# Eiropas Savienības C 177/2014

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 177 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 57. sējums2014. gada 11. jūnijs |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 177

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

57. sējums2014. gada 11. jūnijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | ATZINUMI |
| | Eiropas ekonomikas un sociālo lietu komiteja |
| | EESK 495. plenārsesija 2014. gada 21. un 22. janvārī |
| 2014/C 177/01 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Uz sadarbību vai līdzdalību balstīts patēriņš: ilgtspējas modelis XXI gadsimtam (pašiniciatīvas atzinums) | 1 |
| 2014/C 177/02 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Ēnu ekonomikas un nedeklarēta darba apkarošanas stratēģija (pašiniciatīvas atzinums) | 9 |
| 2014/C 177/03 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Piekļuves iespējas – cilvēktiesības personām ar invaliditāti (pašiniciatīvas atzinums) | 15 |
| 2014/C 177/04 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu cenu pieejamība: definīcija, novērtēšana, problēmas, Eiropas iniciatīvas (pašiniciatīvas atzinums) | 24 |
| 2014/C 177/05 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu ES stratēģija Adrijas un Jonijas jūras reģionam (EUSAIR) (izpētes atzinums) | 32 |
| 2014/C 177/06 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Padomes lēmumam par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēmCOM(2013) 803 final – 2013/0392 (NLE) | 40 |
| 2014/C 177/07 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 260/2012 attiecībā uz migrāciju uz Savienības mēroga kredīta pārvedumiem un tiešā debeta maksājumiemCOM(2013) 937 final – 2013/0449 (COD) | 41 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Eiropas ekonomikas un sociālo lietu komiteja

EESK 495. plenārsesija 2014. gada 21. un 22. janvārī

2014/C 177/01

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Uz sadarbību vai līdzdalību balstīts patēriņš: ilgtspējas modelis XXI gadsimtam (pašiniciatīvas atzinums)

1

2014/C 177/02

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Ēnu ekonomikas un nedeklarēta darba apkarošanas stratēģija (pašiniciatīvas atzinums)

9

2014/C 177/03

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Piekļuves iespējas – cilvēktiesības personām ar invaliditāti (pašiniciatīvas atzinums)

15

2014/C 177/04

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu cenu pieejamība: definīcija, novērtēšana, problēmas, Eiropas iniciatīvas (pašiniciatīvas atzinums)

24

2014/C 177/05

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu ES stratēģija Adrijas un Jonijas jūras reģionam (EUSAIR) (izpētes atzinums)

EUSAIR

32

2014/C 177/06

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Padomes lēmumam par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēmCOM(2013) 803 final – 2013/0392 (NLE)

COM(2013) 803 final – 2013/0392 (NLE)

40

2014/C 177/07

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 260/2012 attiecībā uz migrāciju uz Savienības mēroga kredīta pārvedumiem un tiešā debeta maksājumiemCOM(2013) 937 final – 2013/0449 (COD)

COM(2013) 937 final – 2013/0449 (COD)

41

---

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJA |
| | EESK 495. plenārsesija 2014. gada 21. un 22. janvārī |
| 2014/C 177/08 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par indeksiem, ko izmanto kā etalonus finanšu instrumentos un līgumosCOM(2013) 641 final – 2013/0314 (COD) | 42 |
| 2014/C 177/09 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko vairākus tiesību aktus, kuros paredzēta regulatīvās kontroles procedūras izmantošana, pielāgo Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. un 291. pantamCOM(2013) 751 final – 2013/0365 (COD) | 48 |
| 2014/C 177/10 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par jaunām psihoaktīvām vielāmCOM(2013) 619 final – 2013/0305 (COD)
  COM(2013) 618 final – 2013/0304 (COD) | 52 |
| 2014/C 177/11 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par NAIADES II tiesību aktu kopumu, kas ietver šādus trīs dokumentus: Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes 1999. gada 29. marta Regulu (EK) Nr. 718/1999 par Kopienas flotes jaudas politiku iekšējo ūdensceļu pārvadājumu veicināšanaiCOM(2013) 621 final – 2013/0303 (COD)Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/87/EKCOM(2013) 622 final – 2013/0302 (COD)Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Virzoties uz kvalitatīvu iekšējo ūdensceļu transportu – NAIADES II
  COM(2013) 623 final | 58 |
| 2014/C 177/12 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Jauni pasākumi ES vienotajam telesakaru tirgum Atzinuma projekts attiecas uz diviem dokumentiem: Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka pasākumus sakarā ar Eiropas elektronisko sakaru vienoto tirgu un savienota kontinenta īstenošanu un groza Direktīvas 2002/20/EK, 2002/21/EK un 2002/22/EK un Regulas (EK) Nr. 1211/2009 un (ES) Nr. 531/2012COM(2013) 627 final – 2013/0309 (COD)Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par telesakaru vienoto tirguCOM(2013) 634 final | 64 |
| 2014/C 177/13 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Eiropas augstākā izglītība pasaulēCOM(2013) 499 final | 71 |
| 2014/C 177/14 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Konsultatīvs paziņojums par ilgtspējīgu fosfora izmantošanuCOM(2013) 517 final | 78 |
| 2014/C 177/15 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par invazīvu svešzemju sugu introdukcijas un izplatīšanās profilaksi un pārvaldībuCOM(2013) 620 final – 2013/0307 (COD) | 84 |
| 2014/C 177/16 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā, jo paredzams, ka līdz 2020. gadam tiks īstenota starptautiska vienošanās par vienotu un globālu tirgus pasākumu, ko piemēro starptautiskās aviācijas emisijāmCOM(2013) 722 final – 2013/0344 (COD) | 88 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJA

EESK 495. plenārsesija 2014. gada 21. un 22. janvārī

2014/C 177/08

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par indeksiem, ko izmanto kā etalonus finanšu instrumentos un līgumosCOM(2013) 641 final – 2013/0314 (COD)

COM(2013) 641 final – 2013/0314 (COD)

42

2014/C 177/09

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko vairākus tiesību aktus, kuros paredzēta regulatīvās kontroles procedūras izmantošana, pielāgo Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. un 291. pantamCOM(2013) 751 final – 2013/0365 (COD)

COM(2013) 751 final – 2013/0365 (COD)

48

2014/C 177/10

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par jaunām psihoaktīvām vielāmCOM(2013) 619 final – 2013/0305 (COD)
  COM(2013) 618 final – 2013/0304 (COD)

COM(2013) 619 final – 2013/0305 (COD)

COM(2013) 618 final – 2013/0304 (COD)

52

2014/C 177/11

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par NAIADES II tiesību aktu kopumu, kas ietver šādus trīs dokumentus: Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes 1999. gada 29. marta Regulu (EK) Nr. 718/1999 par Kopienas flotes jaudas politiku iekšējo ūdensceļu pārvadājumu veicināšanaiCOM(2013) 621 final – 2013/0303 (COD)Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/87/EKCOM(2013) 622 final – 2013/0302 (COD)Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Virzoties uz kvalitatīvu iekšējo ūdensceļu transportu – NAIADES II
  COM(2013) 623 final

NAIADES II

COM(2013) 621 final – 2013/0303 (COD)

COM(2013) 622 final – 2013/0302 (COD)

NAIADES II

COM(2013) 623 final

58

2014/C 177/12

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Jauni pasākumi ES vienotajam telesakaru tirgum Atzinuma projekts attiecas uz diviem dokumentiem: Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka pasākumus sakarā ar Eiropas elektronisko sakaru vienoto tirgu un savienota kontinenta īstenošanu un groza Direktīvas 2002/20/EK, 2002/21/EK un 2002/22/EK un Regulas (EK) Nr. 1211/2009 un (ES) Nr. 531/2012COM(2013) 627 final – 2013/0309 (COD)Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par telesakaru vienoto tirguCOM(2013) 634 final

COM(2013) 627 final – 2013/0309 (COD)

COM(2013) 634 final

64

2014/C 177/13

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Eiropas augstākā izglītība pasaulēCOM(2013) 499 final

COM(2013) 499 final

71

2014/C 177/14

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Konsultatīvs paziņojums par ilgtspējīgu fosfora izmantošanuCOM(2013) 517 final

COM(2013) 517 final

78

2014/C 177/15

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par invazīvu svešzemju sugu introdukcijas un izplatīšanās profilaksi un pārvaldībuCOM(2013) 620 final – 2013/0307 (COD)

COM(2013) 620 final – 2013/0307 (COD)

84

2014/C 177/16

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā, jo paredzams, ka līdz 2020. gadam tiks īstenota starptautiska vienošanās par vienotu un globālu tirgus pasākumu, ko piemēro starptautiskās aviācijas emisijāmCOM(2013) 722 final – 2013/0344 (COD)

COM(2013) 722 final – 2013/0344 (COD)

88

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Eiropas ekonomikas un sociālo lietu komiteja

EESK 495. plenārsesija 2014. gada 21. un 22. janvārī

| 11.6.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 177/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 177/1

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Uz sadarbību vai līdzdalību balstīts patēriņš: ilgtspējas modelis XXI gadsimtam” (pašiniciatīvas atzinums)

(2014/C 177/01)

Ziņotājs:
  Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 2013. gada 14. februārī saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu nolēma izstrādāt pašiniciatīvas atzinumu par tematu

“Uz sadarbību vai līdzdalību balstīts patēriņš: ilgtspējas modelis XXI gadsimtam”.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2013. gada 16. decembrī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 495. plenārajā sesijā, kas notika 2014. gada 21. un 22. janvārī (21. janvāra sēdē), ar 121 balsi par, 2 balsīm pret un 3 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Visā pasaulē paplašinās patēriņš, kura pamatā ir sadarbība vai līdzdalība, un tas aptver aizvien lielāku skaitu kopienu un pilsētu, kas izmanto tehnoloģiju tīklus, lai ar mazākiem līdzekļiem panāktu vairāk, līdz šim nepieredzētos apmēros iesaistoties tādās darbībās kā izīrēšana, aizdošana, apmaiņa, barters, preču dāvināšana vai kopīga lietošana. |
| --- | --- |

1.1.

Visā pasaulē paplašinās patēriņš, kura pamatā ir sadarbība vai līdzdalība, un tas aptver aizvien lielāku skaitu kopienu un pilsētu, kas izmanto tehnoloģiju tīklus, lai ar mazākiem līdzekļiem panāktu vairāk, līdz šim nepieredzētos apmēros iesaistoties tādās darbībās kā izīrēšana, aizdošana, apmaiņa, barters, preču dāvināšana vai kopīga lietošana.

| 1.2. | Šāda veida patēriņam ir ne tikai ekonomiska ietekme (1), jo vienlaikus konceptuāli mainās darba nozīme un uz sadarbību vai līdzdalību balstītu patēriņu uzskata par svarīgu potenciālu nodarbinātības avotu nākamajos gados. |
| --- | --- |

1.2.

Šāda veida patēriņam ir ne tikai ekonomiska ietekme (1), jo vienlaikus konceptuāli mainās darba nozīme un uz sadarbību vai līdzdalību balstītu patēriņu uzskata par svarīgu potenciālu nodarbinātības avotu nākamajos gados.

| 1.3. | Tādējādi uz sadarbību vai līdzdalību balstīts patēriņš ir ražošanas ekonomikas inovatīvs papildinājums uz patēriņu balstītas ekonomikas veidā, piedāvājot ekonomiskas, sociālas un ekoloģiskas priekšrocības. Turklāt tas ir risinājums ekonomikas un finanšu krīzes pārvarēšanai, vajadzības gadījumos darot iespējamu preču un pakalpojumu apmaiņu. |
| --- | --- |

1.3.

Tādējādi uz sadarbību vai līdzdalību balstīts patēriņš ir ražošanas ekonomikas inovatīvs papildinājums uz patēriņu balstītas ekonomikas veidā, piedāvājot ekonomiskas, sociālas un ekoloģiskas priekšrocības. Turklāt tas ir risinājums ekonomikas un finanšu krīzes pārvarēšanai, vajadzības gadījumos darot iespējamu preču un pakalpojumu apmaiņu.

| 1.4. | Ņemot vērā uz sadarbību vai līdzdalību balstīta patēriņa rašanās sarežģītību un nozīmīgumu, attiecīgajām iestādēm, pamatojoties uz objektīviem pētījumiem, šāda prakse jāregulē, lai noteiktu visu iesaistīto pušu tiesības un pienākumus. Pirmkārt, uz sadarbību vai līdzdalību balstīts patēriņš var apmierināt arī sociālās vajadzības gadījumos, kad nav komerciālu interešu, un, otrkārt, minēto patēriņa veidu izmantojot peļņas gūšanas nolūkā, tas var palīdzēt radīt darba vietas, vienlaikus ievērojot tiesību normas, kas attiecas uz nodokļiem, drošību, atbildību, patērētāju tiesību aizsardzību, un citas obligātas prasības. |
| --- | --- |

1.4.

Ņemot vērā uz sadarbību vai līdzdalību balstīta patēriņa rašanās sarežģītību un nozīmīgumu, attiecīgajām iestādēm, pamatojoties uz objektīviem pētījumiem, šāda prakse jāregulē, lai noteiktu visu iesaistīto pušu tiesības un pienākumus. Pirmkārt, uz sadarbību vai līdzdalību balstīts patēriņš var apmierināt arī sociālās vajadzības gadījumos, kad nav komerciālu interešu, un, otrkārt, minēto patēriņa veidu izmantojot peļņas gūšanas nolūkā, tas var palīdzēt radīt darba vietas, vienlaikus ievērojot tiesību normas, kas attiecas uz nodokļiem, drošību, atbildību, patērētāju tiesību aizsardzību, un citas obligātas prasības.

| 1.5. | Komisijai jautājums par patēriņu, kura pamatā ir sadarbība vai līdzdalība, būtu jāiekļauj savā darba programmā, to risinot vairākos posmos:






  — | vispirms būtu jāapkopo ES tiesību aktos jau ietvertās pamattiesības un principi personu aizsardzībai, kā tas izdarīts ES tiešsaistes tiesību kodeksa gadījumā; |
| --- | --- | --- |

1.5.

Komisijai jautājums par patēriņu, kura pamatā ir sadarbība vai līdzdalība, būtu jāiekļauj savā darba programmā, to risinot vairākos posmos:

—

vispirms būtu jāapkopo ES tiesību aktos jau ietvertās pamattiesības un principi personu aizsardzībai, kā tas izdarīts ES tiešsaistes tiesību kodeksa gadījumā;

| — | pēc tam būtu jāizstrādā attiecīgi pētījumi, kam ir būtiska nozīme, lai Komisija varētu noteikt jebkādus iespējamos šķēršļus pasākumu īstenošanai un risināmās problēmas, uzsverot Eiropas pievienoto vērtību, kura rastos, pieņemot ES mēroga pasākumu. Komisijai ar Veselības un patērētāju aizsardzības ĢD un Tieslietu un iekšlietu ĢD starpniecību šim nolūkam būtu jāpiešķir pietiekami finanšu līdzekļi, |
| --- | --- |

—

pēc tam būtu jāizstrādā attiecīgi pētījumi, kam ir būtiska nozīme, lai Komisija varētu noteikt jebkādus iespējamos šķēršļus pasākumu īstenošanai un risināmās problēmas, uzsverot Eiropas pievienoto vērtību, kura rastos, pieņemot ES mēroga pasākumu. Komisijai ar Veselības un patērētāju aizsardzības ĢD un Tieslietu un iekšlietu ĢD starpniecību šim nolūkam būtu jāpiešķir pietiekami finanšu līdzekļi,

| — | jāveido arī visiem patērētājiem pieejama uz sadarbību vai līdzdalību balstīta patēriņa datu bāze, tajā iekļaujot pieredzes apmaiņas un paraugprakses piemērus; Komisija varētu organizēt arī izpratnes veidošanas un informācijas kampaņas par minēto patēriņa veidu, |
| --- | --- |

—

jāveido arī visiem patērētājiem pieejama uz sadarbību vai līdzdalību balstīta patēriņa datu bāze, tajā iekļaujot pieredzes apmaiņas un paraugprakses piemērus; Komisija varētu organizēt arī izpratnes veidošanas un informācijas kampaņas par minēto patēriņa veidu,

| — | visbeidzot un, ņemot vērā iegūto pieredzi, varētu pievērsties to tiesību aktu saskaņošanai, kas saistībā ar minēto jautājumu ietver pārrobežu problemātiku un sniedz Eiropas pievienoto vērtību. |
| --- | --- |

—

visbeidzot un, ņemot vērā iegūto pieredzi, varētu pievērsties to tiesību aktu saskaņošanai, kas saistībā ar minēto jautājumu ietver pārrobežu problemātiku un sniedz Eiropas pievienoto vērtību.

2.   Ievads

| 2.1. | Pašreizējās sistēmas pakāpeniskais apsīkums un tās nespēja apmierināt iedzīvotāju individuālās un kolektīvās vajadzības rosina domāt par alternatīvām, kas pielāgotas vajadzībām un izaicinājumiem ar digitālajiem tīkliem saistītajā nākotnē. |
| --- | --- |

2.1.

Pašreizējās sistēmas pakāpeniskais apsīkums un tās nespēja apmierināt iedzīvotāju individuālās un kolektīvās vajadzības rosina domāt par alternatīvām, kas pielāgotas vajadzībām un izaicinājumiem ar digitālajiem tīkliem saistītajā nākotnē.

| 2.2. | Šis pašiniciatīvas atzinums atbilst nostājai, kas pausta stratēģijā “Eiropa 2020”, kurā ierosināts, ka preču un pakalpojumu patēriņam jābūt saskaņā ar pārdomātu, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, kā arī jāietekmē darbvietu radīšana, ražīgums un ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija. Uz sadarbību vai līdzdalību balstītu patēriņu tieši vai netieši ietekmē arī citas ES stratēģijas, piemēram, “Ilgtspējīga patēriņa un ražošanas un ilgtspējīgas rūpniecības politikas rīcības plāns” (2) un “Eiropas digitālā programma”. |
| --- | --- |

2.2.

Šis pašiniciatīvas atzinums atbilst nostājai, kas pausta stratēģijā “Eiropa 2020”, kurā ierosināts, ka preču un pakalpojumu patēriņam jābūt saskaņā ar pārdomātu, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, kā arī jāietekmē darbvietu radīšana, ražīgums un ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija. Uz sadarbību vai līdzdalību balstītu patēriņu tieši vai netieši ietekmē arī citas ES stratēģijas, piemēram, “Ilgtspējīga patēriņa un ražošanas un ilgtspējīgas rūpniecības politikas rīcības plāns” (2) un “Eiropas digitālā programma”.

| 2.3. | Patēriņš, kura pamatā ir sadarbība vai līdzdalība, varētu izrādīties noturīgs pašreizējos ekonomikas un finanšu apstākļos, kā arī piedāvāt risinājumus saistībā ar ekonomikas krīzes izraisītajām aizvien pieaugošajām neskaidrībām. Tas arī varētu dot iespēju atgriezties pie ilgtspējīgas ekonomiskās, sociālās un cilvēka attīstības vidi saudzējošā veidā. |
| --- | --- |

2.3.

Patēriņš, kura pamatā ir sadarbība vai līdzdalība, varētu izrādīties noturīgs pašreizējos ekonomikas un finanšu apstākļos, kā arī piedāvāt risinājumus saistībā ar ekonomikas krīzes izraisītajām aizvien pieaugošajām neskaidrībām. Tas arī varētu dot iespēju atgriezties pie ilgtspējīgas ekonomiskās, sociālās un cilvēka attīstības vidi saudzējošā veidā.

| 2.4. | Turklāt hiperpatēriņa pārmērības veicinājušas nevienlīdzības plaisas rašanos starp ražotājreģioniem un patērētājreģioniem, kur pretrunīga veidā vienlīdz sastopama sociālā atstumtība un pārmērība, izšķērdēšana un trūkums. Ja ir nodrošinātas pastāvīgas struktūras, uz sadarbību vai līdzdalību balstīts patēriņš var piedāvāt papildu tirgus instrumentu vienotā tirgus stimulēšanai un atjaunošanai, to sakārtojot un padarot līdzsvarotāku un ilgtspējīgu. |
| --- | --- |

2.4.

Turklāt hiperpatēriņa pārmērības veicinājušas nevienlīdzības plaisas rašanos starp ražotājreģioniem un patērētājreģioniem, kur pretrunīga veidā vienlīdz sastopama sociālā atstumtība un pārmērība, izšķērdēšana un trūkums. Ja ir nodrošinātas pastāvīgas struktūras, uz sadarbību vai līdzdalību balstīts patēriņš var piedāvāt papildu tirgus instrumentu vienotā tirgus stimulēšanai un atjaunošanai, to sakārtojot un padarot līdzsvarotāku un ilgtspējīgu.

| 2.5. | Acīmredzami neilgtspējīgas pārprodukcijas un pārmērīga patēriņa apstākļos uz sadarbību vai līdzdalību balstīts patēriņš sekmē kopīgas vērtības un praktisku solidaritāti. Pēc žurnāla Forbes aplēsēm uz sadarbību balstīts patēriņš šogad pārsniegs 3,5 miljardus ASV dolāru, pieaugot par vairāk nekā 25 %. |
| --- | --- |

2.5.

Acīmredzami neilgtspējīgas pārprodukcijas un pārmērīga patēriņa apstākļos uz sadarbību vai līdzdalību balstīts patēriņš sekmē kopīgas vērtības un praktisku solidaritāti. Pēc žurnāla Forbes aplēsēm uz sadarbību balstīts patēriņš šogad pārsniegs 3,5 miljardus ASV dolāru, pieaugot par vairāk nekā 25 %.

| 2.6. | Tādējādi piedāvājums un patēriņš nav saistīti vienīgi ar īpašumā esošām precēm, bet arī ar kopīgu piekļuvi to sniegtajam labumam, lai apmierinātu reālas vajadzības un gūtu personīgu gandarījumu, un tas būtiski atšķiras no simboliska patēriņa un tieksmes apmierināt mākslīgi radītas vēlmes. |
| --- | --- |

2.6.

Tādējādi piedāvājums un patēriņš nav saistīti vienīgi ar īpašumā esošām precēm, bet arī ar kopīgu piekļuvi to sniegtajam labumam, lai apmierinātu reālas vajadzības un gūtu personīgu gandarījumu, un tas būtiski atšķiras no simboliska patēriņa un tieksmes apmierināt mākslīgi radītas vēlmes.

| 2.7. | Tradicionālajā patērētāju sabiedrībā produkti paredzēti individuāliem īpašniekiem, ātram patēriņam un priekšlaicīgai izmešanai, savukārt uz sadarbību vai līdzdalību balstīta patēriņa mērķis ir radīt ilgtspējīgas, intensīvai lietošanai paredzētas preces, kuras varētu izmantot vairāki cilvēki, vai arī viens patērētājs vai lietotājs visā savas dzīves laikā. Tas sekmētu vidi saudzējošāku rīcību attiecībā uz lietojamo produktu dzīves ciklu. Jaunās tehnoloģijas (domubiedru grupas un sociālie tīkli) liecina par virtuālo un reālo kopienu nozīmi. |
| --- | --- |

2.7.

