordland

Moskenes, Andøy, Sortland, Øksnes, Bø, Hadsel, Vågan, Vestvågøy, Flakstad, Værøy, Røst, Ballangen, Evenes, Tjeldsund, Lødingen, Tysfjord, Hamarøy, Steigen, Sørfold, Fauske, Saltdal, Beiarn, Gildeskål, Meløy, Rødøy, Træna, Lurøy, Rana, Hemnes, Nesna, Dønna, Hattfjelldal, Grane, Vefsn, Leirfjord, Alstahaug, Herøy, Vevelstad, Vega, Brønnøy, Sømna, Bindal, Narvik, Bodø.

Nord-Trøndelag

Leka, Nærøy, Vikna, Flatanger, Fosnes, Overhalla, Høylandet, Grong, Namsskogan, Røyrvik, Lierne, Snåsa, Inderøy, Namdalseid, Verran, Verdal, Leksvik, Frosta, Meråker, Namsos, Steinkjer.

Sør-Trøndelag

Tydal, Selbu, Midtre Gauldal, Holtålen, Røros, Meldal, Rennebu, Oppdal, Osen, Roan, Åfjord, Bjugn, Rissa, Agdenes, Ørland, Frøya, Hitra, Snillfjord, Hemne.

Møre og Romsdal

Aure, Smøla, Halsa, Rindal, Surnadal, Sunndal, Tingvoll, Gjemnes, Averøy, Eide, Sandøy, Midsund, Nesset, Rauma, Vestnes, Haram, Stordal, Stranda, Norddal, Ørsta, Volda, Sande, Vanylven.

Sogn og Fjordane

Flora, Gulen, Solund, Hyllestad, Høyanger, Vik, Balestrand, Leikanger, Sogndal, Aurland, Lærdal, Årdal, Luster, Askvoll, Fjaler, Gaular, Jølster, Førde, Naustdal, Bremanger, Vågsøy, Selje, Eid, Hornindal, Gloppen, Stryn.

Hordaland

Masfjorden, Fedje, Modalen, Vaksdal, Samnanger, Kvam, Voss, Granvin, Ulvik, Eidfjord, Ullensvang, Odda, Jondal, Kvinnherad, Tysnes, Fitjar, Etne.

Rogaland

Utsira, Kvitsøy, Sauda, Suldal, Hjelmeland, Lund, Sokndal.

Vest-Agder

Sirdal, Kvinesdal, Hægebostad, Audnedal, Åseral, Marnardal, Flekkefjord, Farsund.

Aust-Agder

Risør, Gjerstad, Vegårshei, Tvedestrand, Åmli, Evje og Hornnes, Bygland, Valle, Bykle.

Telemark

Notodden, Kragerø, Drangedal, Nome, Bø, Sauherad, Tinn, Hjartdal, Seljord, Kviteseid, Nissedal, Fyresdal, Tokke, Vinje.

Buskerud

Nore og Uvdal, Rollag, Krødsherad, Sigdal, Hol, Ål, Hemsedal, Gol, Nes, Flå.

Oppland

Dovre, Lesja, Sjåk, Lom, Vågå, Nord-Fron, Sel, Sør-Fron, Ringebu, Øyer, Gausdal, Vestre Toten, Søndre Land, Nordre Land, Sør-Aurdal, Etnedal, Nord-Aurdal, Vestre Slidre, Øystre Slidre, Vang.

Hedmark

Kongsvinger, Nord-Odal, Sør-Odal, Eidskog, Grue, Åsnes, Våler, Trysil, Åmot, Stor-Elvdal, Rendalen, Engerdal, Tolga, Tynset, Alvdal, Folldal, Os.

Østfold

Rømskog, Marker, Aremark.

| (15) | Regionaalabi kaardile on kantud kokku 281 valda. |
| --- | --- |

(15)

Regionaalabi kaardile on kantud kokku 281 valda.