Tradicionālajā patērētāju sabiedrībā produkti paredzēti individuāliem īpašniekiem, ātram patēriņam un priekšlaicīgai izmešanai, savukārt uz sadarbību vai līdzdalību balstīta patēriņa mērķis ir radīt ilgtspējīgas, intensīvai lietošanai paredzētas preces, kuras varētu izmantot vairāki cilvēki, vai arī viens patērētājs vai lietotājs visā savas dzīves laikā. Tas sekmētu vidi saudzējošāku rīcību attiecībā uz lietojamo produktu dzīves ciklu. Jaunās tehnoloģijas (domubiedru grupas un sociālie tīkli) liecina par virtuālo un reālo kopienu nozīmi.

| 2.8. | Līdz ar ekonomikas krīzi izvēršas tendence, ko raksturo mazāk īpašumā esošu produktu, rūpīgāka izdevumu pārzināšana un vairāk vērības cenas un vērtības attiecībai, kad jāpieņem lēmums par savu vajadzību apmierināšanu, ņemot vērā, ka preču uzkrāšana īpašumā nenodrošina labklājību. |
| --- | --- |

2.8.

Līdz ar ekonomikas krīzi izvēršas tendence, ko raksturo mazāk īpašumā esošu produktu, rūpīgāka izdevumu pārzināšana un vairāk vērības cenas un vērtības attiecībai, kad jāpieņem lēmums par savu vajadzību apmierināšanu, ņemot vērā, ka preču uzkrāšana īpašumā nenodrošina labklājību.

| 2.9. | Galvenais ir saikne starp cilvēkiem, kuriem vajadzīga piekļuve kādam resursam, un tiem, kuru rīcībā ir resursi, kas netiek pilnvērtīgi izmantoti un ko var aizdot, dāvināt, apmainīt, izīrēt u.c. Šādu attiecību pamatā ir kopības apziņa, kopīga izmantošana un lietotāju līdzdalība, bet uzticēšanās ir saikne, kas ļauj veidot sakarus, attīstīt alternatīvu patēriņa veidu un ilgtermiņā saglabāt izveidotās attiecības. Minētajam procesam jābūt pārredzamam, īpaši saistībā ar finanšu jautājumiem un platformām, kas veicina uz sadarbību balstītu patēriņu. |
| --- | --- |

2.9.

Galvenais ir saikne starp cilvēkiem, kuriem vajadzīga piekļuve kādam resursam, un tiem, kuru rīcībā ir resursi, kas netiek pilnvērtīgi izmantoti un ko var aizdot, dāvināt, apmainīt, izīrēt u.c. Šādu attiecību pamatā ir kopības apziņa, kopīga izmantošana un lietotāju līdzdalība, bet uzticēšanās ir saikne, kas ļauj veidot sakarus, attīstīt alternatīvu patēriņa veidu un ilgtermiņā saglabāt izveidotās attiecības. Minētajam procesam jābūt pārredzamam, īpaši saistībā ar finanšu jautājumiem un platformām, kas veicina uz sadarbību balstītu patēriņu.

| 2.10. | Iespēja sadarboties un kopīgi lietot, izmantojot tehnoloģiju, pakāpeniski mainīs izpratni par īpašumu un darījumu attiecībām (3). Produktu ne tikai pārdot, bet arī īrē, nodod tālāk vai izmanto kopīgi, un tas attiecas arī uz pakalpojumiem. |
| --- | --- |

2.10.

Iespēja sadarboties un kopīgi lietot, izmantojot tehnoloģiju, pakāpeniski mainīs izpratni par īpašumu un darījumu attiecībām (3). Produktu ne tikai pārdot, bet arī īrē, nodod tālāk vai izmanto kopīgi, un tas attiecas arī uz pakalpojumiem.

| 2.11. | Patērētāji vēlas, lai viņiem pieder mazāk, bet lai viņi iegūst vairāk. Galvenie racionālie ieguvumi ir saistīti ar tādiem jēdzieniem kā samazināšana un praktisks pielietojums, bet emocionālie aspekti ir gandarījums un piederības sajūta (4). Piedāvājot ērtas un bieži vien lētākas alternatīvas, uz sadarbību balstīta patēriņa iniciatīvas ļauj optimizēt pieejamo resursu izmantošanu un novērš jaunu, lieku produktu ražošanu. Kopīga izmantošana neapšaubāmi ir finansiāli izdevīgāka un ilgtspējīgāka. |
| --- | --- |

2.11.

Patērētāji vēlas, lai viņiem pieder mazāk, bet lai viņi iegūst vairāk. Galvenie racionālie ieguvumi ir saistīti ar tādiem jēdzieniem kā samazināšana un praktisks pielietojums, bet emocionālie aspekti ir gandarījums un piederības sajūta (4). Piedāvājot ērtas un bieži vien lētākas alternatīvas, uz sadarbību balstīta patēriņa iniciatīvas ļauj optimizēt pieejamo resursu izmantošanu un novērš jaunu, lieku produktu ražošanu. Kopīga izmantošana neapšaubāmi ir finansiāli izdevīgāka un ilgtspējīgāka.

| 2.12. | Kā piemēru var minēt satura digitalizāciju (fotogrāfijas, mūzika, video, grāmatas u. c.), kas daudziem likusi saprast, ka viņi vēlas nevis disku, bet gan tajā ierakstīto mūziku. Viņus apmierina iespēja to noklausīties jebkurā brīdī, vēl jo vairāk tādēļ, ka jātērē mazāk sava laika un telpas. |
| --- | --- |

2.12.

Kā piemēru var minēt satura digitalizāciju (fotogrāfijas, mūzika, video, grāmatas u. c.), kas daudziem likusi saprast, ka viņi vēlas nevis disku, bet gan tajā ierakstīto mūziku. Viņus apmierina iespēja to noklausīties jebkurā brīdī, vēl jo vairāk tādēļ, ka jātērē mazāk sava laika un telpas.

| 2.13. | Uz sadarbību vai līdzdalību balstīta patēriņa piedāvājums dod iespēju arī visnelabvēlīgākajā stāvoklī esošām grupām, īpaši ģimenēm, kurām ir sarežģīta finansiālā situācija vai arī pašreizējo sociālo apstākļu dēļ liegtas parastās iespējas iegūt aizdevumu nepieciešamo preču iegādei . Tā ir iespēja arī tiem, kuri ierastā veidā var piekļūt preču un pakalpojumu tirgum, bet brīvprātīgi izvēlas to nedarīt personīgo principu dēļ. |
| --- | --- |

2.13.

Uz sadarbību vai līdzdalību balstīta patēriņa piedāvājums dod iespēju arī visnelabvēlīgākajā stāvoklī esošām grupām, īpaši ģimenēm, kurām ir sarežģīta finansiālā situācija vai arī pašreizējo sociālo apstākļu dēļ liegtas parastās iespējas iegūt aizdevumu nepieciešamo preču iegādei . Tā ir iespēja arī tiem, kuri ierastā veidā var piekļūt preču un pakalpojumu tirgum, bet brīvprātīgi izvēlas to nedarīt personīgo principu dēļ.

| 2.14. | Kopš 1999. gada ANO ilgtspējīgu patēriņu atzīst par patērētāja pamattiesībām, savukārt, tā kā Eiropas Savienības tiesību akti par patērētāju tiesību aizsardzību kas pieņemti pirms tam, tajos šādas tiesības faktiski nav minētas. Tomēr EESK (5) nepārprotami norādījusi, ka tās ir jāatzīst, Līgumos ieviešot grozījumu, kurā ietverts “ilgtspējīga patēriņa politikas izstrādes princips”.
  EESK ir arī pieņēmusi atzinumus par “zaļo” ekonomiku (6) un atzinumu par plānoto novecošanos (7). Nesenajā rezolūcijā par Patērētāju programmu Eiropas Parlaments nepārprotami aicināja Komisiju pievērsties minētajam jautājumam. |
| --- | --- |

2.14.

Kopš 1999. gada ANO ilgtspējīgu patēriņu atzīst par patērētāja pamattiesībām, savukārt, tā kā Eiropas Savienības tiesību akti par patērētāju tiesību aizsardzību kas pieņemti pirms tam, tajos šādas tiesības faktiski nav minētas. Tomēr EESK (5) nepārprotami norādījusi, ka tās ir jāatzīst, Līgumos ieviešot grozījumu, kurā ietverts “ilgtspējīga patēriņa politikas izstrādes princips”.

EESK ir arī pieņēmusi atzinumus par “zaļo” ekonomiku (6) un atzinumu par plānoto novecošanos (7). Nesenajā rezolūcijā par Patērētāju programmu Eiropas Parlaments nepārprotami aicināja Komisiju pievērsties minētajam jautājumam.

3.   Uz sadarbību vai līdzdalību balstīts patēriņš: konceptuāla pieeja

| 3.1. | Parasti uz sadarbību vai līdzdalību balstītu patēriņu raksturo kā tradicionālu iespēju kopīgi izmantot, apmainīt, aizdot, īrēt vai dāvināt, un pielāgo atbilstoši mūsdienu tehnoloģijai un kopienām.
  Iepriekš minētais liecina, ka minētais patēriņa veids nekādā gadījumā nav jauna ierosme; faktiski tas nozīmē kādreizējas prakses atdzimšanu, izmantojot mūsdienu tehnoloģiju, lai pakalpojums būtu daudz efektīvāks un pielāgojams. Vienlaikus uz sadarbību vai līdzdalību balstīta patēriņa pamatā jābūt indivīda pašiniciatīvai un brīvprātīgai līdzdalībai. |
| --- | --- |

3.1.

Parasti uz sadarbību vai līdzdalību balstītu patēriņu raksturo kā tradicionālu iespēju kopīgi izmantot, apmainīt, aizdot, īrēt vai dāvināt, un pielāgo atbilstoši mūsdienu tehnoloģijai un kopienām.

Iepriekš minētais liecina, ka minētais patēriņa veids nekādā gadījumā nav jauna ierosme; faktiski tas nozīmē kādreizējas prakses atdzimšanu, izmantojot mūsdienu tehnoloģiju, lai pakalpojums būtu daudz efektīvāks un pielāgojams. Vienlaikus uz sadarbību vai līdzdalību balstīta patēriņa pamatā jābūt indivīda pašiniciatīvai un brīvprātīgai līdzdalībai.

| 3.2. | Uz sadarbību vai līdzdalību balstīts patēriņš liecina par interneta attīstības trešo vilni. Cilvēki satiekas internetā, lai kopīgi izmantotu preci vai pakalpojumu ārpus tā. Šim patēriņa veidam raksturīgs arī tas, ka apritē nonāk viss iespējamais. |
| --- | --- |

3.2.

Uz sadarbību vai līdzdalību balstīts patēriņš liecina par interneta attīstības trešo vilni. Cilvēki satiekas internetā, lai kopīgi izmantotu preci vai pakalpojumu ārpus tā. Šim patēriņa veidam raksturīgs arī tas, ka apritē nonāk viss iespējamais.

| 3.3. | Neapšaubāmi uz sadarbību vai līdzdalību balstītu patēriņu raksturo trīs galvenie faktori, proti, ekonomikas (un vērtību) krīze, sociālo tīklu izplatība un uz sadarbību vai līdzdalību vērsta darbība internetā. Tomēr, lai šis patēriņa veids paplašinātos attīstītā ekonomikā, jāņem vērā šādi aspekti: ticība kopīgam ieguvumam, neizmantotas iespējas un tehnoloģija (8). |
| --- | --- |

3.3.

Neapšaubāmi uz sadarbību vai līdzdalību balstītu patēriņu raksturo trīs galvenie faktori, proti, ekonomikas (un vērtību) krīze, sociālo tīklu izplatība un uz sadarbību vai līdzdalību vērsta darbība internetā. Tomēr, lai šis patēriņa veids paplašinātos attīstītā ekonomikā, jāņem vērā šādi aspekti: ticība kopīgam ieguvumam, neizmantotas iespējas un tehnoloģija (8).

| 3.4. | Iespējams, ka vissvarīgākais aspekts uz sadarbību vai līdzdalību balstīta patēriņa veiksmīgā attīstībā ir svešinieku savstarpējā uzticēšanās. Tehnoloģija dod cilvēkiem iespējas piekļūt pakalpojumiem tiešsaistē, kas savukārt palīdz ārpus interneta veidot sakarus ar augstāku uzticības pakāpi. |
| --- | --- |

3.4.

Iespējams, ka vissvarīgākais aspekts uz sadarbību vai līdzdalību balstīta patēriņa veiksmīgā attīstībā ir svešinieku savstarpējā uzticēšanās. Tehnoloģija dod cilvēkiem iespējas piekļūt pakalpojumiem tiešsaistē, kas savukārt palīdz ārpus interneta veidot sakarus ar augstāku uzticības pakāpi.

| 3.5. | Resursu kopīgai izmantošanai ir vajadzīga uzticēšanās un laba reputācija, īpaši attiecībā uz jaunu lietotāju piesaisti. Īstenojot uz sadarbību vai līdzdalību balstīta patēriņa iniciatīvas, jārūpējas par lietotāju grupu drošību. |
| --- | --- |

3.5.

Resursu kopīgai izmantošanai ir vajadzīga uzticēšanās un laba reputācija, īpaši attiecībā uz jaunu lietotāju piesaisti. Īstenojot uz sadarbību vai līdzdalību balstīta patēriņa iniciatīvas, jārūpējas par lietotāju grupu drošību.

| 3.6. | Tādējādi var prognozēt, ka informācijas apmaiņa tiešsaistē liecina arī par kopīgu izmantošanu ārpus interneta. Vienkāršākais veids, kā ārpus interneta radīt uzticību kopīgai lietošanai, ir ierobežot grupas lielumu vai izmantot izveidotās grupas, kurās jau sasniegts uzticēšanās līmenis un iegūtas atsauksmes. Atsevišķi uz sadarbību vai līdzdalību balstīta patēriņa projekti pieļauj slēgtu grupu veidošanu lietotāju vajadzību apmierināšanai un uzticēšanās radīšanai, un tās ir vieglāk pārvaldīt. |
| --- | --- |

3.6.

Tādējādi var prognozēt, ka informācijas apmaiņa tiešsaistē liecina arī par kopīgu izmantošanu ārpus interneta. Vienkāršākais veids, kā ārpus interneta radīt uzticību kopīgai lietošanai, ir ierobežot grupas lielumu vai izmantot izveidotās grupas, kurās jau sasniegts uzticēšanās līmenis un iegūtas atsauksmes. Atsevišķi uz sadarbību vai līdzdalību balstīta patēriņa projekti pieļauj slēgtu grupu veidošanu lietotāju vajadzību apmierināšanai un uzticēšanās radīšanai, un tās ir vieglāk pārvaldīt.

| 3.7. | Kad pakalpojuma lietotājiem rodas kopības apziņa, vairojas arī uzticēšanās pakalpojumam un lietotāju vidū. Lietotāji pievērš uzmanību savai rīcībai un savstarpējām darbībām, lai veidotu un aizsargātu reputāciju, un tādējādi viņi var sadarboties grupas ietvaros un izmantot sistēmu, kā tas notiek visos tirgos. |
| --- | --- |

3.7.

Kad pakalpojuma lietotājiem rodas kopības apziņa, vairojas arī uzticēšanās pakalpojumam un lietotāju vidū. Lietotāji pievērš uzmanību savai rīcībai un savstarpējām darbībām, lai veidotu un aizsargātu reputāciju, un tādējādi viņi var sadarboties grupas ietvaros un izmantot sistēmu, kā tas notiek visos tirgos.

| 3.8. | Nav iespējams novērst pilnīgi visus riskus. Tomēr apmaiņas veicināšanas platformām jānodrošina, ka dalībnieki apzinās riskus, un viņiem ir pietiekama informācija par risku efektīvu pārvaldīšanu. |
| --- | --- |

3.8.

Nav iespējams novērst pilnīgi visus riskus. Tomēr apmaiņas veicināšanas platformām jānodrošina, ka dalībnieki apzinās riskus, un viņiem ir pietiekama informācija par risku efektīvu pārvaldīšanu.

| 3.9. | Turklāt tehnoloģija ir galvenais aspekts preču un pakalpojumu piegādes optimizēšanā, lai tuvinātu cilvēku grupas ar kopīgām interesēm un veidotu kopienas. Mobilās un reālā laika tehnoloģijas dod iespēju ātrāk un vienkāršāk pievienot informāciju par piegādes vietu un vajadzības gadījumā veicināt ērtu norēķinu sistēmu. |
| --- | --- |

3.9.

Turklāt tehnoloģija ir galvenais aspekts preču un pakalpojumu piegādes optimizēšanā, lai tuvinātu cilvēku grupas ar kopīgām interesēm un veidotu kopienas. Mobilās un reālā laika tehnoloģijas dod iespēju ātrāk un vienkāršāk pievienot informāciju par piegādes vietu un vajadzības gadījumā veicināt ērtu norēķinu sistēmu.

| 3.10. | Tomēr, izstrādājot pakalpojumu plūsmu, jānodrošina, lai tā būtu pieejama un vienkārši lietojama, sekmē lietotāju un pakalpojuma sniedzēja uzticību, nodrošina pietiekamus un pārliecinošus drošības pasākumus un sniedz lietotājiem noderīgu pieredzi, lai ar atbilstošu centralizētu datu bāzu starpniecību veidotu “uzticības bankas”. |
| --- | --- |

3.10.

Tomēr, izstrādājot pakalpojumu plūsmu, jānodrošina, lai tā būtu pieejama un vienkārši lietojama, sekmē lietotāju un pakalpojuma sniedzēja uzticību, nodrošina pietiekamus un pārliecinošus drošības pasākumus un sniedz lietotājiem noderīgu pieredzi, lai ar atbilstošu centralizētu datu bāzu starpniecību veidotu “uzticības bankas”.

| 3.11. | Reputācijas aspekts ir īpaši svarīgs, lai veicinātu pārmaiņas ekonomikā un sociālajā jomā. Uzskata, ka “reputācijas kapitāls” (9) varētu darboties kā otra valūta, kuras vērtība ir uzticības nodrošināšanā. Varētu sacīt, ka šis “reputācijas kapitāls” kļūst par XXI gadsimta ekonomikas stūrakmeni, un senatnē “no mutes mutē” izplatītā informācija mūsdienās sabiedrībā nokļūst ar tīklu starpniecību. |
| --- | --- |

3.11.

Reputācijas aspekts ir īpaši svarīgs, lai veicinātu pārmaiņas ekonomikā un sociālajā jomā. Uzskata, ka “reputācijas kapitāls” (9) varētu darboties kā otra valūta, kuras vērtība ir uzticības nodrošināšanā. Varētu sacīt, ka šis “reputācijas kapitāls” kļūst par XXI gadsimta ekonomikas stūrakmeni, un senatnē “no mutes mutē” izplatītā informācija mūsdienās sabiedrībā nokļūst ar tīklu starpniecību.

| 3.12. | Iedzīvotāji jau pauž savas vajadzības un intereses, darbojoties un patērējot mērķtiecīgāk un pārredzamāk, iegādes kritērijos iekļaujot sociālus apsvērumus un lēmumu pieņemšanu aktīvi papildinot ar emocionālu saturu. |
| --- | --- |

3.12.

Iedzīvotāji jau pauž savas vajadzības un intereses, darbojoties un patērējot mērķtiecīgāk un pārredzamāk, iegādes kritērijos iekļaujot sociālus apsvērumus un lēmumu pieņemšanu aktīvi papildinot ar emocionālu saturu.

| 3.13. | Visbeidzot, apzinīgs patērētājs ietekmē un atbalsta zīmolu, aktīvi iesaistoties kopīgas iniciatīvas veiksmīgā īstenošanā, kas nostiprina un papildina procesu. |
| --- | --- |

3.13.

Visbeidzot, apzinīgs patērētājs ietekmē un atbalsta zīmolu, aktīvi iesaistoties kopīgas iniciatīvas veiksmīgā īstenošanā, kas nostiprina un papildina procesu.

| 3.14. | Jāmaina vienādojuma formulējums, proti, “kredīts + reklāma + privātīpašums = hiperpatēriņš” atspoguļo 20. gadsimta tendences. Jaunais, 21. gadsimtam atbilstošais formulējums būtu šāds: “reputācija + sabiedrība + kopīga piekļuve = uz sadarbību vai līdzdalību balstīts patēriņš”. |
| --- | --- |

3.14.

Jāmaina vienādojuma formulējums, proti, “kredīts + reklāma + privātīpašums = hiperpatēriņš” atspoguļo 20. gadsimta tendences. Jaunais, 21. gadsimtam atbilstošais formulējums būtu šāds: “reputācija + sabiedrība + kopīga piekļuve = uz sadarbību vai līdzdalību balstīts patēriņš”.

Image

| 3.15. | Uz sadarbību balstītajā patēriņā iekļauti vairāki ES politikas mērķi, īpaši vienotā tirgus jomā, piemēram, paaugstināt resursu efektivitāti un veicināt inovāciju, lai radītu darba vietas un ekonomisko labklājību. Daudzi jaunizveidoti uz sadarbību balstīta patēriņa uzņēmumi darbojas Eiropas Savienībā, un tas nozīmē, ka Eiropa varētu kļūt par jaunu uzņēmējdarbības modeļu “inkubatoru”, tādējādi radot ilgtspējīgāku saimniecisko attīstību. |
| --- | --- |

3.15.

Uz sadarbību balstītajā patēriņā iekļauti vairāki ES politikas mērķi, īpaši vienotā tirgus jomā, piemēram, paaugstināt resursu efektivitāti un veicināt inovāciju, lai radītu darba vietas un ekonomisko labklājību. Daudzi jaunizveidoti uz sadarbību balstīta patēriņa uzņēmumi darbojas Eiropas Savienībā, un tas nozīmē, ka Eiropa varētu kļūt par jaunu uzņēmējdarbības modeļu “inkubatoru”, tādējādi radot ilgtspējīgāku saimniecisko attīstību.

| 3.16. | Tā kā uz sadarbību balstīts patēriņš iezīmē būtiskas pārmaiņas ekonomikā, kā arī sociālajā un kultūras jomā, Komisijai būtu jānovērš jebkādi iespējamie šķēršļi ar šo patēriņa veidu saistīto darbību veicināšanai, izstrādājot reglamentējošos noteikumus, kas nozarē vieš skaidrību ilgtermiņā. |
| --- | --- |

3.16.

Tā kā uz sadarbību balstīts patēriņš iezīmē būtiskas pārmaiņas ekonomikā, kā arī sociālajā un kultūras jomā, Komisijai būtu jānovērš jebkādi iespējamie šķēršļi ar šo patēriņa veidu saistīto darbību veicināšanai, izstrādājot reglamentējošos noteikumus, kas nozarē vieš skaidrību ilgtermiņā.

4.   Uz sadarbību vai līdzdalību balstīts patēriņš: labākās prakses piemēri

| 4.1. | Pasaules līmenī jau ir plašs priekšlikumu klāsts un pieredze uz sadarbību vai līdzdalību balstīta patēriņa jomā, kas liecina, ka cits patēriņa veids ir ne tikai iespējams, bet var arī sniegt būtisku ieguldījumu, lai uzlabotu pasauli, kurā dzīvojam, un, kas ir vēl jo svarīgāk – saglabātu to nākamajam paaudzēm. |
| --- | --- |

4.1.

Pasaules līmenī jau ir plašs priekšlikumu klāsts un pieredze uz sadarbību vai līdzdalību balstīta patēriņa jomā, kas liecina, ka cits patēriņa veids ir ne tikai iespējams, bet var arī sniegt būtisku ieguldījumu, lai uzlabotu pasauli, kurā dzīvojam, un, kas ir vēl jo svarīgāk – saglabātu to nākamajam paaudzēm.

| 4.2. | Ekonomikas krīzes rezultātā izveidojās platformas, piemēram, lietotu kāzu kleitu un aksesuāru pirkšanai un pārdošanai, mājokļu īrei, automobiļu un vakartērpu nomai, ieskaitot dizaineru veidotus tērpus vai luksusa aksesuārus. Ir arī lietotāju grupas, kuru dalībnieki norāda veicamo darbu, piemēram, mēbeļu salikšanu vai pakas saņemšanu, un norāda cenu par šo pakalpojumu tam, kurš vēlas to veikt. |
| --- | --- |

4.2.

Ekonomikas krīzes rezultātā izveidojās platformas, piemēram, lietotu kāzu kleitu un aksesuāru pirkšanai un pārdošanai, mājokļu īrei, automobiļu un vakartērpu nomai, ieskaitot dizaineru veidotus tērpus vai luksusa aksesuārus. Ir arī lietotāju grupas, kuru dalībnieki norāda veicamo darbu, piemēram, mēbeļu salikšanu vai pakas saņemšanu, un norāda cenu par šo pakalpojumu tam, kurš vēlas to veikt.

| 4.3. | Pārliecinošs piemērs uz sadarbību vai līdzdalību balstīta patēriņa vērtībai ir daudzie instrumenti un darbarīki, kurus reti lieto, neraugoties uz to iegādei iztērētajiem līdzekļiem, vai arī nav iespējams optimāli izmantot šo preču lietojuma iespējas. Tipisks piemērs ir urbja iegāde, lai dzīves cikla laikā to izmantotu tikai divdesmit minūtes, vai arī automobiļa iegāde, kas biežāk atradīsies stāvvietā nekā tiks izmantots braukšanai. |
| --- | --- |

4.3.

Pārliecinošs piemērs uz sadarbību vai līdzdalību balstīta patēriņa vērtībai ir daudzie instrumenti un darbarīki, kurus reti lieto, neraugoties uz to iegādei iztērētajiem līdzekļiem, vai arī nav iespējams optimāli izmantot šo preču lietojuma iespējas. Tipisks piemērs ir urbja iegāde, lai dzīves cikla laikā to izmantotu tikai divdesmit minūtes, vai arī automobiļa iegāde, kas biežāk atradīsies stāvvietā nekā tiks izmantots braukšanai.

| 4.4. | 55 % Eiropas iedzīvotāju vēlas ilgtspējīgu patēriņu arī tad, ja tas nozīmē maksāt vairāk. Paredzams, ka nākamajos gados patērētāju vēlmes būs saistītas ar šādiem alternatīvā patēriņa veidiem (10):






  — | Barters (19 %) |
| --- | --- | --- |

4.4.

55 % Eiropas iedzīvotāju vēlas ilgtspējīgu patēriņu arī tad, ja tas nozīmē maksāt vairāk. Paredzams, ka nākamajos gados patērētāju vēlmes būs saistītas ar šādiem alternatīvā patēriņa veidiem (10):

—

Barters (19 %)

| — | Noma (22 % darbarīku gadījumā) |
| --- | --- |

—

Noma (22 % darbarīku gadījumā)

| — | Pirkumi grupā (19 %) |
| --- | --- |

—

Pirkumi grupā (19 %)

| — | “Dari pats” (12% saistībā ar šūšanu) |
| --- | --- |

—

“Dari pats” (12% saistībā ar šūšanu)

| — | Iepirkšanās uz vietas (km) (75% iedzīvotāju vēlas izvairīties no pārāk tālas piegādes) |
| --- | --- |

—

Iepirkšanās uz vietas (km) (75% iedzīvotāju vēlas izvairīties no pārāk tālas piegādes)

| — | Lietotu preču iegāde (19 %). |
| --- | --- |

—

Lietotu preču iegāde (19 %).

| 4.5. | Lai gan uz sadarbību vai līdzdalību balstīts patēriņš aptver plašu un atvērtu iniciatīvu spektru, visām ir kopīga iezīme – kā iepriekš minēts, tās palīdz izveidot saikni starp cilvēkiem, kuru rīcībā ir pilnībā neizmantoti resursi, un tiem, kuriem šie resursi ir vajadzīgi. To uzskatāmi apliecina fakts, ka mēs mēdzam runāt par ekoloģiskāku preču ražošanu, lai gan vēl saudzējošāka attieksme pret vidi nozīmē pieejamo resursu optimālu izmantošanu. |
| --- | --- |

4.5.

Lai gan uz sadarbību vai līdzdalību balstīts patēriņš aptver plašu un atvērtu iniciatīvu spektru, visām ir kopīga iezīme – kā iepriekš minēts, tās palīdz izveidot saikni starp cilvēkiem, kuru rīcībā ir pilnībā neizmantoti resursi, un tiem, kuriem šie resursi ir vajadzīgi. To uzskatāmi apliecina fakts, ka mēs mēdzam runāt par ekoloģiskāku preču ražošanu, lai gan vēl saudzējošāka attieksme pret vidi nozīmē pieejamo resursu optimālu izmantošanu.

| 4.6. | Uz sadarbību balstīta patēriņa tiešā ietekme izpaužas dažādi (piemēram, zemāks resursu patēriņš un mazāks CO2 emisiju apjoms, augstāks pieprasījums pēc kvalitatīvām precēm, ja tās aizdod, īrē vai remontē, tiek atbalstīts eko-dizains, dodot labumu dažādiem lietotājiem, salīdzināmu preču izturīgums un vairākkārtēja pielāgošana, uzlabojas sociālā sadarbība, sabiedrības attīstība un iedzīvotāju savstarpējā uzticība, tiek atbalstītas iespējas, lai iedzīvotāji ar zemiem ienākumiem varētu izmantot kvalitatīvas preces, u. c.). Minētā patēriņa veidam var būt arī netieša ietekme. |
| --- | --- |

4.6.

Uz sadarbību balstīta patēriņa tiešā ietekme izpaužas dažādi (piemēram, zemāks resursu patēriņš un mazāks CO2 emisiju apjoms, augstāks pieprasījums pēc kvalitatīvām precēm, ja tās aizdod, īrē vai remontē, tiek atbalstīts eko-dizains, dodot labumu dažādiem lietotājiem, salīdzināmu preču izturīgums un vairākkārtēja pielāgošana, uzlabojas sociālā sadarbība, sabiedrības attīstība un iedzīvotāju savstarpējā uzticība, tiek atbalstītas iespējas, lai iedzīvotāji ar zemiem ienākumiem varētu izmantot kvalitatīvas preces, u. c.). Minētā patēriņa veidam var būt arī netieša ietekme.

| 4.7. | ES tiesību aktu aspektā uz sadarbību vai līdzdalību balstīts patēriņš visvairāk līdzinās pakalpojumu sniegšanai LESD 57. panta izpratnē, bet neapšaubāmi rodas daudz jautājumu. Būtu jādiferencē uz sadarbību balstīts patēriņš bezpeļņas vai peļņas nolūkā. ES likumdevējs pievēršas vienīgi tiem pasākumiem, kas tiek veikti nolūkā gūt peļņu. |
| --- | --- |

4.7.

ES tiesību aktu aspektā uz sadarbību vai līdzdalību balstīts patēriņš visvairāk līdzinās pakalpojumu sniegšanai LESD 57. panta izpratnē, bet neapšaubāmi rodas daudz jautājumu. Būtu jādiferencē uz sadarbību balstīts patēriņš bezpeļņas vai peļņas nolūkā. ES likumdevējs pievēršas vienīgi tiem pasākumiem, kas tiek veikti nolūkā gūt peļņu.

| 4.8. | Mēģinot sakārtot aizvien atšķirīgākās iniciatīvas atbilstoši uz sadarbību vai līdzdalību balstīta patēriņa koncepcijai, var uzskatīt, ka “preču kopīgas izmantošanas ekonomiku” veido četras jomas: attiecības starp patērētājiem (C2C), attiecības starp patērētājiem, veicot darījumu (C2B), attiecības starp tirgotājiem un patērētājiem (B2C), attiecības starp tirgotājiem (B2B). |
| --- | --- |

4.8.

Mēģinot sakārtot aizvien atšķirīgākās iniciatīvas atbilstoši uz sadarbību vai līdzdalību balstīta patēriņa koncepcijai, var uzskatīt, ka “preču kopīgas izmantošanas ekonomiku” veido četras jomas: attiecības starp patērētājiem (C2C), attiecības starp patērētājiem, veicot darījumu (C2B), attiecības starp tirgotājiem un patērētājiem (B2C), attiecības starp tirgotājiem (B2B).

| 4.9. | Tiek ierosināta arī klasifikācija atbilstoši trim sistēmām (11): uz precēm balstītas sistēmas, pārdales tirgi un uz sadarbību vērsts dzīvesveids. |
| --- | --- |

4.9.

Tiek ierosināta arī klasifikācija atbilstoši trim sistēmām (11): uz precēm balstītas sistēmas, pārdales tirgi un uz sadarbību vērsts dzīvesveids.

| 4.10. | Kā redzams, uz sadarbību vai līdzdalību balstīta prakse piemērojama jebkurai ikdienas dzīves jomai, piemēram (12):






  — | mobilitāte (automobiļu, tostarp taksometru, velosipēdu un stāvvietu kopīga izmantošana, automobiļu koplietojums, brīvās vietās automobiļos piedāvājot pasažieriem, kuri dodas tajā pašā virzienā), |
| --- | --- | --- |

4.10.

Kā redzams, uz sadarbību vai līdzdalību balstīta prakse piemērojama jebkurai ikdienas dzīves jomai, piemēram (12):

—

mobilitāte (automobiļu, tostarp taksometru, velosipēdu un stāvvietu kopīga izmantošana, automobiļu koplietojums, brīvās vietās automobiļos piedāvājot pasažieriem, kuri dodas tajā pašā virzienā),

| — | energoefektivitāte (mājsaimniecības ierīču kopīga izmantošana), |
| --- | --- |

—

energoefektivitāte (mājsaimniecības ierīču kopīga izmantošana),

| — | mājokļi un dārzu teritorijas (istabu īre, mājokļu, lauku un pilsētu teritorijās esošu mazdārziņu kopīga izmantošana), |
| --- | --- |

—

mājokļi un dārzu teritorijas (istabu īre, mājokļu, lauku un pilsētu teritorijās esošu mazdārziņu kopīga izmantošana),

| — | uzņēmējdarbība (kopdarbs vai biroja telpu kopīga izmantošana), |
| --- | --- |

—

uzņēmējdarbība (kopdarbs vai biroja telpu kopīga izmantošana),

| — | saziņa (mobilo ierīču platformas, kur lietotāji var pirkt un pārdot preces un pakalpojumus tās pašas grupas iedzīvotājiem), |
| --- | --- |

—

saziņa (mobilo ierīču platformas, kur lietotāji var pirkt un pārdot preces un pakalpojumus tās pašas grupas iedzīvotājiem),

| — | nodarbinātība (neliela apjoma darbi, to veicējus nolīgst konkrētu uzdevumu izpildei, vai piedāvā meistariem, un labākais pretendents, piemēram, piestiprina gleznas vai saliek mēbeles), |
| --- | --- |

—

nodarbinātība (neliela apjoma darbi, to veicējus nolīgst konkrētu uzdevumu izpildei, vai piedāvā meistariem, un labākais pretendents, piemēram, piestiprina gleznas vai saliek mēbeles),

| — | kultūra (grāmatu apmaiņa un barters, dažādu valstu jauniešu kultūras apmaiņas sekmēšana), |
| --- | --- |

—

kultūra (grāmatu apmaiņa un barters, dažādu valstu jauniešu kultūras apmaiņas sekmēšana),

| — | izglītība (digitālās grupas valodu apguvei), |
| --- | --- |

—

izglītība (digitālās grupas valodu apguvei),

| — | laiks un prasmes (“laika bankas”), |
| --- | --- |

—

laiks un prasmes (“laika bankas”),

| — | brīvais laiks (digitalizēta satura kopīga izmantošana), |
| --- | --- |

—

brīvais laiks (digitalizēta satura kopīga izmantošana),

| — | finanses (privātpersonu savstarpējie aizdevumi, privātpersonu tiešie aizdevumi maziem un vidējiem uzņēmumiem, crowdfunding vai kolektīvais finansējums, kolektīvais finansējums kopējam labumam (crowdfunding for crowdbenefits), |
| --- | --- |

—

finanses (privātpersonu savstarpējie aizdevumi, privātpersonu tiešie aizdevumi maziem un vidējiem uzņēmumiem, crowdfunding vai kolektīvais finansējums, kolektīvais finansējums kopējam labumam (crowdfunding for crowdbenefits),

| — | tūrisms (iespējas izmantot gastronomijas piedāvājumus privātmājās un pārtikas produktu apmaiņa), |
| --- | --- |

—

tūrisms (iespējas izmantot gastronomijas piedāvājumus privātmājās un pārtikas produktu apmaiņa),

| — | māksla, arī preču apmaiņas tirdziņi, apģērba un preču dāvināšana bērniem, preču labošana un pārstrāde; varētu minēt arī daudzas citas iniciatīvas, bet atzinuma mērķis nav šo iniciatīvu visaptveroša izpēte, |
| --- | --- |

—

māksla, arī preču apmaiņas tirdziņi, apģērba un preču dāvināšana bērniem, preču labošana un pārstrāde; varētu minēt arī daudzas citas iniciatīvas, bet atzinuma mērķis nav šo iniciatīvu visaptveroša izpēte,

| — | atjaunojamās enerģijas izmantošanas veicināšana, ja iespējams, izmantojot enerģijas pārpalikumus ar viedo tīklu starpniecību. |
| --- | --- |

—

atjaunojamās enerģijas izmantošanas veicināšana, ja iespējams, izmantojot enerģijas pārpalikumus ar viedo tīklu starpniecību.

| 4.11. | Kopumā jāteic, ka ir jāatrod nepietiekami izmantotas preces, zināšanas un pakalpojumi, kurus iespējams kopīgi lietot vidē, kas sekmē uz sadarbību vai līdzdalību balstīta patēriņa attīstību. Šādu vidi veido pastāvīgi nestabils ekonomikas stāvoklis, pieaugošs pieprasījums pēc ētiskas un ilgtspējīgas attīstības un ikdienas dzīves, kurā cilvēki aizvien vairāk sadarbojas. Mūsdienās sastopami visi minētie apstākļi. |
| --- | --- |

4.11.

Kopumā jāteic, ka ir jāatrod nepietiekami izmantotas preces, zināšanas un pakalpojumi, kurus iespējams kopīgi lietot vidē, kas sekmē uz sadarbību vai līdzdalību balstīta patēriņa attīstību. Šādu vidi veido pastāvīgi nestabils ekonomikas stāvoklis, pieaugošs pieprasījums pēc ētiskas un ilgtspējīgas attīstības un ikdienas dzīves, kurā cilvēki aizvien vairāk sadarbojas. Mūsdienās sastopami visi minētie apstākļi.

5.   Priekšlikumi iniciatīvām un darbības stratēģija

| 5.1. | Tādēļ EESK aicina Eiropas Komisiju pieņemt atbilstošus patērētāju tiesību aizsardzības pasākumus, lai nodrošinātu ierosināto iniciatīvu īstenošanu, ņemot vērā noderīgus pētījumus. |
| --- | --- |

5.1.

Tādēļ EESK aicina Eiropas Komisiju pieņemt atbilstošus patērētāju tiesību aizsardzības pasākumus, lai nodrošinātu ierosināto iniciatīvu īstenošanu, ņemot vērā noderīgus pētījumus.

| 5.2. | Turpinājumā izklāstīti tie pasākumi, kas uzskatāmi par daļu no stratēģijas uz sadarbību un līdzdalību balstīta patēriņa stabilai attīstībai. Šos pasākumus vajadzētu izstrādāt dalībvalstu īstenotās patērētāju tiesību aizsardzības politikas atbalstam, papildināšanai un uzraudzībai:






  a) | juridiskās un nodokļu sistēmas definēšana uz sadarbību un līdzdalību balstīta patēriņa pasākumiem, nepieciešamības gadījumā izstrādājot un regulējot tādas jomas kā juridiskā atbildība, apdrošināšana, lietošanas tiesības, tiesības plānotas nolietošanās gadījumā (13), īpašuma nodokļi, kvalitātes standarti, tiesību un pienākumu noteikšana un vajadzības gadījumā jebkādu ierobežojumu un slēpto šķēršļu novēršana saistībā ar Kopienas iekšējo tirdzniecību un tiesību aktu iespējamu neatbilstošu piemērošanu. |
| --- | --- | --- |

5.2.

Turpinājumā izklāstīti tie pasākumi, kas uzskatāmi par daļu no stratēģijas uz sadarbību un līdzdalību balstīta patēriņa stabilai attīstībai. Šos pasākumus vajadzētu izstrādāt dalībvalstu īstenotās patērētāju tiesību aizsardzības politikas atbalstam, papildināšanai un uzraudzībai:

a)

juridiskās un nodokļu sistēmas definēšana uz sadarbību un līdzdalību balstīta patēriņa pasākumiem, nepieciešamības gadījumā izstrādājot un regulējot tādas jomas kā juridiskā atbildība, apdrošināšana, lietošanas tiesības, tiesības plānotas nolietošanās gadījumā (13), īpašuma nodokļi, kvalitātes standarti, tiesību un pienākumu noteikšana un vajadzības gadījumā jebkādu ierobežojumu un slēpto šķēršļu novēršana saistībā ar Kopienas iekšējo tirdzniecību un tiesību aktu iespējamu neatbilstošu piemērošanu.

| b) | Uz sadarbību vai līdzdalību balstīta patēriņa iniciatīvu izplatīšana, veicināšana un sabiedrības informēšana par individuālām un kolektīvām priekšrocībām. Informēšana par spēkā esošajos tiesību aktos iekļautajām obligātajām prasībām attiecībā uz koplietošanas precēm (piemēram, par preču otrreizēju pārstrādi, atkārtotu izmantošanu, modernizēšanu un izturīgumu). |
| --- | --- |

b)

Uz sadarbību vai līdzdalību balstīta patēriņa iniciatīvu izplatīšana, veicināšana un sabiedrības informēšana par individuālām un kolektīvām priekšrocībām. Informēšana par spēkā esošajos tiesību aktos iekļautajām obligātajām prasībām attiecībā uz koplietošanas precēm (piemēram, par preču otrreizēju pārstrādi, atkārtotu izmantošanu, modernizēšanu un izturīgumu).

| c) | Patērētāju un lietotāju informēšana un izglītošana par atbildīgu līdzdalību iniciatīvās, sekmējot izmēģinājuma projektus uz sadarbību balstīta patēriņa iniciatīvu jomā. |
| --- | --- |

c)

Patērētāju un lietotāju informēšana un izglītošana par atbildīgu līdzdalību iniciatīvās, sekmējot izmēģinājuma projektus uz sadarbību balstīta patēriņa iniciatīvu jomā.

| d) | Uz sadarbību vai līdzdalību balstīta patēriņa popularizēšana, izmantojot ShareableCities pieredzi, transportlīdzekļu kopīgu izmantošanu un citas iespējas, piemēram, saistībā ar pārtikas produktiem, mājokļiem un arī darbu. |
| --- | --- |

d)

Uz sadarbību vai līdzdalību balstīta patēriņa popularizēšana, izmantojot ShareableCities pieredzi, transportlīdzekļu kopīgu izmantošanu un citas iespējas, piemēram, saistībā ar pārtikas produktiem, mājokļiem un arī darbu.

| e) | Stabilu struktūru attīstība, veidojot platformas uz sadarbību vai līdzdalību balstīta patēriņa atbalstam, īpaši tehnoloģiju un tīklu jomā. |
| --- | --- |

e)

Stabilu struktūru attīstība, veidojot platformas uz sadarbību vai līdzdalību balstīta patēriņa atbalstam, īpaši tehnoloģiju un tīklu jomā.

| f) | Uz sadarbību vai līdzdalību balstīta patēriņa veicināšana, aktivizējot un stimulējot izveidotos tīklus. |
| --- | --- |

f)

Uz sadarbību vai līdzdalību balstīta patēriņa veicināšana, aktivizējot un stimulējot izveidotos tīklus.

| g) | Eiropas iestāžu līdzdalība uz sadarbību balstīta patēriņa iniciatīvās, gan tās izmantojot, gan piedāvājot savus resursus. |
| --- | --- |

g)

Eiropas iestāžu līdzdalība uz sadarbību balstīta patēriņa iniciatīvās, gan tās izmantojot, gan piedāvājot savus resursus.

| h) | Pilsoniskajai sabiedrībai var būt aktīva loma, nodrošinot piekļuvi sabiedrības īpašumā esošam precēm, lai tās varētu iespējami plašāk izmantot, un izveidojot kolektīvi lietojamas infrastruktūras. |
| --- | --- |

h)

Pilsoniskajai sabiedrībai var būt aktīva loma, nodrošinot piekļuvi sabiedrības īpašumā esošam precēm, lai tās varētu iespējami plašāk izmantot, un izveidojot kolektīvi lietojamas infrastruktūras.