2.4.   HINNANG PAINDLIKULE LÄHENEMISVIISILE

| (16) | Et kanda regionaalabi kaardile ka nende maakondade piirkonnad, mille asustustihedus on üle 12,5 elaniku ruutkilomeetri kohta, peavad olema täidetud regionaalabi suuniste punktis 149 sätestatud kolm tingimust. |
| --- | --- |

(16)

Et kanda regionaalabi kaardile ka nende maakondade piirkonnad, mille asustustihedus on üle 12,5 elaniku ruutkilomeetri kohta, peavad olema täidetud regionaalabi suuniste punktis 149 sätestatud kolm tingimust.

| (17) | Esiteks ei või piirkondade kaardile kandmine suurendada abiga hõlmatud elanike arvu vastavalt regionaalabi suuniste punktile 142. Abikõlblikuks kavandatud piirkonnas elab 1 253 474 inimest, mis moodustab 25,48 % Norra elanikkonnast ja jääb seega allapoole regionaalabi suuniste punktis 142 sätestatud abikõlbliku elanikkonna ülempiiri, mis on 25,51 %. Seega leiab järelevalveamet, et esimene tingimus on täidetud. |
| --- | --- |

(17)

Esiteks ei või piirkondade kaardile kandmine suurendada abiga hõlmatud elanike arvu vastavalt regionaalabi suuniste punktile 142. Abikõlblikuks kavandatud piirkonnas elab 1 253 474 inimest, mis moodustab 25,48 % Norra elanikkonnast ja jääb seega allapoole regionaalabi suuniste punktis 142 sätestatud abikõlbliku elanikkonna ülempiiri, mis on 25,51 %. Seega leiab järelevalveamet, et esimene tingimus on täidetud.

| (18) | Teiseks, paindliku lähenemisviisi kohaldamiseks kõlblike maakonna osade asustustihedus peab maakonna tasandil olema alla 12,5 elaniku ruutkilomeetri kohta. Tabelist 2 nähtub, et see tingimus on regionaalabi kaardile kantud valdade puhul maakonna tasandil täidetud. |
| --- | --- |

(18)

Teiseks, paindliku lähenemisviisi kohaldamiseks kõlblike maakonna osade asustustihedus peab maakonna tasandil olema alla 12,5 elaniku ruutkilomeetri kohta. Tabelist 2 nähtub, et see tingimus on regionaalabi kaardile kantud valdade puhul maakonna tasandil täidetud.

| (19) | Kolmandaks peavad regionaalabi kaardile kantud vallad külgnema maakondadega, kus asustustihedus on alla 12,5 elaniku ruutkilomeetri kohta. Järelevalveamet on jõudnud järeldusele, et nagu nähtub käesoleva otsuse lisas olevalt kaardilt on see tingimus regionaalabi kaardile kantud valdade puhul täidetud (7). |
| --- | --- |

(19)

Kolmandaks peavad regionaalabi kaardile kantud vallad külgnema maakondadega, kus asustustihedus on alla 12,5 elaniku ruutkilomeetri kohta. Järelevalveamet on jõudnud järeldusele, et nagu nähtub käesoleva otsuse lisas olevalt kaardilt on see tingimus regionaalabi kaardile kantud valdade puhul täidetud (7).

3.   ABI OSAKAAL

| (20) | Kõigi abikõlblike piirkondade üldine abi ülemmäär on 15 % brutotoetusekvivalendist, millele lisandub väikeettevõtete puhul vastavalt 20 % ja keskmise suurusega ettevõtete puhul 10 %. Abi osakaal peab vastama regionaalabi suuniste punktides 154 ja 155 sätestatud piirmääradele. |
| --- | --- |

(20)

Kõigi abikõlblike piirkondade üldine abi ülemmäär on 15 % brutotoetusekvivalendist, millele lisandub väikeettevõtete puhul vastavalt 20 % ja keskmise suurusega ettevõtete puhul 10 %. Abi osakaal peab vastama regionaalabi suuniste punktides 154 ja 155 sätestatud piirmääradele.

4.   KESTUS JA LÄBIVAATAMINE

| (21) | Vastavalt regionaalabi suuniste punktile 156 kehtib edastatud regionaalabi kaart alates 1. juulist 2014 kuni 31. detsembrini 2020. Et selgitada välja EMP lepingu artikli 61 lõike 1 punktile a vastavad võimalikud regionaalabikõlblikud piirkonnad ja abi osakaalu tase, mis vastab riigi SKP-le elaniku kohta, võidakse regionaalabi suuniste punkti 161 kohaselt 2016. aasta juunis teha kaardist vahekokkuvõte. |
| --- | --- |

(21)

Vastavalt regionaalabi suuniste punktile 156 kehtib edastatud regionaalabi kaart alates 1. juulist 2014 kuni 31. detsembrini 2020. Et selgitada välja EMP lepingu artikli 61 lõike 1 punktile a vastavad võimalikud regionaalabikõlblikud piirkonnad ja abi osakaalu tase, mis vastab riigi SKP-le elaniku kohta, võidakse regionaalabi suuniste punkti 161 kohaselt 2016. aasta juunis teha kaardist vahekokkuvõte.

| (22) | Lisaks ei piirata käesoleva otsusega järelevalveameti volitusi vaadata kaart vajaduse korral läbi enne eespool nimetatud perioodi lõppu vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikele 1. |
| --- | --- |

(22)

Lisaks ei piirata käesoleva otsusega järelevalveameti volitusi vaadata kaart vajaduse korral läbi enne eespool nimetatud perioodi lõppu vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikele 1.