| i) | Tiek ierosināts arī īstenot rīcības stratēģiju šādās jomās:






  — | izglītība: visiem pasākumiem skolās vajadzētu būt proaktīviem, t.i, bērnu audzināšanā jau no agrīna vecuma būtu jāiekļauj un jānostiprina atbilstoša attieksme, ieradumi un vērtības, lai izstrādātu uz sadarbību vai līdzdalību balstīta patēriņa iniciatīvas, |
| --- | --- | --- |

i)

Tiek ierosināts arī īstenot rīcības stratēģiju šādās jomās:

—

izglītība: visiem pasākumiem skolās vajadzētu būt proaktīviem, t.i, bērnu audzināšanā jau no agrīna vecuma būtu jāiekļauj un jānostiprina atbilstoša attieksme, ieradumi un vērtības, lai izstrādātu uz sadarbību vai līdzdalību balstīta patēriņa iniciatīvas,

| — | integrēts patēriņš: tīklā iekļautajām patērētāju un lietotāju organizācijām var būt divējāda loma stratēģijā, gan proaktīvi izstrādājot iniciatīvas, gan tajās iesaistoties, |
| --- | --- |

—

integrēts patēriņš: tīklā iekļautajām patērētāju un lietotāju organizācijām var būt divējāda loma stratēģijā, gan proaktīvi izstrādājot iniciatīvas, gan tajās iesaistoties,

| — | kooperatīvu kustība: kooperatīvi var kļūt par galveno atbalstu uz sadarbību vai līdzdalību balstītam patēriņam, jo tie apvieno un kopīgi izmanto principus un vērtības. Tādēļ kooperatīvu kustība var gan stiprināt iniciatīvas, gan aktīvi tajās iesaistīties, kā arī iekļaut uz sadarbību balstīta patēriņa tīklus ar līdzīgiem mērķiem (14). Patērētāju kooperatīvi un t. s. “0 km kooperatīvi” (15) ir jau īstenotu pasākumu piemēri, |
| --- | --- |

—

kooperatīvu kustība: kooperatīvi var kļūt par galveno atbalstu uz sadarbību vai līdzdalību balstītam patēriņam, jo tie apvieno un kopīgi izmanto principus un vērtības. Tādēļ kooperatīvu kustība var gan stiprināt iniciatīvas, gan aktīvi tajās iesaistīties, kā arī iekļaut uz sadarbību balstīta patēriņa tīklus ar līdzīgiem mērķiem (14). Patērētāju kooperatīvi un t. s. “0 km kooperatīvi” (15) ir jau īstenotu pasākumu piemēri,

| — | sabiedrība: iesaistoties uz sadarbību vai līdzdalību balstītā patēriņā, pieaugušie iedzīvotāji un sabiedrība kopumā var izveidot uz sadarbību un līdzdalību vērstu attieksmi, kas sniedz arī personīgu gandarījumu, pateicoties integrācijai, un sekmē sociālo kohēziju, kolektīvi lietojot plaša patēriņa preces. |
| --- | --- |

—

sabiedrība: iesaistoties uz sadarbību vai līdzdalību balstītā patēriņā, pieaugušie iedzīvotāji un sabiedrība kopumā var izveidot uz sadarbību un līdzdalību vērstu attieksmi, kas sniedz arī personīgu gandarījumu, pateicoties integrācijai, un sekmē sociālo kohēziju, kolektīvi lietojot plaša patēriņa preces.

Briselē, 2014. gada 21. janvārī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  http://www.web-strategist.com/blog/2013/07/27/collaborative-economy-industry-stats.

1

(2)  COM(2008) 397 final.

2

(3)  Botsman, Rachel.“Mans ir arī tavs: uz sadarbību balstīta patēriņa rašanās” (Lo que es mío es tuyo: el nacimiento del consumo colaborativo).

3

Botsman, Rachel.

Lo que es mío es tuyo: el nacimiento del consumo colaborativo

(4)  Carbonview Research 2012 gadā veiktais pētījums pēc Campbell Mithunpasūtījuma.

4

Carbonview Research

Campbell Mithun

(5)  OV C 185, 8.8.2006., 71. lpp.

5

(6)  OV C 271, 19.9.2013., 18. lpp.

6

(7)  CESE 1904/2013 “Preču izmantošanas laiks un patērētāju informēšana” (OV vēl nav publicēts).

7

(8)  Albert Cañigueral www.consumocolaborativo.com.

8

Albert Cañigueral

(9)  Rachel Botsman“reputācijas kapitālu” definē kā reputācijas vērtību sabiedrībā un tirgū, ņemot vērā nodomus, spējas un vērtības.

9

Rachel Botsman

(10)  Pētījums “Alternatīvas Eiropas patērētājiem” (Los Consumidores Europeos en modo alternativo). Cetelem novērošanas centrs, 2013. gads.

10

Los Consumidores Europeos en modo alternativ

Cetelem

(11)  Rachel Botsman.

11

Rachel Botsman

(12)  Dažas tīmekļa vietnes: uz sadarbību vai līdzdalību balstīts patēriņš:

12

| http://www.collaborativeconsumption.com/directory/ |
| --- |
| http://www.consumocolaborativo.com/directorio-de-proyectos/ |
| http://consocollaborative.com/1704-100-sites-de-consommation-collaborative.html |
| http://collaboriamo.org/ |
| http://www.kokonsum.org/plattformen |
| http://www.gsara.tv/~ouishare/ |

http://www.collaborativeconsumption.com/directory/

http://www.consumocolaborativo.com/directorio-de-proyectos/

http://consocollaborative.com/1704-100-sites-de-consommation-collaborative.html

http://collaboriamo.org/

http://www.kokonsum.org/plattformen

http://www.gsara.tv/~ouishare/

(13)  Produkta vai pakalpojuma lietderīgas izmantošanas cikla nobeiguma prognozēšana, samazinoties faktiskajai funkcionalitātei vai lietderībai.

13

(14)  Salcedo Aznal, Alejandro – “Cooperativismo 3.0” – 100 años de cooperativismo de consumidores y usuarios: historia y futuro (65.-68. lpp.). UNCCUE, 2013.

14

Salcedo Aznal, Alejandro – “Cooperativismo 3.0” – 100 años de cooperativismo de consumidores y usuarios: historia y futuro

UNCCUE

(15)  Kooperatīvi, kas nodrošina preces vai pakalpojumus saistībā ar vietējo ekonomiku, tādējādi samazinot pārvadājumu un piegādes ietekmi.

15

---

| 11.6.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 177/9 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 177/9

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Ēnu ekonomikas un nedeklarēta darba apkarošanas stratēģija” (pašiniciatīvas atzinums)

(2014/C 177/02)

Ziņotājs:
  Palmieri

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu 2013. gada 14. februārī nolēma izstrādāt pašiniciatīvas atzinumu par tematu

“Ēnu ekonomikas un nedeklarēta darba apkarošanas stratēģija”.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2013. gada 19. decembrī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 495. plenārajā sesijā, kas notika 2014. gada 21. un 22. janvārī (21. janvāra sēdē), ar 129 balsīm par un 4 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) uzskata, ka līdztekus un sinerģijā ar uzmanību, ko ēnu ekonomikas un nedeklarēta darba apkarošanai pievērš Eiropas Komisija, specializētās iestādes, piemēram, Eurofound, kā arī citas starptautiskas organizācijas, tādas kā Pasaules Banka, ir vēlreiz jāuzsver ēnu ekonomikas un nedeklarēta darba apkarošanas nozīme. |
| --- | --- |

1.1.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) uzskata, ka līdztekus un sinerģijā ar uzmanību, ko ēnu ekonomikas un nedeklarēta darba apkarošanai pievērš Eiropas Komisija, specializētās iestādes, piemēram, Eurofound, kā arī citas starptautiskas organizācijas, tādas kā Pasaules Banka, ir vēlreiz jāuzsver ēnu ekonomikas un nedeklarēta darba apkarošanas nozīme.

Eurofound

| 1.2. | Ņemot vērā smago ekonomikas krīzi, kas turpinās Eiropā, EESK uzsver minēto parādību negatīvo ietekmi uz uzņēmumu attīstības dinamiku, kā arī uz inovāciju un cilvēkkapitāla pilnveidošanas iespējām. Ēnu ekonomikas uzņēmumu un nelegālu darba ņēmēju legalizēšana būtu ekonomikas atveseļošanās faktors un ieliktu pamatus stabilākai attīstībai. |
| --- | --- |

1.2.

Ņemot vērā smago ekonomikas krīzi, kas turpinās Eiropā, EESK uzsver minēto parādību negatīvo ietekmi uz uzņēmumu attīstības dinamiku, kā arī uz inovāciju un cilvēkkapitāla pilnveidošanas iespējām. Ēnu ekonomikas uzņēmumu un nelegālu darba ņēmēju legalizēšana būtu ekonomikas atveseļošanās faktors un ieliktu pamatus stabilākai attīstībai.

| 1.3. | Lai gan runa ir par politikas jomām, kas ir dalībvalstu kompetencē, ir plaši atzīts, ka efektīva apkarošana nozīmē arī informācijas, datu un novērtējumu sistemātisku apmaiņu Eiropā tā, lai tiktu īstenota atbildīgo iestāžu un iesaistīto sociālo partneru līdzdalība un sadarbība. |
| --- | --- |

1.3.

Lai gan runa ir par politikas jomām, kas ir dalībvalstu kompetencē, ir plaši atzīts, ka efektīva apkarošana nozīmē arī informācijas, datu un novērtējumu sistemātisku apmaiņu Eiropā tā, lai tiktu īstenota atbildīgo iestāžu un iesaistīto sociālo partneru līdzdalība un sadarbība.

| 1.4. | Tādējādi EESK pēc savas būtības ir ideāla vieta, kur veicināt un rosināt informācijas apmaiņu par instrumentiem, politiku un paraugpraksi, lai ietekmētu kā ekonomiskos faktorus, tā arī kultūras un sociālo kontekstu, ņemot vērā Eiropas Savienības (ES) noteikto stratēģiju nelegālas nodarbinātības un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas apkarošanai, kuras pamatā ir iekļaušana oficiālajā darba tirgū. |
| --- | --- |

1.4.

Tādējādi EESK pēc savas būtības ir ideāla vieta, kur veicināt un rosināt informācijas apmaiņu par instrumentiem, politiku un paraugpraksi, lai ietekmētu kā ekonomiskos faktorus, tā arī kultūras un sociālo kontekstu, ņemot vērā Eiropas Savienības (ES) noteikto stratēģiju nelegālas nodarbinātības un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas apkarošanai, kuras pamatā ir iekļaušana oficiālajā darba tirgū.

| 1.5. | Vispirms EESK uzskata, ka ir ļoti svarīgi kvantitatīvi un kvalitatīvi novērtēt kā minētās parādības, kuras ir ļoti neviendabīgas dažādās valstīs, tā arī to negatīvās ekonomiskās un sociālās sekas, kurām savukārt ir atšķirīga ietekme dalībvalstīs atkarībā no dažādiem strukturāliem apstākļiem un situācijas. Apkarošanas stratēģiju vājina tas, ka trūkst saskaņotu datu un informācijas attiecībā uz dažādām dalībvalstīm, jo stratēģijas pamatā jābūt gan pasākumiem, kas ļauj noteikt problēmas apmēru, gan īstenotās politikas ietekmes novērtējumam. |
| --- | --- |

1.5.

Vispirms EESK uzskata, ka ir ļoti svarīgi kvantitatīvi un kvalitatīvi novērtēt kā minētās parādības, kuras ir ļoti neviendabīgas dažādās valstīs, tā arī to negatīvās ekonomiskās un sociālās sekas, kurām savukārt ir atšķirīga ietekme dalībvalstīs atkarībā no dažādiem strukturāliem apstākļiem un situācijas. Apkarošanas stratēģiju vājina tas, ka trūkst saskaņotu datu un informācijas attiecībā uz dažādām dalībvalstīm, jo stratēģijas pamatā jābūt gan pasākumiem, kas ļauj noteikt problēmas apmēru, gan īstenotās politikas ietekmes novērtējumam.

| 1.6. | Tāpēc EESK ierosina atrisināt metodoloģijas problēmu saistībā ar ēnu ekonomikas un nedeklarēta darba apjoma un attīstības aplēsēm, kas vēl aizvien nav pilnīgas un kopīgas, un izmantot metodi, kuras pamatā būtu tādi dati par darbaspēku, kas saskaņoti apkopoti visās dalībvalstīs. Šo metodi ir izstrādājis Itālijas Statistikas institūts (Istituto italiano di statistica), un tāpēc tā ir izmēģināta valstī, kurā ēnu ekonomika un nedeklarēts darbs ir īpaši izplatīts un kurā situācija dažādos reģionos ir ļoti atšķirīga. |
| --- | --- |

1.6.

Tāpēc EESK ierosina atrisināt metodoloģijas problēmu saistībā ar ēnu ekonomikas un nedeklarēta darba apjoma un attīstības aplēsēm, kas vēl aizvien nav pilnīgas un kopīgas, un izmantot metodi, kuras pamatā būtu tādi dati par darbaspēku, kas saskaņoti apkopoti visās dalībvalstīs. Šo metodi ir izstrādājis Itālijas Statistikas institūts (Istituto italiano di statistica), un tāpēc tā ir izmēģināta valstī, kurā ēnu ekonomika un nedeklarēts darbs ir īpaši izplatīts un kurā situācija dažādos reģionos ir ļoti atšķirīga.

Istituto italiano di statistica

| 1.7. | Galvenais neviendabības aspekts ir ēnu ekonomikas apmērs, kas dažās dalībvalstīs un dažos reģionos sasniedz 30 % no ražošanas kopapjoma, tādējādi esot ne tik daudz atsevišķa problēma, bet drīzāk ražošanas sistēmas neatņemama sastāvdaļa. Tādēļ EESK atgādina par nepieciešamību pielietot plašu apkarošanas politikas risinājumu klāstu, kas izstrādāts dažādām teritorijām, dažādām ražošanas nozarēm un dažādiem attiecīgajiem darba veidiem, lai tādējādi atbilstīgi risinātu jautājumus ne vien saistībā ar īpašiem ekonomiskajiem, bet arī kultūras un sociālajiem faktoriem, kas veicina ēnu ekonomiku un nedeklarēto darbu. |
| --- | --- |

1.7.

Galvenais neviendabības aspekts ir ēnu ekonomikas apmērs, kas dažās dalībvalstīs un dažos reģionos sasniedz 30 % no ražošanas kopapjoma, tādējādi esot ne tik daudz atsevišķa problēma, bet drīzāk ražošanas sistēmas neatņemama sastāvdaļa. Tādēļ EESK atgādina par nepieciešamību pielietot plašu apkarošanas politikas risinājumu klāstu, kas izstrādāts dažādām teritorijām, dažādām ražošanas nozarēm un dažādiem attiecīgajiem darba veidiem, lai tādējādi atbilstīgi risinātu jautājumus ne vien saistībā ar īpašiem ekonomiskajiem, bet arī kultūras un sociālajiem faktoriem, kas veicina ēnu ekonomiku un nedeklarēto darbu.

| 1.8. | Sociālie partneri var sniegt ieguldījumu ēnu ekonomikas legalizēšanā, sevišķi tur, kur tā nav vienkārši slēpšana, lai ietaupītu uz ražošanas izmaksām, bet ir ražošanas struktūras sastāvdaļa. Faktiski apkarošanas politikā vajag izveidot to Eiropas, valstu un vietējo dalībnieku tīklu, kas apzinās problēmu un spēj veicināt pasākumus, lai ēnu ekonomika kļūtu neizdevīga. Tas ir iespējams, ar efektīviem novēršanas pasākumiem sodot tos, kas praktizē ēnu ekonomiku, un sekmējot ēnu ekonomikas legalizēšanu ar preventīviem un koriģējošiem pasākumiem, kuri pašreizējā ekonomikas krīzē šķiet lietderīgāki. |
| --- | --- |

1.8.

Sociālie partneri var sniegt ieguldījumu ēnu ekonomikas legalizēšanā, sevišķi tur, kur tā nav vienkārši slēpšana, lai ietaupītu uz ražošanas izmaksām, bet ir ražošanas struktūras sastāvdaļa. Faktiski apkarošanas politikā vajag izveidot to Eiropas, valstu un vietējo dalībnieku tīklu, kas apzinās problēmu un spēj veicināt pasākumus, lai ēnu ekonomika kļūtu neizdevīga. Tas ir iespējams, ar efektīviem novēršanas pasākumiem sodot tos, kas praktizē ēnu ekonomiku, un sekmējot ēnu ekonomikas legalizēšanu ar preventīviem un koriģējošiem pasākumiem, kuri pašreizējā ekonomikas krīzē šķiet lietderīgāki.

| 1.9. | EESK aicina reģionos izveidot reģionāla līmeņa ēnu ekonomikas novērošanas centrus, kuros darbotos darba devēji, arodbiedrības un kompetentās publiskās iestādes, lai analizētu problēmu un tās izmaiņas laikā, apzinātu galvenās iezīmes, izvērtētu visefektīvākos intervences pasākumus un uzraudzītu to konkrēto īstenošanu. |
| --- | --- |

1.9.

EESK aicina reģionos izveidot reģionāla līmeņa ēnu ekonomikas novērošanas centrus, kuros darbotos darba devēji, arodbiedrības un kompetentās publiskās iestādes, lai analizētu problēmu un tās izmaiņas laikā, apzinātu galvenās iezīmes, izvērtētu visefektīvākos intervences pasākumus un uzraudzītu to konkrēto īstenošanu.

| 1.10. | EESK prasa, lai ēnu ekonomikas apkarošana nenotiek tikai ES robežās, bet tiktu piemērota uzņēmuma sociālā atbildība, ja nav obligāto pienācīgā darba standartu trešās valstīs, kurām ir apakšuzņēmuma līgumi ar ES. Tā ir prakse, kas ne vien kropļo uzņēmumu konkurenci, bet ir arī atvērta bērnu darba izmantošanai un apdraud šādu darba ņēmēju drošību, jo pamata drošības pasākumi netiek ievēroti, kā tas nesen notika Bangladešā, kur sabruka rūpnīca. |
| --- | --- |

1.10.

EESK prasa, lai ēnu ekonomikas apkarošana nenotiek tikai ES robežās, bet tiktu piemērota uzņēmuma sociālā atbildība, ja nav obligāto pienācīgā darba standartu trešās valstīs, kurām ir apakšuzņēmuma līgumi ar ES. Tā ir prakse, kas ne vien kropļo uzņēmumu konkurenci, bet ir arī atvērta bērnu darba izmantošanai un apdraud šādu darba ņēmēju drošību, jo pamata drošības pasākumi netiek ievēroti, kā tas nesen notika Bangladešā, kur sabruka rūpnīca.

2.   Eiropas Savienības apņemšanās cīnīties pret ēnu ekonomiku un nedeklarētu darbu

Eiropas Savienības apņemšanās cīnīties pret ēnu ekonomiku un nedeklarētu darbu

| 2.1. | Eiropas Savienības stratēģijā “Eiropa 2020”, kuras uzdevums ir panākt gudru, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, papildus pamatnostādnēm dalībvalstīm ekonomikas politikas jomā ir iekļautas vadlīnijas nodarbinātības politikas veicināšanai, kuru vidū ir arī ēnu ekonomikas un ar to saistītā nedeklarētā, nelegālā un neoficiālā darba apkarošana, kas joprojām ir dalībvalstu kompetencē (1). Vispārīgais ēnu ekonomikas jēdziens ietver dažādas darbības, sākot ar legālām darbībām, kas tiek īstenotas nelikumīgi, līdz pat nelegālām darbībām. Nedeklarētais darbs tiek definēts kā “jebkāda likumīga darbība, kuru persona veic par atlīdzību, bet kuru nedeklarē valsts iestādēm, ņemot vērā dalībvalstu tiesiskā regulējuma sistēmas atšķirības. Šī definīcija (...) attiecas uz dažādu darbību klāstu – no neoficiāliem mājsaimniecības pakalpojumiem līdz nelikumīgai nodarbinātībai, ko veic strādājošie, kas dalībvalstīs uzturas nelegāli, taču šī definīcija neattiecas uz noziedzīgiem nodarījumiem” (2). |
| --- | --- |

2.1.

Eiropas Savienības stratēģijā “Eiropa 2020”, kuras uzdevums ir panākt gudru, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, papildus pamatnostādnēm dalībvalstīm ekonomikas politikas jomā ir iekļautas vadlīnijas nodarbinātības politikas veicināšanai, kuru vidū ir arī ēnu ekonomikas un ar to saistītā nedeklarētā, nelegālā un neoficiālā darba apkarošana, kas joprojām ir dalībvalstu kompetencē (1). Vispārīgais ēnu ekonomikas jēdziens ietver dažādas darbības, sākot ar legālām darbībām, kas tiek īstenotas nelikumīgi, līdz pat nelegālām darbībām. Nedeklarētais darbs tiek definēts kā “jebkāda likumīga darbība, kuru persona veic par atlīdzību, bet kuru nedeklarē valsts iestādēm, ņemot vērā dalībvalstu tiesiskā regulējuma sistēmas atšķirības. Šī definīcija (...) attiecas uz dažādu darbību klāstu – no neoficiāliem mājsaimniecības pakalpojumiem līdz nelikumīgai nodarbinātībai, ko veic strādājošie, kas dalībvalstīs uzturas nelegāli, taču šī definīcija neattiecas uz noziedzīgiem nodarījumiem” (2).

1

2

| 2.1.1. | Ēnu ekonomika negatīvi ietekmē ražošanas pienācīgu darbību un darbaspēka kvalitāti, liekot šķēršļus ekonomikas, sociālajai un budžeta politikas pasākumiem, kas vērsti uz izaugsmi, un traucējot centieniem īstenot vērienīgus ekonomikas un nodarbinātības mērķus, kas noteikti stratēģijā “Eiropa 2020”. Negatīvās sekas ir vēl smagākas, ņemot vērā ekonomikas krīzes ietekmi uz sociālo un nodarbinātības jomu, jo samazinājās darba iespējas un ir apdraudēta uzņēmumu un darba ņēmēju peļņa un ienākumi. |
| --- | --- |

2.1.1.

Ēnu ekonomika negatīvi ietekmē ražošanas pienācīgu darbību un darbaspēka kvalitāti, liekot šķēršļus ekonomikas, sociālajai un budžeta politikas pasākumiem, kas vērsti uz izaugsmi, un traucējot centieniem īstenot vērienīgus ekonomikas un nodarbinātības mērķus, kas noteikti stratēģijā “Eiropa 2020”. Negatīvās sekas ir vēl smagākas, ņemot vērā ekonomikas krīzes ietekmi uz sociālo un nodarbinātības jomu, jo samazinājās darba iespējas un ir apdraudēta uzņēmumu un darba ņēmēju peļņa un ienākumi.

| 2.1.2. | Pēdējos gados Eiropas Nodarbinātības stratēģijas (ENS) ietvaros šīm parādībām ir pievērsta lielāka uzmanība (3), risinot ar tām saistītos jautājumus vai nu tieši, vai ar vispārīgākiem apsvērumiem par reformu nepieciešamību darba tirgū, vai arī saistībā ar tādiem blakus jautājumiem kā nelegālā imigrācija Eiropas Savienībā un pienācīgs darbs trešās valstīs. |
| --- | --- |

2.1.2.

Pēdējos gados Eiropas Nodarbinātības stratēģijas (ENS) ietvaros šīm parādībām ir pievērsta lielāka uzmanība (3), risinot ar tām saistītos jautājumus vai nu tieši, vai ar vispārīgākiem apsvērumiem par reformu nepieciešamību darba tirgū, vai arī saistībā ar tādiem blakus jautājumiem kā nelegālā imigrācija Eiropas Savienībā un pienācīgs darbs trešās valstīs.

3

| 2.1.3. | Ēnu ekonomikai un nedeklarētam darbam īpaša uzmanība ir pievērsta 2012. gada aprīlī publicētajā nodarbinātības tiesību aktu kopumā, 2012. un 2013. gada izaugsmes pētījumā, kā arī vairākām dalībvalstīm adresētajos ieteikumos par to, kā apkarot nelegālu nodarbinātību un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas. Komisijas darba programmā (4)to likumdošanas iniciatīvu vidū, kas jāīsteno līdz 2014. gadam, ir “Eiropas platforma nedeklarētas nodarbinātības apkarošanai”, kuras uzdevums ir uzlabot sadarbību starp dalībvalstu kompetentajām iestādēm, izplatīt paraugpraksi un apzināt dažus kopējus principus. |
| --- | --- |

2.1.3.

Ēnu ekonomikai un nedeklarētam darbam īpaša uzmanība ir pievērsta 2012. gada aprīlī publicētajā nodarbinātības tiesību aktu kopumā, 2012. un 2013. gada izaugsmes pētījumā, kā arī vairākām dalībvalstīm adresētajos ieteikumos par to, kā apkarot nelegālu nodarbinātību un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas. Komisijas darba programmā (4)to likumdošanas iniciatīvu vidū, kas jāīsteno līdz 2014. gadam, ir “Eiropas platforma nedeklarētas nodarbinātības apkarošanai”, kuras uzdevums ir uzlabot sadarbību starp dalībvalstu kompetentajām iestādēm, izplatīt paraugpraksi un apzināt dažus kopējus principus.

4

| 2.2. | Darba devēju organizāciju un arodbiedrību līdzdalībai lēmumu pieņemšanas procesā ir būtiska nozīme: “Sociālajiem partneriem valstu līmeņos ir būtiska nozīme darba tirgus noteikumu izstrādāšanā” (5). Paralēli arī EESK izskatīja un rosināja Eiropas politikas izmaiņas ēnu ekonomikas un nedeklarēta darba apkarošanas jomā, 1999. un 2005. gadā pieņemot divus atzinumus (6). |
| --- | --- |

2.2.

Darba devēju organizāciju un arodbiedrību līdzdalībai lēmumu pieņemšanas procesā ir būtiska nozīme: “Sociālajiem partneriem valstu līmeņos ir būtiska nozīme darba tirgus noteikumu izstrādāšanā” (5). Paralēli arī EESK izskatīja un rosināja Eiropas politikas izmaiņas ēnu ekonomikas un nedeklarēta darba apkarošanas jomā, 1999. un 2005. gadā pieņemot divus atzinumus (6).

5

6

| 2.2.1. | Pirmajā atzinumā EESK pozitīvi novērtēja apkarošanas stratēģiju, kuras pamatā bija iekļaušana oficiālajā darba tirgū un politikas pasākumu kopums, ko var pielāgot dalībvalstu dažādiem normatīviem un ražošanas apstākļiem. Atzinumā bija arī uzsvērti daži neskaidri vai pārāk zemu novērtēti aspekti saistībā ar nedeklarētā darba definīciju, diferencēšanu starp tiem, kas ir spiesti palikt ēnu ekonomikā, un tiem, kuri apzināti izvēlas nelegalizēties, lielo administratīvo un fiskālo slogu maziem un vidējiem uzņēmumiem un amatniekiem, nelegālas imigrācijas pārvaldību, jaunu darba veidu legalizāciju, nedeklarētu darba ņēmēju dažādību, dažu paredzēto apkarošanas pasākumu iespējamo neefektivitāti. |
| --- | --- |

2.2.1.

Pirmajā atzinumā EESK pozitīvi novērtēja apkarošanas stratēģiju, kuras pamatā bija iekļaušana oficiālajā darba tirgū un politikas pasākumu kopums, ko var pielāgot dalībvalstu dažādiem normatīviem un ražošanas apstākļiem. Atzinumā bija arī uzsvērti daži neskaidri vai pārāk zemu novērtēti aspekti saistībā ar nedeklarētā darba definīciju, diferencēšanu starp tiem, kas ir spiesti palikt ēnu ekonomikā, un tiem, kuri apzināti izvēlas nelegalizēties, lielo administratīvo un fiskālo slogu maziem un vidējiem uzņēmumiem un amatniekiem, nelegālas imigrācijas pārvaldību, jaunu darba veidu legalizāciju, nedeklarētu darba ņēmēju dažādību, dažu paredzēto apkarošanas pasākumu iespējamo neefektivitāti.

| 2.2.2. | Otrajā (pašiniciatīvas) atzinumā (7), ko EESK pieņēma 2005. gadā, ir uzsvērti problēmjautājumi, uz kuriem bija norādīts iepriekšējā atzinumā, kā arī izskatīti papildu aspekti. Tie ir šādi: stimulu uzlabošana nodarbinātības legalizācijai, birokrātisku formalitāšu samazināšana jaunu uzņēmumu veidošanā, īpaša uzmanība darba ņēmējām ar zemu atalgojumu, uzņēmumiem un darba ņēmējiem paredzēto informācijas un izglītošanas kampaņu veicināšana, efektīvas kontroles un sankciju sistēmas izveidošana preventīvos nolūkos, uzmanība darba standartiem trešās valstīs, kā arī saikne ar bezdarbu. |
| --- | --- |

2.2.2.

Otrajā (pašiniciatīvas) atzinumā (7), ko EESK pieņēma 2005. gadā, ir uzsvērti problēmjautājumi, uz kuriem bija norādīts iepriekšējā atzinumā, kā arī izskatīti papildu aspekti. Tie ir šādi: stimulu uzlabošana nodarbinātības legalizācijai, birokrātisku formalitāšu samazināšana jaunu uzņēmumu veidošanā, īpaša uzmanība darba ņēmējām ar zemu atalgojumu, uzņēmumiem un darba ņēmējiem paredzēto informācijas un izglītošanas kampaņu veicināšana, efektīvas kontroles un sankciju sistēmas izveidošana preventīvos nolūkos, uzmanība darba standartiem trešās valstīs, kā arī saikne ar bezdarbu.

7

3.   Vispārīgas piezīmes: nepieciešamība rīkoties

Vispārīgas piezīmes: nepieciešamība rīkoties

| 3.1. | Ēnu ekonomikas iemesls ir ne tikai izmaksas, kas tiek uztvertas kā pārmērīgas (sevišķi darba izmaksas), un tātad tai nav viens vienīgs mērķis nelikumīgi samazināt ražošanas izmaksas, nemaksājot nodokļus un krāpjoties sociālā nodrošinājuma jomā. Tā ir saistīta arī ar vēlmi neievērot noteikumus un darba standartus (minimālā alga, maksimālā darba laika ierobežošana, drošība, sertifikācija). Šajā jēdzienā neietilpst kriminālas darbības vai arī legālas darbības, kuras veic neapstiprināti uzņēmēji, bet tas aptver neformālus gadījuma darbus ģimenes vai kaimiņattiecību ietvaros, kuri vispārīgi ir sabiedrībai vairāk pieņemami. |
| --- | --- |

3.1.

Ēnu ekonomikas iemesls ir ne tikai izmaksas, kas tiek uztvertas kā pārmērīgas (sevišķi darba izmaksas), un tātad tai nav viens vienīgs mērķis nelikumīgi samazināt ražošanas izmaksas, nemaksājot nodokļus un krāpjoties sociālā nodrošinājuma jomā. Tā ir saistīta arī ar vēlmi neievērot noteikumus un darba standartus (minimālā alga, maksimālā darba laika ierobežošana, drošība, sertifikācija). Šajā jēdzienā neietilpst kriminālas darbības vai arī legālas darbības, kuras veic neapstiprināti uzņēmēji, bet tas aptver neformālus gadījuma darbus ģimenes vai kaimiņattiecību ietvaros, kuri vispārīgi ir sabiedrībai vairāk pieņemami.

| 3.1.1. | Parādības sarežģītību veido fakts, ka attiecīgais darbaspēks pārstāv ļoti dažādus gadījumus (8): pašnodarbinātie, kas izvēlas nelegalizēties, algoti darbinieki, kuriem nav sociālā nodrošinājuma vai līguma vai kuriem daļu algas maksā “aploksnēs”, ģimenē strādājošie, darba ņēmēji, kas nedeklarē otro vai trešo darbu, nelegālie imigranti, darba ņēmēji bez obligātajiem pienācīgā darba standartiem trešās valstīs, kurām ir apakšuzņēmuma līgumi ar ES. |
| --- | --- |

3.1.1.

Parādības sarežģītību veido fakts, ka attiecīgais darbaspēks pārstāv ļoti dažādus gadījumus (8): pašnodarbinātie, kas izvēlas nelegalizēties, algoti darbinieki, kuriem nav sociālā nodrošinājuma vai līguma vai kuriem daļu algas maksā “aploksnēs”, ģimenē strādājošie, darba ņēmēji, kas nedeklarē otro vai trešo darbu, nelegālie imigranti, darba ņēmēji bez obligātajiem pienācīgā darba standartiem trešās valstīs, kurām ir apakšuzņēmuma līgumi ar ES.

8

| 3.2. | Nepieciešamība nopietni apkarot ēnu ekonomiku un nedeklarētu darbu ir saistīta ar to, ka minētajām parādībām ir daudzējāda ietekme gan uz uzņēmumiem, gan darba ņēmējiem, gan uz valsts budžetu:






  — | uzņēmumu sacensība ir izkropļota sakarā ar negodīgu konkurenci starp tiem, kas ievēro noteikumus, un tiem, kuri tos neievēro, tādējādi saglabājot uzņēmējdarbību, kas tirgū visdrīzāk nespētu izdzīvot; turklāt tiek radīta neefektīva dinamika, jo uzņēmumi neizvērš savu darbību, lai paliktu ēnu ekonomikā, un tiem nav atbilstīgas piekļuves kredītam, |
| --- | --- | --- |

3.2.

Nepieciešamība nopietni apkarot ēnu ekonomiku un nedeklarētu darbu ir saistīta ar to, ka minētajām parādībām ir daudzējāda ietekme gan uz uzņēmumiem, gan darba ņēmējiem, gan uz valsts budžetu:

—

uzņēmumu sacensība ir izkropļota sakarā ar negodīgu konkurenci starp tiem, kas ievēro noteikumus, un tiem, kuri tos neievēro, tādējādi saglabājot uzņēmējdarbību, kas tirgū visdrīzāk nespētu izdzīvot; turklāt tiek radīta neefektīva dinamika, jo uzņēmumi neizvērš savu darbību, lai paliktu ēnu ekonomikā, un tiem nav atbilstīgas piekļuves kredītam,

| — | darba ņēmēji atrodas fiziskas, ieņēmumu un sociālās nedrošības apstākļos, un tam ir sekas ne vien ētiskā skatījumā uz viņu cieņu, bet arī ņemot vērā ražošanu, jo trūkst pastāvīgas apmācības, profesionālās kvalifikācijas celšanas, kā arī nenotiek prasmju, ražošanas procesu un produktu atjaunināšana, |
| --- | --- |

—

darba ņēmēji atrodas fiziskas, ieņēmumu un sociālās nedrošības apstākļos, un tam ir sekas ne vien ētiskā skatījumā uz viņu cieņu, bet arī ņemot vērā ražošanu, jo trūkst pastāvīgas apmācības, profesionālās kvalifikācijas celšanas, kā arī nenotiek prasmju, ražošanas procesu un produktu atjaunināšana,

| — | publiskās finanses zaudē ieņēmumus, kā rezultātā samazinās nodokļu ieņēmumi un sociālie maksājumi (nodokļu ieņēmumu iztrūkums) un tiek netaisnīgi sadalītas publisko pakalpojumu un labklājības valsts izmaksas (parazītisms). |
| --- | --- |

—

publiskās finanses zaudē ieņēmumus, kā rezultātā samazinās nodokļu ieņēmumi un sociālie maksājumi (nodokļu ieņēmumu iztrūkums) un tiek netaisnīgi sadalītas publisko pakalpojumu un labklājības valsts izmaksas (parazītisms).

| 3.3. | Pie tam ekonomikas globalizācija, kā arī sociālās un demogrāfiskās pārmaiņas rada (vismaz potenciāli) vairāk iespēju ēnu ekonomikai un nedeklarētam darbam, un tāpēc apkarošanas politikai ir attiecīgi jāmainās, pielāgojoties jaunajiem apstākļiem un risinot jautājumus saistībā ar problēmām, kas rodas. Runa ir par lielāku pieprasījumu pēc ģimenes un aprūpes pakalpojumiem, tradicionālo darba veidu samazināšanu un arvien lielāku elastību līgumattiecībās, pašnodarbināto darba un ārpakalpojumu palielināšanos, starptautisku uzņēmumu grupu nostiprināšanos. Tāpēc lielāka uzmanība ir jāpievērš tiesību normu izstrādei, pārraudzības un kontroles instrumentiem, kā arī starptautiskas koordinācijas veidiem. |
| --- | --- |

3.3.

Pie tam ekonomikas globalizācija, kā arī sociālās un demogrāfiskās pārmaiņas rada (vismaz potenciāli) vairāk iespēju ēnu ekonomikai un nedeklarētam darbam, un tāpēc apkarošanas politikai ir attiecīgi jāmainās, pielāgojoties jaunajiem apstākļiem un risinot jautājumus saistībā ar problēmām, kas rodas. Runa ir par lielāku pieprasījumu pēc ģimenes un aprūpes pakalpojumiem, tradicionālo darba veidu samazināšanu un arvien lielāku elastību līgumattiecībās, pašnodarbināto darba un ārpakalpojumu palielināšanos, starptautisku uzņēmumu grupu nostiprināšanos. Tāpēc lielāka uzmanība ir jāpievērš tiesību normu izstrādei, pārraudzības un kontroles instrumentiem, kā arī starptautiskas koordinācijas veidiem.

| 3.4. | Statistikas skatījumā ēnu ekonomikas darbības ir IKP neatņemama sastāvdaļa; tāpēc, lai tās novērtētu, ir vajadzīga atbilstoša metodoloģija. Tomēr ES ir grūti iegūt ticamu un salīdzināmu informāciju par tās apmēriem un nozarēm; tam ir vismaz trīs iemesli: i) parādības pēc būtības nav tieši novērojamas; ii) pamatnostādņu daudzveidība dalībvalstīs, kā rezultātā valstu tiesību akti atšķiras; iii) atšķirīgu aprēķina metožu izmantošana. Protams, atšķirīgas pieejas nozīmē nevienādus aprēķinus, kas var ļoti ievērojami atšķirties pat vienā valstī (sk. 1. tabulu). Parasti valsts oficiālajos avotos publicētie skaitļi ir mazāki salīdzinājumā ar ekspertu un starptautisku organizāciju analīzēm. |
| --- | --- |

3.4.

Statistikas skatījumā ēnu ekonomikas darbības ir IKP neatņemama sastāvdaļa; tāpēc, lai tās novērtētu, ir vajadzīga atbilstoša metodoloģija. Tomēr ES ir grūti iegūt ticamu un salīdzināmu informāciju par tās apmēriem un nozarēm; tam ir vismaz trīs iemesli: i) parādības pēc būtības nav tieši novērojamas; ii) pamatnostādņu daudzveidība dalībvalstīs, kā rezultātā valstu tiesību akti atšķiras; iii) atšķirīgu aprēķina metožu izmantošana. Protams, atšķirīgas pieejas nozīmē nevienādus aprēķinus, kas var ļoti ievērojami atšķirties pat vienā valstī (sk. 1. tabulu). Parasti valsts oficiālajos avotos publicētie skaitļi ir mazāki salīdzinājumā ar ekspertu un starptautisku organizāciju analīzēm.

| 3.4.1. | Ēnu ekonomikas apmēra noteikšanai ir trīs veidi, kurus turklāt var piemērot dažādiem analīzes priekšmetiem (pievienotā vērtība vai nodarbinātība):






  — | tiešie apsekojumi, kas veikti mikroekonomikas līmenī (piemēram, Eirobarometrs vai “Eiropas sociālais pētījums”), izmantojot epizodiskas vai regulāras izlases veida aptaujas, kurās respondentiem tiek prasīts par dažām viņu darba attiecību raksturīgajām iezīmēm (9), |
| --- | --- | --- |

3.4.1.

Ēnu ekonomikas apmēra noteikšanai ir trīs veidi, kurus turklāt var piemērot dažādiem analīzes priekšmetiem (pievienotā vērtība vai nodarbinātība):

—

tiešie apsekojumi, kas veikti mikroekonomikas līmenī (piemēram, Eirobarometrs vai “Eiropas sociālais pētījums”), izmantojot epizodiskas vai regulāras izlases veida aptaujas, kurās respondentiem tiek prasīts par dažām viņu darba attiecību raksturīgajām iezīmēm (9),

9

| — | netiešie novērtējumi makroekonomikas līmenī, pamatojoties uz citiem lielumiem, kas ir zināmi un cieši saistīti ar ēnu ekonomiku, piemēram, nacionālie konti, darba tirgus dinamika, patēriņš, naudas pieprasījums, |
| --- | --- |

—

netiešie novērtējumi makroekonomikas līmenī, pamatojoties uz citiem lielumiem, kas ir zināmi un cieši saistīti ar ēnu ekonomiku, piemēram, nacionālie konti, darba tirgus dinamika, patēriņš, naudas pieprasījums,

| — | ekonometriskie modeļi, kuri ēnu ekonomiku uzskata par nenovērojamu mainīgu lielumu, ņemot vērā galvenos faktorus, kas to veicina, un nelegālās darbības rādītājus. |
| --- | --- |

—

ekonometriskie modeļi, kuri ēnu ekonomiku uzskata par nenovērojamu mainīgu lielumu, ņemot vērā galvenos faktorus, kas to veicina, un nelegālās darbības rādītājus.

| 3.5. | Eiropas līmeņa pētījumā kā lietderīgu pamatu viendabīgu un starp dalībvalstīm salīdzināmu aplēšu iegūšanai bija ieteikts izmantot netiešo metodoloģiju, ko izstrādājis Itālijas Nacionālais Statistikas institūts; tās pamatā bija plaši pieejami un ticami dati par darbaspēka izlietojumu (10). Vidēja termiņa perspektīvā minētā metodoloģija varētu Eiropas Savienībai nodrošināt analīzes, salīdzināšanas un novērtējuma vienotu un kopīgu pamatu, kas būtu neatkarīgs no pētījumu centriem vai ārējām organizācijām. |
| --- | --- |

3.5.

Eiropas līmeņa pētījumā kā lietderīgu pamatu viendabīgu un starp dalībvalstīm salīdzināmu aplēšu iegūšanai bija ieteikts izmantot netiešo metodoloģiju, ko izstrādājis Itālijas Nacionālais Statistikas institūts; tās pamatā bija plaši pieejami un ticami dati par darbaspēka izlietojumu (10). Vidēja termiņa perspektīvā minētā metodoloģija varētu Eiropas Savienībai nodrošināt analīzes, salīdzināšanas un novērtējuma vienotu un kopīgu pamatu, kas būtu neatkarīgs no pētījumu centriem vai ārējām organizācijām.

10

| 3.6. | Pašlaik salīdzināma informācija par visām dalībvalstīm tiek iegūta gan ar ekonometriskajiem modeļiem par ēnu ekonomiku, gan ar tiešajiem izlases veida apsekojumiem par tā darbaspēka (algota un pašnodarbinātā) procentuālo daudzumu, kas ir nodarbināts neoficiāli. Šādi iegūti rezultāti dažkārt ir pretrunīgi, jo tiek analizētas atšķirīgas jomas (sk. 2. tabulu). Turklāt tikai nedaudzas dalībvalstis regulāri valsts līmenī apkopo datus par minēto parādību. |
| --- | --- |

3.6.

Pašlaik salīdzināma informācija par visām dalībvalstīm tiek iegūta gan ar ekonometriskajiem modeļiem par ēnu ekonomiku, gan ar tiešajiem izlases veida apsekojumiem par tā darbaspēka (algota un pašnodarbinātā) procentuālo daudzumu, kas ir nodarbināts neoficiāli. Šādi iegūti rezultāti dažkārt ir pretrunīgi, jo tiek analizētas atšķirīgas jomas (sk. 2. tabulu). Turklāt tikai nedaudzas dalībvalstis regulāri valsts līmenī apkopo datus par minēto parādību.

| 3.6.1. | Saskaņā ar ekonometriskās metodes aprēķiniem ēnu ekonomikas apmēri vislielākie ir dažās Centrāleiropas un Austrumeiropas dalībvalstīs (līdz pat 30 % Bulgārijā), rādītāji ir augsti Eiropas dienvidos, vidēji – pārējā Centrāleiropā un Austrumeiropā, kā arī ziemeļu valstīs, bet minimāli – kontinentālās Eiropas un anglosakšu dalībvalstīs (11). |
| --- | --- |

3.6.1.

Saskaņā ar ekonometriskās metodes aprēķiniem ēnu ekonomikas apmēri vislielākie ir dažās Centrāleiropas un Austrumeiropas dalībvalstīs (līdz pat 30 % Bulgārijā), rādītāji ir augsti Eiropas dienvidos, vidēji – pārējā Centrāleiropā un Austrumeiropā, kā arī ziemeļu valstīs, bet minimāli – kontinentālās Eiropas un anglosakšu dalībvalstīs (11).