5.   JÄRELDUS — REGIONAALABI KAART VASTAB REGIONAALABI SUUNISTELE

| (23) | Eespool esitatud hinnangu alusel on järelevalveamet jõudnud järeldusele, et Norra regionaalabi kaart aastateks 2014–2020 vastab regionaalabi suunistes sätestatud põhimõtetele, sest kaardile kantud ala ei ületa regionaalabi suuniste punktis 142 sätestatud abikõlbliku elanikkonna hulka. Kaardile kantud piirkonnad täidavad ka teisi regionaalabi suuniste punktis 149 sätestatud tingimusi, kuna abi osakaal vastab regionaalabi suuniste punktides 154 ja 155 sätestatud piirmääradele ja kestus ei ületa regionaalabi suuniste punktis 156 sätestatud kestust, |
| --- | --- |

(23)

Eespool esitatud hinnangu alusel on järelevalveamet jõudnud järeldusele, et Norra regionaalabi kaart aastateks 2014–2020 vastab regionaalabi suunistes sätestatud põhimõtetele, sest kaardile kantud ala ei ületa regionaalabi suuniste punktis 142 sätestatud abikõlbliku elanikkonna hulka. Kaardile kantud piirkonnad täidavad ka teisi regionaalabi suuniste punktis 149 sätestatud tingimusi, kuna abi osakaal vastab regionaalabi suuniste punktides 154 ja 155 sätestatud piirmääradele ja kestus ei ületa regionaalabi suuniste punktis 156 sätestatud kestust,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Norra regionaalabi kaart aastateks 2014–2020 vastab regionaalabi suunistes sätestatud põhimõtetele. Käesoleva otsuse lisas toodud kaart on regionaalabi suuniste lahutamatu osa.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Norra Kuningriigile.

Artikkel 3

Ainult otsuse ingliskeelne tekst on autentne.

Brüssel, 26. veebruar 2014

EFTA järelevalveameti nimel

eesistuja

Oda Helen SLETNES

kolleegiumi liige

Frank BÜCHEL

---

(1)  Vastu võetud 23. oktoobril 2013 otsusega nr 407/13/COL, mida ei ole veel avaldatud.

1

(2)  Regionaalabi suuniste punkt 157.

2

(3)  Regionaalabi suuniste punkti 142 alapunkt a ja punktid 143–144.

3

(4)  Regionaalabi suuniste punkt 149. Norra ametiasutuste kasutatud rahvastikuandmed on esitatud regionaalabi suuniste punkti 142 joonealuse märkuse 47 kohaselt 31. detsembri 2010. aasta seisuga.

4

(5)  Käesolevas otsuses esitatud rahvastikuandmed vastavad Norra teatises esitatud teabele.

5

(6)  Regionaalabi suuniste punkt 142. Vastavalt regionaalabi suuniste punktile 140 on abi saava piirkonna rahvaarv väiksem kui abi mittesaavates piirkondades (abi mittesaavates piirkondades elab kokku 3 666 831 inimest).

6

(7)  Järelevalveamet märgib, et mööda Rootsi piiri on Rømskogi, Markeri ja Aremarki (Østfoldi maakonnas) ning Hedmarki maakonnas asuvate abikõlblike piirkondade vaheline kaugus vähem kui 10 kilomeetrit. Järelevalveamet on seisukohal, et kolme Østfoldis asuvat valda võib sellegipoolest pidada regionaalabi suuniste punktis 147 määratletud tähenduses teiste abikõlblike piirkondadega külgnevaks alaks. Järelevalveamet märgib ka, et Rømskogi, Markeri ja Aremarki asustustihedus on madal (6,9 inimest/km2).

7

2

---

LISA

REGIONAALABI KAART

---

Parandused

| 12.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 172/59 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 172/59

---

Komisjoni 25. novembri 2013. aasta rakendusmääruse (EL) nr 1242/2013 (millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Cordero Segureño (KGT)]) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 323, 4. detsember 2013
  )

Leheküljel 6 lisas

asendatakse

„Klass 1.2. Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)”

järgmisega:

„Klass 1.1. Värske liha (ja rups)”.

---