11

| 3.6.2. | Savukārt ar tiešo metodi tiek reģistrēts daudzveidīgāks stāvoklis ar maksimāliem lielumiem dienvidos (sevišķi Kiprā un Grieķijā), bet arī Īrijā un Polijā un minimāliem lielumiem dažās Centrāleiropas, Austrumeiropas, ziemeļu un kontinentālajās dalībvalstīs (12). |
| --- | --- |

3.6.2.

Savukārt ar tiešo metodi tiek reģistrēts daudzveidīgāks stāvoklis ar maksimāliem lielumiem dienvidos (sevišķi Kiprā un Grieķijā), bet arī Īrijā un Polijā un minimāliem lielumiem dažās Centrāleiropas, Austrumeiropas, ziemeļu un kontinentālajās dalībvalstīs (12).

12

4.   Īpašās piezīmes: krīzes ietekme un ieteicamie politiskie pasākumi

Īpašās piezīmes: krīzes ietekme un ieteicamie politiskie pasākumi

| 4.1. | Krīzes un taupības politikas ietekme a priori nav skaidra. No piedāvājuma aspekta lejupslīdei vajadzētu veicināt ražošanas izmaksu samazināšanu (arī nelikumīgu), lai kompensētu peļņas un ieņēmumu samazināšanos, ņemot vērā bezdarbnieku lielāku gatavību pieņemt nelegālu darbu. Savukārt no pieprasījuma aspekta sarūk darba iespējas mazkvalificētiem darba ņēmējiem, jo patēriņš un ieguldījumi samazinās tādās nozarēs kā būvniecība, tirdzniecība, viesnīcu un ēdināšanas pakalpojumi, mājsaimniecību pakalpojumi. |
| --- | --- |

4.1.

Krīzes un taupības politikas ietekme a priori nav skaidra. No piedāvājuma aspekta lejupslīdei vajadzētu veicināt ražošanas izmaksu samazināšanu (arī nelikumīgu), lai kompensētu peļņas un ieņēmumu samazināšanos, ņemot vērā bezdarbnieku lielāku gatavību pieņemt nelegālu darbu. Savukārt no pieprasījuma aspekta sarūk darba iespējas mazkvalificētiem darba ņēmējiem, jo patēriņš un ieguldījumi samazinās tādās nozarēs kā būvniecība, tirdzniecība, viesnīcu un ēdināšanas pakalpojumi, mājsaimniecību pakalpojumi.

a priori

| 4.1.1. | Taču empīriskie novērojumi nav viennozīmīgi (13). Saskaņā ar ekonometriskiem modeļiem pēdējā laikā notiek vienmērīga samazināšanās, izņemot nelielu palielināšanos 2009. gadā ekonomikas krīzes maksimālajā punktā, kas drīz vien laikā no 2010. līdz 2012. gadam atkal noslīdēja uz leju (sk. 3. tabulu). Savukārt tiešie apsekojumi parāda pretrunīgāku ainu: dažās dalībvalstīs neoficiālā nodarbinātība samazinās algotu darbinieku grupā, bet citās dalībvalstīs gluži pretēji palielinās pašnodarbināto izvairīšanās no nodokļu maksāšanas. |
| --- | --- |

4.1.1.

Taču empīriskie novērojumi nav viennozīmīgi (13). Saskaņā ar ekonometriskiem modeļiem pēdējā laikā notiek vienmērīga samazināšanās, izņemot nelielu palielināšanos 2009. gadā ekonomikas krīzes maksimālajā punktā, kas drīz vien laikā no 2010. līdz 2012. gadam atkal noslīdēja uz leju (sk. 3. tabulu). Savukārt tiešie apsekojumi parāda pretrunīgāku ainu: dažās dalībvalstīs neoficiālā nodarbinātība samazinās algotu darbinieku grupā, bet citās dalībvalstīs gluži pretēji palielinās pašnodarbināto izvairīšanās no nodokļu maksāšanas.

13

| 4.2. | Ne tikai ēnu ekonomikas un nedeklarēta darba apjoms, bet arī struktūra dažādās dalībvalstīs ir atšķirīga, jo pastāv atšķirības gan ražošanas struktūrā, gan labklājības valsts sistēmās (14). Lejupslīdes laikā vairāk cieš tās darba ņēmēju kategorijas, kuras visvairāk iesaistītas minētajās parādībās un kuras arī normālos apstākļos atrodas ekonomiski nelabvēlīgākos apstākļos salīdzinājumā ar vidējiem rādītājiem, turklāt samazinās viņu ieņēmumu iespējas (15). |
| --- | --- |

4.2.

Ne tikai ēnu ekonomikas un nedeklarēta darba apjoms, bet arī struktūra dažādās dalībvalstīs ir atšķirīga, jo pastāv atšķirības gan ražošanas struktūrā, gan labklājības valsts sistēmās (14). Lejupslīdes laikā vairāk cieš tās darba ņēmēju kategorijas, kuras visvairāk iesaistītas minētajās parādībās un kuras arī normālos apstākļos atrodas ekonomiski nelabvēlīgākos apstākļos salīdzinājumā ar vidējiem rādītājiem, turklāt samazinās viņu ieņēmumu iespējas (15).

14

15

| 4.3. | Tādējādi un jo sevišķi pēc krīzes ēnu ekonomikas un nedeklarētā darba dinamikas ietekme uz darbaspēku ir atšķirīga gan dažādās dalībvalstīs, gan katras ekonomikas ietvaros. Nosakot ēnu ekonomikas apkarošanas politiku un īstenojot anticiklisku sociālo politiku, jāņem vērā šī neviendabīgā ietekme. |
| --- | --- |

4.3.

Tādējādi un jo sevišķi pēc krīzes ēnu ekonomikas un nedeklarētā darba dinamikas ietekme uz darbaspēku ir atšķirīga gan dažādās dalībvalstīs, gan katras ekonomikas ietvaros. Nosakot ēnu ekonomikas apkarošanas politiku un īstenojot anticiklisku sociālo politiku, jāņem vērā šī neviendabīgā ietekme.

| 4.4. | Ņemot vērā ēnu ekonomikas un nedeklarētā darba sarežģītību un daudzdimensionālo raksturu, visi piekrīt, ka ir vajadzīgs dažādu apkarošanas instrumentu kopums, sākot no novēršanas, kas tiek īstenota ar kontrolēm un sankcijām, līdz pat stimuliem par noteikumu ievērošanu. EESK atbalsta preventīvu un koriģējošu pasākumu nozīmes palielināšanos pēdējos gados, lai izvairītos no faktoriem, kas ir ēnu ekonomikas pamatā, vai sekmētu ēnu ekonomikas legalizēšanu; minētie pasākumi, iespējams, ir lietderīgāki, lai sekmētu ekonomikas krīzes pārvarēšanu (16) (sk. 4. tabulu). |
| --- | --- |

4.4.

Ņemot vērā ēnu ekonomikas un nedeklarētā darba sarežģītību un daudzdimensionālo raksturu, visi piekrīt, ka ir vajadzīgs dažādu apkarošanas instrumentu kopums, sākot no novēršanas, kas tiek īstenota ar kontrolēm un sankcijām, līdz pat stimuliem par noteikumu ievērošanu. EESK atbalsta preventīvu un koriģējošu pasākumu nozīmes palielināšanos pēdējos gados, lai izvairītos no faktoriem, kas ir ēnu ekonomikas pamatā, vai sekmētu ēnu ekonomikas legalizēšanu; minētie pasākumi, iespējams, ir lietderīgāki, lai sekmētu ekonomikas krīzes pārvarēšanu (16) (sk. 4. tabulu).

16

| 4.5. | Kopumā ņemot, tiek ierosināti dažādi pasākumi, kas iedarbojas uz dažādiem aspektiem:






  — | padarīt ekonomiski izdevīgāku un vieglāku noteikumu ievērošanu uzņēmumiem, pārskatot un vienkāršojot administratīvās un fiskālās procedūras, |
| --- | --- | --- |

4.5.

Kopumā ņemot, tiek ierosināti dažādi pasākumi, kas iedarbojas uz dažādiem aspektiem:

—

padarīt ekonomiski izdevīgāku un vieglāku noteikumu ievērošanu uzņēmumiem, pārskatot un vienkāršojot administratīvās un fiskālās procedūras,

| — | palielināt risku tikt pieķertam, pastiprinot kontroles, jo sevišķi trīspusējas inspekcijas ar kompetento publisko iestāžu (17), darba devēju un arodbiedrību pārstāvjiem, kā arī padarot efektīvākas un rezultatīvākas jau esošās sankcijas, |
| --- | --- |

—

palielināt risku tikt pieķertam, pastiprinot kontroles, jo sevišķi trīspusējas inspekcijas ar kompetento publisko iestāžu (17), darba devēju un arodbiedrību pārstāvjiem, kā arī padarot efektīvākas un rezultatīvākas jau esošās sankcijas,

17

| — | stimulēt mazo un vidējo uzņēmumu attīstību un īstenot rūpniecības politiku, lai veicinātu ražošanas nozares, kuras plaši izmanto kvalificētu darbaspēku, |
| --- | --- |

—

stimulēt mazo un vidējo uzņēmumu attīstību un īstenot rūpniecības politiku, lai veicinātu ražošanas nozares, kuras plaši izmanto kvalificētu darbaspēku,

| — | samazināt nedeklarētā darba pievilcību darba ņēmējiem, piešķirot mērķtiecīgus ienākumu atbalstus un padarot skaidrāku saikni starp sociālajām iemaksām un pabalstiem, |
| --- | --- |

—

samazināt nedeklarētā darba pievilcību darba ņēmējiem, piešķirot mērķtiecīgus ienākumu atbalstus un padarot skaidrāku saikni starp sociālajām iemaksām un pabalstiem,

| — | reglamentēt jaunos nodarbinātības veidus tā, lai tie netiktu ļaunprātīgi izmantoti, bet ļautu apvienot uzņēmumu un darba ņēmēju vajadzības, |
| --- | --- |

—

reglamentēt jaunos nodarbinātības veidus tā, lai tie netiktu ļaunprātīgi izmantoti, bet ļautu apvienot uzņēmumu un darba ņēmēju vajadzības,

| — | uzraudzīt nodokļu maksājumu pareizību, izmantojot darbaspēka izmaksu pietiekamības rādītājus (18) (tie var būt dažādi atkarībā no nozares, uzņēmuma kategorijas un reģiona), kas saskaņoti ar sociālajiem partneriem, |
| --- | --- |

—

uzraudzīt nodokļu maksājumu pareizību, izmantojot darbaspēka izmaksu pietiekamības rādītājus (18) (tie var būt dažādi atkarībā no nozares, uzņēmuma kategorijas un reģiona), kas saskaņoti ar sociālajiem partneriem,

18

| — | samazināt ēnu ekonomikas pieņemamību sabiedrībā un izplatīt fiskālo ētiku, veicinot sabiedriskās domas izpratni, nodrošinot nodokļu sloga lielāku taisnīgumu un palielinot uzticēšanos publiskajai administrācijai un politikai, |
| --- | --- |

—

samazināt ēnu ekonomikas pieņemamību sabiedrībā un izplatīt fiskālo ētiku, veicinot sabiedriskās domas izpratni, nodrošinot nodokļu sloga lielāku taisnīgumu un palielinot uzticēšanos publiskajai administrācijai un politikai,

| — | izstrādāt periodiskus pārraudzības ziņojumus, kuros izvērtēta dinamika attiecīgajā laikposmā un pieņemto pasākumu efektivitāte, |
| --- | --- |

—

izstrādāt periodiskus pārraudzības ziņojumus, kuros izvērtēta dinamika attiecīgajā laikposmā un pieņemto pasākumu efektivitāte,

| — | pastiprināt dalībvalstu sadarbību starptautisku uzņēmumu jomā, izmantojot arī aģentūras vai atbilstīgas institucionālas struktūras (19). |
| --- | --- |

—

pastiprināt dalībvalstu sadarbību starptautisku uzņēmumu jomā, izmantojot arī aģentūras vai atbilstīgas institucionālas struktūras (19).

19

| 4.6. | Tomēr visiem minētajiem pasākumiem ir kopīgs mērķis: nodrošināt, lai uzņēmumiem zaudējumi, ņemot vērā ekonomiskās sankcijas un sociālās reputācijas zaudēšanu, būtu lielāki par iespējamo ieguvumu no krāpšanas vai pārkāpumiem, un lai tādējādi risks būtu neizdevīgāks; attiecībā uz darba ņēmējiem raudzīties, lai legālajā nodarbinātībā atalgojums būtu labāks nekā nelegālajā darbā, ņemot vērā gan ikmēneša ienākumus, gan nākotnes perspektīvas. Tāpēc noteikti ir vajadzīgi dažādi veidi, lai atbalstītu nedeklarētā darba pārveidošanu par legālu nodarbinātību. |
| --- | --- |

4.6.

Tomēr visiem minētajiem pasākumiem ir kopīgs mērķis: nodrošināt, lai uzņēmumiem zaudējumi, ņemot vērā ekonomiskās sankcijas un sociālās reputācijas zaudēšanu, būtu lielāki par iespējamo ieguvumu no krāpšanas vai pārkāpumiem, un lai tādējādi risks būtu neizdevīgāks; attiecībā uz darba ņēmējiem raudzīties, lai legālajā nodarbinātībā atalgojums būtu labāks nekā nelegālajā darbā, ņemot vērā gan ikmēneša ienākumus, gan nākotnes perspektīvas. Tāpēc noteikti ir vajadzīgi dažādi veidi, lai atbalstītu nedeklarētā darba pārveidošanu par legālu nodarbinātību.

Briselē, 2014. gada 21. janvārī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  “Virzoties uz ekonomikas atlabšanu ar daudzām jaunām darba vietām”, COM(2012) 173 final, 1.1. punkts; Padomes Lēmums Nr. 2010/707/ES par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm, 7. pamatnostādne.

1

(2)  COM(2007) 628. Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija (ESAO) izmanto tādu pašu definīciju. Savukārt Pasaules Banka ierosina ņemt vērā darba ņēmējus bez līguma un pašnodarbinātos ar pieciem vai mazāk algotiem neprofesionāliem darbiniekiem.

2

(3)

3

| — | ILO Working Document “Labour Inspection and Undeclared Work in the EU”, 2013. gads; |
| --- | --- |

—

ILO Working Document “Labour Inspection and Undeclared Work in the EU”, 2013. gads;

ILO Working Document “Labour Inspection and Undeclared Work in the EU”

| — | Eurofound 2013. gada datubāze un ziņojums “Tackling undeclared work in 27 European Union Member States and Norway. Approaches and measures since 2008”; |
| --- | --- |

—

Eurofound 2013. gada datubāze un ziņojums “Tackling undeclared work in 27 European Union Member States and Norway. Approaches and measures since 2008”;

Eurofound

“Tackling undeclared work in 27 European Union Member States and Norway. Approaches and measures since 2008”;

| — | “Nodarbinātības tiesību aktu kopums 2012”: Komisijas paziņojums “Virzoties uz ekonomikas atlabšanu ar daudzām jaunām darba vietām”; |
| --- | --- |

—

“Nodarbinātības tiesību aktu kopums 2012”: Komisijas paziņojums “Virzoties uz ekonomikas atlabšanu ar daudzām jaunām darba vietām”;

| — | Komisijas 2012. un 2013. gada paziņojums “Gada izaugsmes pētījums”; |
| --- | --- |

—

Komisijas 2012. un 2013. gada paziņojums “Gada izaugsmes pētījums”;

| — | Konkrētām valstīm adresētie ieteikumi 2012. un 2013. gadam; |
| --- | --- |

—

Konkrētām valstīm adresētie ieteikumi 2012. un 2013. gadam;

| — | Savstarpējas mācīšanās programmas “PROGRESS 2012” salīdzinoša izvērtēšana “Combatting undeclared work as a growing challenge in the context of high unemployment”; |
| --- | --- |

—

Savstarpējas mācīšanās programmas “PROGRESS 2012” salīdzinoša izvērtēšana “Combatting undeclared work as a growing challenge in the context of high unemployment”;

“Combatting undeclared work as a growing challenge in the context of high unemployment”;

| — | Komisijas 2010. gada paziņojums “Jaunu prasmju un darba vietu programma: Eiropas ieguldījums ceļā uz pilnīgu nodarbinātību”, COM(2010) 682 final; |
| --- | --- |

—

Komisijas 2010. gada paziņojums “Jaunu prasmju un darba vietu programma: Eiropas ieguldījums ceļā uz pilnīgu nodarbinātību”, COM(2010) 682 final;

| — | Padomes 2010. gada 21. oktobra Lēmums 2010/707/ES par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm; |
| --- | --- |

—

Padomes 2010. gada 21. oktobra Lēmums 2010/707/ES par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm;

| — | Komisijas 2007. gada paziņojums “Pastiprināta cīņa pret nelikumīgu nodarbinātību”, COM(2007) 628 final; |
| --- | --- |

—

Komisijas 2007. gada paziņojums “Pastiprināta cīņa pret nelikumīgu nodarbinātību”, COM(2007) 628 final;

| — | Īpašais 2007. gada Eirobarometrs par nedeklarētu nodarbinātību; |
| --- | --- |

—

Īpašais 2007. gada Eirobarometrs par nedeklarētu nodarbinātību;

| — | Komisijas paziņojums “Komisijas Zaļās grāmatas “Darba likumdošanas modernizēšana, lai risinātu 21. gadsimta radītās problēmas” publiskās apspriešanas rezultāti”, COM(2007) 627; |
| --- | --- |

—

Komisijas paziņojums “Komisijas Zaļās grāmatas “Darba likumdošanas modernizēšana, lai risinātu 21. gadsimta radītās problēmas” publiskās apspriešanas rezultāti”, COM(2007) 627;

| — | Zaļā grāmata “Darba likumdošanas modernizēšana, lai risinātu 21. gadsimta radītās problēmas”, COM(2006) 708; |
| --- | --- |

—

Zaļā grāmata “Darba likumdošanas modernizēšana, lai risinātu 21. gadsimta radītās problēmas”, COM(2006) 708;

| — | Regioplan 2010. gada pētījums “Feasibility of establishing a European platform for cooperation between labour inspectorates, and other relevant monitoring and enforcement bodies with the aim of preventing and fighting undeclared work”. |
| --- | --- |

—

Regioplan 2010. gada pētījums “Feasibility of establishing a European platform for cooperation between labour inspectorates, and other relevant monitoring and enforcement bodies with the aim of preventing and fighting undeclared work”.

Regioplan

“Feasibility of establishing a European platform for cooperation between labour inspectorates, and other relevant monitoring and enforcement bodies with the aim of preventing and fighting undeclared work”

(4)  COM(2012) 629 final.

4

(5)  COM(2012) 173 final, 3.2. punkts.

5

(6)  OV C 101, 12.4.1999., 30.–37. lpp. saistībā ar dokumentu COM(98) 219; OV C 255, 14.10.2005., 61.–66. lpp. Turklāt jautājums ir analizēts arī citos atzinumos, kas attiecas vispārīgāk uz darba tirgu vai ēnu ekonomikas blakus parādībām, piemēram, šādos: OV C 175, 27.7.2007., 65.–73. lpp. un OV C 204, 9.8.2008., 70.–76. lpp.

6

(7)  Tā pamatā ir Padomes rezolūcija Nr. 13538/1/03 par nedeklarētu darbu un Padomes 2003. gada 22. jūlija lēmums par nodarbinātības politikas pamatnostādnēm.

7

(8)  ILO, “Labour Inspection and Undeclared Work in the EU”, Working Document Number 29, Ženēva, 2013. gads, 1. nodaļa.

8

ILO, “Labour Inspection and Undeclared Work in the EU”, Working Document Number 29

(9)  Lai gan pastāv risks, ka ēnu ekonomika nebūs pietiekami pārstāvēta sakarā ar nepatiesām atbildēm, tomēr ieguvums ir daudzie sociālekonomiskie dati.

9

(10)  Ciccarone G. un citi, “Study on indirect measurement methods for undeclared work in the EU”, GHK & Fondazione G. Brodolini, Galīgais ziņojums Eiropas Komisijai, Nodarbinātības, sociālo lietu un līdztiesīgu iespēju ģenerāldirektorātam, 2009. gada decembris.

10

Ciccarone G.

“Study on indirect measurement methods for undeclared work in the EU”

GHK & Fondazione G. Brodolini

(11)  Schneider F., “The Shadow Economy and Work in the Shadow: What Do We (Not) Know?”, IZA Discussion Paper, Nr. 6423, 2012. gada marts; Schneider F., “Size and Development of the Shadow Economy of 31 European and 5 other OECD Countries from 2003 to 2012: Some New Facts”, working paper, 2012.

11

Schneider F.

“The Shadow Economy and Work in the Shadow: What Do We (Not) Know?”

IZA Discussion Paper

Schneider F.

“Size and Development of the Shadow Economy of 31 European and 5 other OECD Countries from 2003 to 2012: Some New Facts”

working paper

(12)  Hazans M., “Informal Workers across Europe. Evidence from 30 European Countries”, Policy Research Working Paper, Nr. 5912, Pasaules Banka, 2011. gada decembris; Packard T. – Koettl J. – Montenegro C.E., “In From the Shadow. Integrating Europe's Informal Labor”, Pasaules Banka 2012, 1. nodaļa.

12

“Informal Workers across Europe. Evidence from 30 European Countries”

Policy Research Working Paper

Packard T. – Koettl J. – Montenegro C.E., “In From the Shadow. Integrating Europe's Informal Labor”

(13)  Iepriekš minētie darbi: Schneider F., Hazans M., Packard T. – Koettl J. – Montenegro C.E.

13

Schneider F.

Packard T. – Koettl J. – Montenegro C.E.

(14)  Ziemeļvalstis iegulda vairāk darba tirgus, sociālās aizsardzības un pārdales politikā, tādējādi nodrošinot augstāku ieņēmumu vienlīdzību, un tajās tiek reģistrēta arī mazāka nedeklarēta darba ietekme, kas galvenokārt attiecas uz otro darbavietu ieņēmumu papildināšanas nolūkā. Savukārt Eiropas dienvidos ēnu ekonomikai ir substitūta loma attiecībā uz aktīvās nodarbinātības un labklājības politikas nepietiekamību; tādā veidā tā ir sevišķi nozīmīga bezdarbniekiem un personām ārpus oficiālā darba tirgus. Sk. Eurofound,“Tackling undeclared work in 27 European Union Member States and Norway. Approaches and measures since 2008”, 2013. gada jūnijs, 1. un 4. nodaļa.

14

Eurofound

“Tackling undeclared work in 27 European Union Member States and Norway. Approaches and measures since 2008”

(15)  Hazans M., 22.–39. lpp.

15

(16)  Eurofound, 2. un 3. nodaļa.

16

Eurofound

(17)  ILO, op. cit., 3. nodaļa.

17

ILO, op. cit.

(18)  Šie rādītāji norāda, ka, iespējams, tiek izmantots nelegāls darbaspēks, ja no revīzijas ziņojuma izriet zemākas darbaspēka izmaksas (alga plus sociālās iemaksas un pabalsti) nekā aprēķinātās minimālās robežvērtības. Komisija dokumentā COM(2007) 628 final šos rādītājus min kā paraugpraksi.

18

(19)  Dekker H. un citi, “Joining up the fight against undeclared work in Europe”, Regioplan, Galīgais ziņojums Eiropas Komisijas Nodarbinātības, sociālo lietu un līdztiesīgu iespēju ģenerāldirektorātam, 2010. gada decembris, 5. nodaļa.

19

Dekker H.

“Joining up the fight against undeclared work in Europe”, Regioplan

---

| 11.6.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 177/15 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 177/15

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Piekļuves iespējas – cilvēktiesības personām ar invaliditāti” (pašiniciatīvas atzinums)

(2014/C 177/03)

Ziņotājs:
  Ioannis Vardakastanis

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu 2013. gada 14. februārī nolēma izstrādāt pašiniciatīvas atzinumu par tematu

“Piekļuves iespējas – cilvēktiesības personām ar invaliditāti”.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2013. gada 19. novembrī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 495. plenārajā sesijā, kas notika 2014. gada 21. un 22. janvārī (21. janvāra sēdē), ar 152 balsīm par un 3 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK aicina ES iestādes atzīt, ka ANO Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām (UN CRPD) 9. pantā pieejamība ir noteikta par cilvēka pamattiesību un tāpēc tās pilnīgas īstenošanas rezultātā, veicot tiesiskus un politiskus pasākumus, jāizveidojas apstākļiem, kas personām ar invaliditāti nodrošina iespēju piekļūt jebkurai videi un dzīves aspektam. Tas ir būtiski, lai minētās personas pilnībā varētu izmantot pilsoniskās un politiskās, kā arī sociālās, ekonomiskās un kultūras tiesības. Piekļuves iespējas sniedz labumu visai sabiedrībai. |
| --- | --- |

1.1.

EESK aicina ES iestādes atzīt, ka ANO Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām (UN CRPD) 9. pantā pieejamība ir noteikta par cilvēka pamattiesību un tāpēc tās pilnīgas īstenošanas rezultātā, veicot tiesiskus un politiskus pasākumus, jāizveidojas apstākļiem, kas personām ar invaliditāti nodrošina iespēju piekļūt jebkurai videi un dzīves aspektam. Tas ir būtiski, lai minētās personas pilnībā varētu izmantot pilsoniskās un politiskās, kā arī sociālās, ekonomiskās un kultūras tiesības. Piekļuves iespējas sniedz labumu visai sabiedrībai.

UN CRPD

| 1.2. | EESK aicina visas ES iestādes, politiskās organizācijas un aģentūras, tostarp EESK, apspriežoties ar Eiropas kustību par cilvēku ar invaliditāti tiesībām, sagatavot konkrētu plānu piekļuves nodrošināšanai, cita starpā, savām attiecīgajām telpām, tīmekļa vietnēm un dokumentiem. |
| --- | --- |

1.2.

EESK aicina visas ES iestādes, politiskās organizācijas un aģentūras, tostarp EESK, apspriežoties ar Eiropas kustību par cilvēku ar invaliditāti tiesībām, sagatavot konkrētu plānu piekļuves nodrošināšanai, cita starpā, savām attiecīgajām telpām, tīmekļa vietnēm un dokumentiem.

| 1.3. | EESK atzīst, ka pieejamība ir galvenais priekšnoteikums ilgtspējai un tās sociālajai dimensijai, nabadzības un marginalizācijas izskaušanai un sociālās kohēzijas veicināšanai. |
| --- | --- |

1.3.

EESK atzīst, ka pieejamība ir galvenais priekšnoteikums ilgtspējai un tās sociālajai dimensijai, nabadzības un marginalizācijas izskaušanai un sociālās kohēzijas veicināšanai.

| 1.4. | EESK norāda, ka ir īstenoti nozīmīgi pasākumi tādās nozarēs kā transports un telekomunikācijas (piem., digitalizācijas programma), bet ir jāveic vēl vairāk pasākumu, tostarp iekšējā tirgus jomā. |
| --- | --- |

1.4.

EESK norāda, ka ir īstenoti nozīmīgi pasākumi tādās nozarēs kā transports un telekomunikācijas (piem., digitalizācijas programma), bet ir jāveic vēl vairāk pasākumu, tostarp iekšējā tirgus jomā.

| 1.5. | EESK atzīst, ka pieejamības trūkums pats par sevi ir diskriminācija, tāpēc uzsver, ka ES jāizstrādā tiesību akti par diskriminācijas novēršanu, un aicina Padomi dot iespēju turpināt darbu ar priekšlikumu direktīvai par vienlīdzīgas attieksmes principa īstenošanu neatkarīgi no reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas COM(2008) 426 final (LESD 19. pants). |
| --- | --- |

1.5.

EESK atzīst, ka pieejamības trūkums pats par sevi ir diskriminācija, tāpēc uzsver, ka ES jāizstrādā tiesību akti par diskriminācijas novēršanu, un aicina Padomi dot iespēju turpināt darbu ar priekšlikumu direktīvai par vienlīdzīgas attieksmes principa īstenošanu neatkarīgi no reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas COM(2008) 426 final (LESD 19. pants).

| 1.6. | EESK aicina Eiropas Komisiju (EK) izpildīt savas sen paziņotās saistības un nākt klajā ar juridiski saistošu Eiropas tiesību aktu par pieejamību. |
| --- | --- |

1.6.

EESK aicina Eiropas Komisiju (EK) izpildīt savas sen paziņotās saistības un nākt klajā ar juridiski saistošu Eiropas tiesību aktu par pieejamību.

| 1.7. | EESK aicina Eiropas Parlamentu un ES Padomi priekšlikuma direktīvai par piekļuvi valsts sektora iestāžu tīmekļa vietnēm nobeigumā ņemt vērā EESK atzinumu par publiskā sektora struktūru tīmekļa vietņu pieejamību (1) un Eiropas Cilvēku ar invaliditāti foruma priekšlikumus. |
| --- | --- |

1.7.

EESK aicina Eiropas Parlamentu un ES Padomi priekšlikuma direktīvai par piekļuvi valsts sektora iestāžu tīmekļa vietnēm nobeigumā ņemt vērā EESK atzinumu par publiskā sektora struktūru tīmekļa vietņu pieejamību (1) un Eiropas Cilvēku ar invaliditāti foruma priekšlikumus.

1

| 1.8. | EESK aicina ES iestādes vienoties par to, ka spēkā esošajā struktūrfondu kopīgo noteikumu regulā, kā arī ārējās palīdzības instrumentos un citos finansēšanas instrumentos jāiekļauj obligāti ex-ante nosacījumi par pieejamību un invaliditāti. |
| --- | --- |

1.8.

EESK aicina ES iestādes vienoties par to, ka spēkā esošajā struktūrfondu kopīgo noteikumu regulā, kā arī ārējās palīdzības instrumentos un citos finansēšanas instrumentos jāiekļauj obligāti ex-ante nosacījumi par pieejamību un invaliditāti.

ex-ante

| 1.9. | EESK uzskata, ka ES un dalībvalstīm nebūtu jāizmanto krīze un no tās izrietošie taupības pasākumi kā aizbildinājums, lai mazinātu piekļuves iespēju kā cilvēktiesību ievērošanu. |
| --- | --- |

1.9.

EESK uzskata, ka ES un dalībvalstīm nebūtu jāizmanto krīze un no tās izrietošie taupības pasākumi kā aizbildinājums, lai mazinātu piekļuves iespēju kā cilvēktiesību ievērošanu.

| 1.10. | EESK norāda, ka, īstenojot piekļuves iespējas kā cilvēktiesības, būtu jāņem vērā šādi pamatprincipi: izvēles un pārvietošanās brīvība, patstāvīgs dzīvesveids, saprātīgs pielāgojums, līdzdalība, t. s. universālais dizains un sagatavošanās pienākums. |
| --- | --- |

1.10.

EESK norāda, ka, īstenojot piekļuves iespējas kā cilvēktiesības, būtu jāņem vērā šādi pamatprincipi: izvēles un pārvietošanās brīvība, patstāvīgs dzīvesveids, saprātīgs pielāgojums, līdzdalība, t. s. universālais dizains un sagatavošanās pienākums.

| 1.11. | EESK aicina ES un tās dalībvalstis ieviest uzraudzības un izpildes mehānismus, pilnībā iesaistot organizācijas, kas pārstāv personas ar invaliditāti. |
| --- | --- |

1.11.

EESK aicina ES un tās dalībvalstis ieviest uzraudzības un izpildes mehānismus, pilnībā iesaistot organizācijas, kas pārstāv personas ar invaliditāti.

| 1.12. | EESK uzsver, ka pieejamības faktors jāiekļauj šādās ES politikas jomās: rīcībspēja, politiskā līdzdalība, nodarbinātība, valsts atbalsts, transports, izglītība, piekļuve precēm un pakalpojumiem, pētniecība, ārpolitika un mājokļi. |
| --- | --- |

1.12.

EESK uzsver, ka pieejamības faktors jāiekļauj šādās ES politikas jomās: rīcībspēja, politiskā līdzdalība, nodarbinātība, valsts atbalsts, transports, izglītība, piekļuve precēm un pakalpojumiem, pētniecība, ārpolitika un mājokļi.

| 1.13. | EESK uzskata, ka ES iestādēm, īstenojot UN CRPD noteikumus, būtu jāiekļauj piekļuves iespējas šādos instrumentos: standartizācija, saskaņošana, tehniskās prasības, stimuli uzņēmumiem, arodbiedrību rīcībpolitikas un kolektīvie līgumi. |
| --- | --- |

1.13.

EESK uzskata, ka ES iestādēm, īstenojot UN CRPD noteikumus, būtu jāiekļauj piekļuves iespējas šādos instrumentos: standartizācija, saskaņošana, tehniskās prasības, stimuli uzņēmumiem, arodbiedrību rīcībpolitikas un kolektīvie līgumi.

UN CRPD

| 1.14. | EESK norāda, ka atbilstoši 8. pantam (UN CRPD) izpratnes veidošanas stratēģijas ir būtisks līdzeklis, lai nodrošinātu piekļuves iespēju kā pamattiesību ievērošanu sabiedrībā, ieskaitot pašus iedzīvotājus un tādus nozīmīgus dalībniekus kā skolas un plašsaziņas līdzekļus. |
| --- | --- |

1.14.

EESK norāda, ka atbilstoši 8. pantam (UN CRPD) izpratnes veidošanas stratēģijas ir būtisks līdzeklis, lai nodrošinātu piekļuves iespēju kā pamattiesību ievērošanu sabiedrībā, ieskaitot pašus iedzīvotājus un tādus nozīmīgus dalībniekus kā skolas un plašsaziņas līdzekļus.

UN CRPD

| 1.15. | EESK uzskata, ka pieejamība būtu iekļaujama dažādu zinātnes nozaru (piem., arhitektūras, inženierzinātņu, datorzinātņu u. c.) mācību programmās. |
| --- | --- |

1.15.

EESK uzskata, ka pieejamība būtu iekļaujama dažādu zinātnes nozaru (piem., arhitektūras, inženierzinātņu, datorzinātņu u. c.) mācību programmās.

| 1.16. | EESK arī uzskata, ka nepietiek statistikas instrumentu, lai atbalstītu piekļuves iespēju kā cilvēktiesību īstenošanu, un tādēļ aicina Eurostat nodrošināt šādu instrumentu izstrādi. |
| --- | --- |

1.16.

EESK arī uzskata, ka nepietiek statistikas instrumentu, lai atbalstītu piekļuves iespēju kā cilvēktiesību īstenošanu, un tādēļ aicina Eurostat nodrošināt šādu instrumentu izstrādi.

Eurostat

| 1.17. | EESK atkārtoti pauž savu iepriekšējos atzinumos pausto apņemšanos izveidot koordinācijas komiteju UN CRPD īstenošanas uzraudzībai. |
| --- | --- |

1.17.

EESK atkārtoti pauž savu iepriekšējos atzinumos pausto apņemšanos izveidot koordinācijas komiteju UN CRPD īstenošanas uzraudzībai.

UN CRPD

2.   Ievads

Ievads

| 2.1. | Uz cilvēktiesībām balstīta pieeja invaliditātes jautājumiem nozīmē, ka gan Eiropas Savienībai kā ANO Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām līgumslēdzējai pusei, gan visiem iedzīvotājiem ir pienākums veidot sabiedrību, kurā visi cilvēki, tostarp arī cilvēki ar invaliditāti, var izmantot savas pilsoniskās, politiskās, ekonomiskās, sociālās un kultūras tiesības. |
| --- | --- |

2.1.

Uz cilvēktiesībām balstīta pieeja invaliditātes jautājumiem nozīmē, ka gan Eiropas Savienībai kā ANO Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām līgumslēdzējai pusei, gan visiem iedzīvotājiem ir pienākums veidot sabiedrību, kurā visi cilvēki, tostarp arī cilvēki ar invaliditāti, var izmantot savas pilsoniskās, politiskās, ekonomiskās, sociālās un kultūras tiesības.

| 2.2. | ANO konvencijā lietotajā “personas ar invaliditāti” definīcijā ir uzsvērta un pastiprināta cilvēktiesību pieeja invaliditātei: “personas ar invaliditāti ir personas, kurām ir ilgstoši fiziski, garīgi, intelektuāli vai maņu orgānu traucējumi, kas mijiedarbībā ar dažādiem šķēršļiem var apgrūtināt minēto personu pilnvērtīgu un efektīvu līdzdalību sabiedrības dzīvē vienlīdzīgi ar pārējiem”. |
| --- | --- |

2.2.

ANO konvencijā lietotajā “personas ar invaliditāti” definīcijā ir uzsvērta un pastiprināta cilvēktiesību pieeja invaliditātei: “personas ar invaliditāti ir personas, kurām ir ilgstoši fiziski, garīgi, intelektuāli vai maņu orgānu traucējumi, kas mijiedarbībā ar dažādiem šķēršļiem var apgrūtināt minēto personu pilnvērtīgu un efektīvu līdzdalību sabiedrības dzīvē vienlīdzīgi ar pārējiem”.

| 2.3. | ES ir ratificējusi UN CRPD līdz ar pilnvaru deklarāciju, kurā ietilpst arī pieejamība. UN CRPD ir vienīgais Eiropas Savienības līdz šim ratificētais nolīgums cilvēktiesību jomā. |
| --- | --- |

2.3.

ES ir ratificējusi UN CRPD līdz ar pilnvaru deklarāciju, kurā ietilpst arī pieejamība. UN CRPD ir vienīgais Eiropas Savienības līdz šim ratificētais nolīgums cilvēktiesību jomā.

UN CRPD

UN CRPD

| 2.4. | Pasaules Veselības organizācijas un Pasaules Bankas izstrādātajā Pasaules ziņojumā par invaliditāti (2011) uzsvērts, ka ēkas, transports, informācija un sakari bieži vien nav pieejami personām ar invaliditāti (2). |
| --- | --- |

2.4.

Pasaules Veselības organizācijas un Pasaules Bankas izstrādātajā Pasaules ziņojumā par invaliditāti (2011) uzsvērts, ka ēkas, transports, informācija un sakari bieži vien nav pieejami personām ar invaliditāti (2).

2

| 2.5. | Piekļuve fiziskajai videi un transportam ir priekšnosacījums personu ar invaliditāti pārvietošanās brīvībai, kas garantēta Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 13. pantā un Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR) 12. pantā. Tāpat piekļuve informācijai un sakariem ir uzskatīta par priekšnosacījumu uzskatu un vārda brīvībai, kas garantēta Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 19. pantā un ICCPR 19. panta 2. punktā (3) |
| --- | --- |

2.5.

Piekļuve fiziskajai videi un transportam ir priekšnosacījums personu ar invaliditāti pārvietošanās brīvībai, kas garantēta Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 13. pantā un Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR) 12. pantā. Tāpat piekļuve informācijai un sakariem ir uzskatīta par priekšnosacījumu uzskatu un vārda brīvībai, kas garantēta Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 19. pantā un ICCPR 19. panta 2. punktā (3)

ICCPR

ICCPR

3

| 2.6. | ANO Konvencijas par invalīdu tiesībām kontaktpunktam (atrodas EK) ir nozīmīga loma Konvencijas īstenošanā, un tam ir jārīkojas ļoti proaktīvi. |
| --- | --- |

2.6.

ANO Konvencijas par invalīdu tiesībām kontaktpunktam (atrodas EK) ir nozīmīga loma Konvencijas īstenošanā, un tam ir jārīkojas ļoti proaktīvi.

| 2.7. | ES Padome 2012. gada 29. oktobrī ir apstiprinājusi ietvarstruktūras izveidi, lai aizsargātu, veicinātu un uzraudzītu minētās Konvencijas īstenošanu; šajā struktūrā ir Eiropas Ombuds, Eiropas Parlamenta Lūgumrakstu komiteja, ES Pamattiesību aģentūra, Eiropas cilvēku ar invaliditāti forums un EK. |
| --- | --- |

2.7.

ES Padome 2012. gada 29. oktobrī ir apstiprinājusi ietvarstruktūras izveidi, lai aizsargātu, veicinātu un uzraudzītu minētās Konvencijas īstenošanu; šajā struktūrā ir Eiropas Ombuds, Eiropas Parlamenta Lūgumrakstu komiteja, ES Pamattiesību aģentūra, Eiropas cilvēku ar invaliditāti forums un EK.

| 2.8. | EESK atzinīgi vērtē to, ka minētajā ietvarā visaptveroši ir iesaistīts Eiropas cilvēku ar invaliditāti forums, un uzsver, ka attiecīgajās norisēs ļoti cieši jāiesaista pilsoniskā sabiedrība. |
| --- | --- |

2.8.

EESK atzinīgi vērtē to, ka minētajā ietvarā visaptveroši ir iesaistīts Eiropas cilvēku ar invaliditāti forums, un uzsver, ka attiecīgajās norisēs ļoti cieši jāiesaista pilsoniskā sabiedrība.

| 2.9. | Pieejamība kā tiesības ir atzīta UN CRPD 9., 3. un 21. pantā. |
| --- | --- |

2.9.

Pieejamība kā tiesības ir atzīta UN CRPD 9., 3. un 21. pantā.

UN CRPD

| 2.10. | UN CRPD pantos, kas attiecas uz pieejamību, ir noteikta svarīga tiesiskā/politiskā programma, kuru nevar skatīt izolēti, un tāpēc pieejamība jāaplūko kā faktors, kas sekmē un veicina visu pārējo pilsonisko, ekonomisko, sociālo un kultūras tiesību izmantošanu. |
| --- | --- |

2.10.

UN CRPD pantos, kas attiecas uz pieejamību, ir noteikta svarīga tiesiskā/politiskā programma, kuru nevar skatīt izolēti, un tāpēc pieejamība jāaplūko kā faktors, kas sekmē un veicina visu pārējo pilsonisko, ekonomisko, sociālo un kultūras tiesību izmantošanu.

UN CRPD

| 2.11. | Pēdējos gados ES likumdevējas iestādes pieejamības jautājumam ir pievērsušas lielāku uzmanību un tas integrēts arī tādās politikas jomās kā publiskais iepirkums, struktūrfondi un citi finansējuma instrumenti, pasažieru tiesības, tehnisko standartu joma (TSI-PRM) un nodarbinātība. Tas ir īpaši svarīgi, ņemot vērā Eiropas sabiedrības novecošanu. |
| --- | --- |

2.11.

Pēdējos gados ES likumdevējas iestādes pieejamības jautājumam ir pievērsušas lielāku uzmanību un tas integrēts arī tādās politikas jomās kā publiskais iepirkums, struktūrfondi un citi finansējuma instrumenti, pasažieru tiesības, tehnisko standartu joma (TSI-PRM) un nodarbinātība. Tas ir īpaši svarīgi, ņemot vērā Eiropas sabiedrības novecošanu.

TSI-PRM

| 2.12. | Eiropas stratēģijā invaliditātes jomā, kas ir nozīmīgākais specifiskais politikas instruments invaliditātes jautājumos, ir izvirzīti konkrēti ES mērķi. Ar minēto stratēģiju EK ir apņēmusies izvirzīt juridiski saistošus pasākumus piekļuves nodrošināšanai, tostarp pasākumus tīmekļa pieejamības nodrošināšanai un Eiropas tiesību aktu par pieejamību (4). |
| --- | --- |

2.12.

Eiropas stratēģijā invaliditātes jomā, kas ir nozīmīgākais specifiskais politikas instruments invaliditātes jautājumos, ir izvirzīti konkrēti ES mērķi. Ar minēto stratēģiju EK ir apņēmusies izvirzīt juridiski saistošus pasākumus piekļuves nodrošināšanai, tostarp pasākumus tīmekļa pieejamības nodrošināšanai un Eiropas tiesību aktu par pieejamību (4).

4

| 2.13. | Eiropas digitalizācijas programma ir labs modelis, ko var izmantot vispārēju politikas stratēģiju īstenošanai, vienlaikus iekļaujot konkrētus pasākumus, lai nodrošinātu piekļuves iespējas personām ar invaliditāti. Progress pieejamības jomā dos labumu sabiedrībai un ekonomikai kopumā, radot jaunas darbvietas un sniedzot pievienoto vērtību. Minētās programmas pilnīgas īstenošanas rezultātā personas ar invaliditāti varētu iegūt digitālu Eiropu bez šķēršļiem. |
| --- | --- |

2.13.

Eiropas digitalizācijas programma ir labs modelis, ko var izmantot vispārēju politikas stratēģiju īstenošanai, vienlaikus iekļaujot konkrētus pasākumus, lai nodrošinātu piekļuves iespējas personām ar invaliditāti. Progress pieejamības jomā dos labumu sabiedrībai un ekonomikai kopumā, radot jaunas darbvietas un sniedzot pievienoto vērtību. Minētās programmas pilnīgas īstenošanas rezultātā personas ar invaliditāti varētu iegūt digitālu Eiropu bez šķēršļiem.

| 2.14. | Pieejamības potenciāls jāizmanto iekšējā tirgū, jo tas veicinās pārrobežu mobilitāti Eiropā, vienlaikus sekmējot darba ņēmēju un personu ar invaliditāti mobilitāti. Būtu jānodrošina mūžizglītības programmu pieejamība. Eiropas nodarbinātības stratēģijās būtu jāiekļauj arī nodarbinātības saglabāšana un pārkvalificēšanās tiem, kas iegūst invaliditāti aktīvās nodarbinātības periodā. |
| --- | --- |

2.14.

Pieejamības potenciāls jāizmanto iekšējā tirgū, jo tas veicinās pārrobežu mobilitāti Eiropā, vienlaikus sekmējot darba ņēmēju un personu ar invaliditāti mobilitāti. Būtu jānodrošina mūžizglītības programmu pieejamība. Eiropas nodarbinātības stratēģijās būtu jāiekļauj arī nodarbinātības saglabāšana un pārkvalificēšanās tiem, kas iegūst invaliditāti aktīvās nodarbinātības periodā.

| 2.15. | Stratēģijas “Eiropa 2020” pieeja invaliditātes jautājumiem, tostarp piekļuves iespējām un personu ar invaliditāti un viņu pārstāvības organizāciju iesaistīšanai, varēja būt aptverošāka. Trūkst vispusīgu rādītāju par invaliditāti, tāpēc invaliditātes jautājumam stratēģijā ir veltīta nepietiekama uzmanība, informācija un līdzekļi. Darbvietu radīšana ir pamatstratēģija sociālās iekļaušanas nodrošināšanai. |
| --- | --- |

2.15.

Stratēģijas “Eiropa 2020” pieeja invaliditātes jautājumiem, tostarp piekļuves iespējām un personu ar invaliditāti un viņu pārstāvības organizāciju iesaistīšanai, varēja būt aptverošāka. Trūkst vispusīgu rādītāju par invaliditāti, tāpēc invaliditātes jautājumam stratēģijā ir veltīta nepietiekama uzmanība, informācija un līdzekļi. Darbvietu radīšana ir pamatstratēģija sociālās iekļaušanas nodrošināšanai.

| 2.16. | EESK uzsver, ka vēl ir daudz darāmā, un tāpēc atzinīgi vērtē EK priekšlikumu direktīvai par piekļuvi valsts sektora iestāžu tīmekļa vietnēm. |
| --- | --- |

2.16.

EESK uzsver, ka vēl ir daudz darāmā, un tāpēc atzinīgi vērtē EK priekšlikumu direktīvai par piekļuvi valsts sektora iestāžu tīmekļa vietnēm.

| 2.17. | EESK aicina EK pildīt savu apņemšanos un ierosināt juridiski saistošu Eiropas tiesību aktu par pieejamību. |
| --- | --- |

2.17.

EESK aicina EK pildīt savu apņemšanos un ierosināt juridiski saistošu Eiropas tiesību aktu par pieejamību.

| 2.18. | Ekonomikas krīzei ir ļoti negatīva ietekme uz personu ar invaliditāti cilvēktiesību izmantošanu, tostarp piekļuves iespēju izmantošanu. Pieejamības līmeņi pazeminās, un rezultātā veidojas sabiedrība, kas pieejamībai velta mazāk uzmanības. Būtu jāatzīmē, ka ekonomikas krīze skar visas ģimenes, taču tā neproporcionāli smagi ietekmē ģimenes, kurās ir bērni ar invaliditāti (5). |
| --- | --- |

2.18.

Ekonomikas krīzei ir ļoti negatīva ietekme uz personu ar invaliditāti cilvēktiesību izmantošanu, tostarp piekļuves iespēju izmantošanu. Pieejamības līmeņi pazeminās, un rezultātā veidojas sabiedrība, kas pieejamībai velta mazāk uzmanības. Būtu jāatzīmē, ka ekonomikas krīze skar visas ģimenes, taču tā neproporcionāli smagi ietekmē ģimenes, kurās ir bērni ar invaliditāti (5).

5

| 2.19. | ES ir jāpieņem īpaša programma, lai nodrošinātu bērnu ar invaliditāti piekļuvi jebkurai videi un dzīves aspektam. |
| --- | --- |

2.19.

ES ir jāpieņem īpaša programma, lai nodrošinātu bērnu ar invaliditāti piekļuvi jebkurai videi un dzīves aspektam.

| 2.20. | Eiropai ir vajadzīga iekļaujoša izaugsme un pieejamība kā galvenais priekšnoteikums ilgtspējas sasniegšanai un jo īpaši ES sociālās dimensijas īstenošanai, nabadzības un marginalizācijas izskaušanai un sociālās kohēzijas veicināšanai, ko panāktu, iekļaujot personas ar invaliditāti. |
| --- | --- |

2.20.

Eiropai ir vajadzīga iekļaujoša izaugsme un pieejamība kā galvenais priekšnoteikums ilgtspējas sasniegšanai un jo īpaši ES sociālās dimensijas īstenošanai, nabadzības un marginalizācijas izskaušanai un sociālās kohēzijas veicināšanai, ko panāktu, iekļaujot personas ar invaliditāti.

3.   Piekļuves iespējas – cilvēktiesības

Piekļuves iespējas – cilvēktiesības

| 3.1. | EESK uzskata, ka “piekļuves iespēju kā cilvēktiesību” koncepcijai ir jātop par politikas un darbības koncepciju. Šī koncepcija attiecas nevis vienīgi uz personām ar invaliditāti, bet gan uz visu sabiedrību. |
| --- | --- |

3.1.

EESK uzskata, ka “piekļuves iespēju kā cilvēktiesību” koncepcijai ir jātop par politikas un darbības koncepciju. Šī koncepcija attiecas nevis vienīgi uz personām ar invaliditāti, bet gan uz visu sabiedrību.

| 3.2. | EESK uzsver, ka piekļuves tiesības kā cilvēktiesības, arī attiecībā uz politikas programmu, jāsaprot divējādi:






  — | kā cilvēktiesības, kas attiecas uz iespēju piedalīties, darboties, sazināties un tikt informētiem droši un autonomi; un |
| --- | --- | --- |

3.2.

EESK uzsver, ka piekļuves tiesības kā cilvēktiesības, arī attiecībā uz politikas programmu, jāsaprot divējādi:

—

kā cilvēktiesības, kas attiecas uz iespēju piedalīties, darboties, sazināties un tikt informētiem droši un autonomi; un

| — | kā cilvēktiesības, kas izpaužas, īstenojot citas cilvēktiesības, un tieši tas nosaka tās par pamattiesībām. |
| --- | --- |

—

kā cilvēktiesības, kas izpaužas, īstenojot citas cilvēktiesības, un tieši tas nosaka tās par pamattiesībām.

| 3.3. | EESK atzīst UN CRPD pamatnostādnes par piekļuves iespēju jēdziena pilnveidošanu un uzskata, ka, veidojot politiku šajā jomā, būtu






  — | jāveicina personu ar invaliditāti neatkarīga dzīve un neierobežota dalība visās dzīves jomās, |
| --- | --- | --- |

3.3.

EESK atzīst UN CRPD pamatnostādnes par piekļuves iespēju jēdziena pilnveidošanu un uzskata, ka, veidojot politiku šajā jomā, būtu

UN CRPD

—

jāveicina personu ar invaliditāti neatkarīga dzīve un neierobežota dalība visās dzīves jomās,

| — | jāparedz pasākumi, kuru mērķis ir novērst, apzināt un likvidēt šķēršļus un barjeras pieejamībai. |
| --- | --- |

—

jāparedz pasākumi, kuru mērķis ir novērst, apzināt un likvidēt šķēršļus un barjeras pieejamībai.

| 3.4. | EESK uzsver, ka jānodrošina iespējas neatkarīgai dzīvei (attiecībā uz dzīvi kopienā un dalību sabiedrības dzīvē), kā tas norādīts ANO Konvencijas 19. pantā, nodrošinot trīs pamatnosacījumus:






  — | personām ar invaliditāti jābūt iespējām brīvi izvēlēties dzīvesvietu, |
| --- | --- | --- |

3.4.

EESK uzsver, ka jānodrošina iespējas neatkarīgai dzīvei (attiecībā uz dzīvi kopienā un dalību sabiedrības dzīvē), kā tas norādīts ANO Konvencijas 19. pantā, nodrošinot trīs pamatnosacījumus:

—

personām ar invaliditāti jābūt iespējām brīvi izvēlēties dzīvesvietu,

| — | tām jāsaņem nepieciešamais atbalsts, lai varētu izmantot tādas pašas tiesības kā citi sabiedrības locekļi, |
| --- | --- |

—

tām jāsaņem nepieciešamais atbalsts, lai varētu izmantot tādas pašas tiesības kā citi sabiedrības locekļi,

| — | personām ar invaliditāti jābūt pieejamiem vispārējiem pakalpojumiem ar tādiem pašiem nosacījumiem kā visiem pārējiem iedzīvotājiem. |
| --- | --- |

—

personām ar invaliditāti jābūt pieejamiem vispārējiem pakalpojumiem ar tādiem pašiem nosacījumiem kā visiem pārējiem iedzīvotājiem.

| 3.5. | EESK norāda, ka personām ar invaliditāti ir jābūt personīgās izvēles brīvībai, lai tās varētu pašas izdarīt neatkarīgu un autonomu izvēli, tāpat kā visi pārējie iedzīvotāji. |
| --- | --- |

3.5.

EESK norāda, ka personām ar invaliditāti ir jābūt personīgās izvēles brīvībai, lai tās varētu pašas izdarīt neatkarīgu un autonomu izvēli, tāpat kā visi pārējie iedzīvotāji.

| 3.6. | EESK atzīmē “Inclusion International” sagatavoto “Vispārējo ziņojumu par dzīvi un iekļaušanu kopienā” (6), kurā uzsvērts, ka personām ar garīgiem traucējumiem ir liegtas piekļuves iespēju pamattiesības, piemēram, paša dzīvesvietas atslēgas, komerciālu pakalpojumu pieejamība, tiesības izvēlēties pastaigas vietu vai tiesības apmeklēt spēļu laukumu kopā ar citiem skolēniem vai studentiem. |
| --- | --- |

3.6.

EESK atzīmē “Inclusion International” sagatavoto “Vispārējo ziņojumu par dzīvi un iekļaušanu kopienā” (6), kurā uzsvērts, ka personām ar garīgiem traucējumiem ir liegtas piekļuves iespēju pamattiesības, piemēram, paša dzīvesvietas atslēgas, komerciālu pakalpojumu pieejamība, tiesības izvēlēties pastaigas vietu vai tiesības apmeklēt spēļu laukumu kopā ar citiem skolēniem vai studentiem.

Inclusion International

6

| 3.7. | EESK atzīmē, ka institucionalizācija (ievietošana aprūpes iestādē) ir ārkārtējs cilvēktiesību pārkāpums. Tā ir Eiropas sociālo pakalpojumu attīstības nevēlams rezultāts salīdzinājumā ar citiem pasaules reģioniem un ietekmē visas Eiropas Savienības valstis neatkarīgi no dzīves līmeņa tajās. Deinstitucionalizācijas stratēģijas ir jāpapildina ar alternatīviem, vietējās kopienas sniegtiem pakalpojumiem, jo bez pakalpojumiem nevar būt uzlabojumu; personas ar invaliditāti kļūst par bezpajumtniekiem. |
| --- | --- |

3.7.

EESK atzīmē, ka institucionalizācija (ievietošana aprūpes iestādē) ir ārkārtējs cilvēktiesību pārkāpums. Tā ir Eiropas sociālo pakalpojumu attīstības nevēlams rezultāts salīdzinājumā ar citiem pasaules reģioniem un ietekmē visas Eiropas Savienības valstis neatkarīgi no dzīves līmeņa tajās. Deinstitucionalizācijas stratēģijas ir jāpapildina ar alternatīviem, vietējās kopienas sniegtiem pakalpojumiem, jo bez pakalpojumiem nevar būt uzlabojumu; personas ar invaliditāti kļūst par bezpajumtniekiem.

| 3.8. | EESK uzskata, ka “šķērslis” būtu jāsaprot ne tikai kā fizisks šķērslis, bet arī kā attieksmes un likumdošanas radīti šķēršļi, kā arī politikas, uzvedības un tradīciju aspekti, informētības trūkums un ar kultūru saistīta diskriminācija. EESK vēlētos uzsvērt, ka minēto šķēršļu likvidēšana sniegs labumu visai sabiedrībai. |
| --- | --- |

3.8.

EESK uzskata, ka “šķērslis” būtu jāsaprot ne tikai kā fizisks šķērslis, bet arī kā attieksmes un likumdošanas radīti šķēršļi, kā arī politikas, uzvedības un tradīciju aspekti, informētības trūkums un ar kultūru saistīta diskriminācija. EESK vēlētos uzsvērt, ka minēto šķēršļu likvidēšana sniegs labumu visai sabiedrībai.

| 3.9. | EESK norāda, ka lielāka uzmanība būtu veltāma zīmju valodas un nedzirdīgo personu citu saziņas līdzekļu atzīšanai, kā arī runas pārveidei tekstā vājdzirdīgiem cilvēkiem. Vajadzētu būt arī ierīcēm, lai nodrošinātu dokumentus Braila rakstā un ekrānlasītāju programmas neredzīgajiem un viegli saprotamu informāciju personām ar garīgiem un uzvedības traucējumiem. |
| --- | --- |

3.9.

EESK norāda, ka lielāka uzmanība būtu veltāma zīmju valodas un nedzirdīgo personu citu saziņas līdzekļu atzīšanai, kā arī runas pārveidei tekstā vājdzirdīgiem cilvēkiem. Vajadzētu būt arī ierīcēm, lai nodrošinātu dokumentus Braila rakstā un ekrānlasītāju programmas neredzīgajiem un viegli saprotamu informāciju personām ar garīgiem un uzvedības traucējumiem.

| 3.10. | EESK vēlētos uzsvērt, ka atbilstīgi apzīmējumi, pieejama informācija un saziņa, atbalsta dienesti, orientēšanās un iekļuve ēkās un pārvietošanās pa tām ir ļoti svarīgi aspekti daudziem cilvēkiem ar invaliditāti, it īpaši cilvēkiem ar kognitīviem traucējumiem. |
| --- | --- |

3.10.

EESK vēlētos uzsvērt, ka atbilstīgi apzīmējumi, pieejama informācija un saziņa, atbalsta dienesti, orientēšanās un iekļuve ēkās un pārvietošanās pa tām ir ļoti svarīgi aspekti daudziem cilvēkiem ar invaliditāti, it īpaši cilvēkiem ar kognitīviem traucējumiem.

| 3.11. | EESK atzīmē divus galvenos instrumentus, kas jāņem vērā, analizējot jautājumu par piekļuves iespējām kā cilvēktiesībām.






  — | Saprātīgs pielāgojums nozīmē “vajadzīgās un atbilstošās izmaiņas un korekcijas, ja tās konkrētā gadījumā ir nepieciešamas un neuzliek nesamērīgu vai nepamatotu slogu, lai nodrošinātu, ka personas ar invaliditāti vienlīdzīgi ar citiem var izmantot vai īstenot visas cilvēktiesības un pamatbrīvības” (UN CRDP 2. pants). Saprātīgs pielāgojums nekādā gadījumā neaizstāj obligāto pienākumu nodrošināt piekļuvi infrastruktūrai, apbūvētai videi pakalpojumiem un precēm atbilstoši universālā dizaina principiem. Saprātīga pielāgojuma mērķis ir nodrošināt individuāli piemērojamu taisnīgumu tādā nozīmē, ka ir nodrošināta nediskriminācija un vienlīdzība, ņemot vērā attiecīgās personas cieņu, neatkarību un personīgās izvēles brīvību. EESK norāda, ka vispārēja pieejamības standartu paaugstināšana parasti izraisa vairāk saprātīgu pielāgojumu. |
| --- | --- | --- |

3.11.

EESK atzīmē divus galvenos instrumentus, kas jāņem vērā, analizējot jautājumu par piekļuves iespējām kā cilvēktiesībām.

—

Saprātīgs pielāgojums nozīmē “vajadzīgās un atbilstošās izmaiņas un korekcijas, ja tās konkrētā gadījumā ir nepieciešamas un neuzliek nesamērīgu vai nepamatotu slogu, lai nodrošinātu, ka personas ar invaliditāti vienlīdzīgi ar citiem var izmantot vai īstenot visas cilvēktiesības un pamatbrīvības” (UN CRDP 2. pants). Saprātīgs pielāgojums nekādā gadījumā neaizstāj obligāto pienākumu nodrošināt piekļuvi infrastruktūrai, apbūvētai videi pakalpojumiem un precēm atbilstoši universālā dizaina principiem. Saprātīga pielāgojuma mērķis ir nodrošināt individuāli piemērojamu taisnīgumu tādā nozīmē, ka ir nodrošināta nediskriminācija un vienlīdzība, ņemot vērā attiecīgās personas cieņu, neatkarību un personīgās izvēles brīvību. EESK norāda, ka vispārēja pieejamības standartu paaugstināšana parasti izraisa vairāk saprātīgu pielāgojumu.

UN CRDP

| — | EESK uzskata, ka princips “nesamērīgs vai nepamatots slogs” būtu īstenojams saskaņā ar spēkā esošo regulējumu, un tāpēc rosina valsts iestādes kontrolēt un atbalstīt saprātīga pielāgojuma īstenošanu, izmantojot alternatīvus līdzekļus (fondus, publisko iepirkumu utt.). Šai sakarā būtu jāveic ietekmes novērtējums, kurā iedzīvotāju tiesības būtu svarīgākas nekā pakalpojumu sniedzēja vajadzības. Svarīgi ir nodrošināt, ka saprātīga pielāgojuma principa piemērošanā ir ļoti maz izņēmumu. |
| --- | --- |

—

EESK uzskata, ka princips “nesamērīgs vai nepamatots slogs” būtu īstenojams saskaņā ar spēkā esošo regulējumu, un tāpēc rosina valsts iestādes kontrolēt un atbalstīt saprātīga pielāgojuma īstenošanu, izmantojot alternatīvus līdzekļus (fondus, publisko iepirkumu utt.). Šai sakarā būtu jāveic ietekmes novērtējums, kurā iedzīvotāju tiesības būtu svarīgākas nekā pakalpojumu sniedzēja vajadzības. Svarīgi ir nodrošināt, ka saprātīga pielāgojuma principa piemērošanā ir ļoti maz izņēmumu.

| 3.12. | EESK uzskata, ka universālais dizains būtu jāizmanto par pamatprincipu, lai sabiedrībai nodrošinātu pilnīgu piekļuvi, un ka politikas izstrādes procesā jānodrošina šādas prasības izvirzīšana attiecībā uz politikas pasākumiem, piemēram, iekļaujot šo prasību tiesību akta pantos (7). Vispārējais dizains ir arī jāpapildina ar papildu palīgierīču un tehnoloģiju izstrādi. |
| --- | --- |

3.12.

EESK uzskata, ka universālais dizains būtu jāizmanto par pamatprincipu, lai sabiedrībai nodrošinātu pilnīgu piekļuvi, un ka politikas izstrādes procesā jānodrošina šādas prasības izvirzīšana attiecībā uz politikas pasākumiem, piemēram, iekļaujot šo prasību tiesību akta pantos (7). Vispārējais dizains ir arī jāpapildina ar papildu palīgierīču un tehnoloģiju izstrādi.

7

| 3.13. | Sagatavošanās pienākuma izpilde attiecībā uz pieejamības iespējām var sniegt milzīgu labumu personām ar invaliditāti, jo viņu vajadzības tiek paredzētas, pirms tās faktiski rodas. No produktu vai pakalpojumu sniegšanas viedokļa tas nozīmē, ka šādas potenciālas vajadzības jāņem vērā jau projektēšanas posmā. |
| --- | --- |

3.13.

Sagatavošanās pienākuma izpilde attiecībā uz pieejamības iespējām var sniegt milzīgu labumu personām ar invaliditāti, jo viņu vajadzības tiek paredzētas, pirms tās faktiski rodas. No produktu vai pakalpojumu sniegšanas viedokļa tas nozīmē, ka šādas potenciālas vajadzības jāņem vērā jau projektēšanas posmā.

| 3.14. | Pienākums nodrošināt piekļuvi jaunizstrādātiem, jaunuzceltiem un jaunizveidotiem objektiem, infrastruktūrai, precēm, produktiem un pakalpojumiem un pienākums likvidēt šķēršļus būtu jānošķir no piekļuves esošajai fiziskajai videi, pārvadājumiem, informācijai, saziņai un pakalpojumiem, kas domāti visai sabiedrībai. Valsts pienākums ir nodrošināt abus minētos pieejamības veidus, taču pirmais veids ir īstenojams pakāpeniski, tāpēc valsts iestādēm būtu jānosaka skaidri termiņi un jāpiešķir pietiekami līdzekļi esošo šķēršļu likvidēšanai (8). |
| --- | --- |

3.14.

Pienākums nodrošināt piekļuvi jaunizstrādātiem, jaunuzceltiem un jaunizveidotiem objektiem, infrastruktūrai, precēm, produktiem un pakalpojumiem un pienākums likvidēt šķēršļus būtu jānošķir no piekļuves esošajai fiziskajai videi, pārvadājumiem, informācijai, saziņai un pakalpojumiem, kas domāti visai sabiedrībai. Valsts pienākums ir nodrošināt abus minētos pieejamības veidus, taču pirmais veids ir īstenojams pakāpeniski, tāpēc valsts iestādēm būtu jānosaka skaidri termiņi un jāpiešķir pietiekami līdzekļi esošo šķēršļu likvidēšanai (8).

8

| 3.15. | EESK norāda, ka personīga palīdzība (tostarp ANO Konvencijā minētie “palīgu un starpnieku pakalpojumi”) ir viena no mērķtiecīgām pamatdarbībām, lai personām ar invaliditāti nodrošinātu piekļuvi virknei tiesību. |
| --- | --- |

3.15.

EESK norāda, ka personīga palīdzība (tostarp ANO Konvencijā minētie “palīgu un starpnieku pakalpojumi”) ir viena no mērķtiecīgām pamatdarbībām, lai personām ar invaliditāti nodrošinātu piekļuvi virknei tiesību.

| 3.16. | EESK atzīmē, ka nediskriminācija ir viens no pamatinstrumentiem, ar ko panākt cilvēktiesību ievērošanu, taču ar to nepietiek, ja papildus netiek izmantoti arī citi instrumenti, piemēram, pozitīva rīcība un standartizācija, kā arī darba devēju, inženiertehnisko darbinieku, arhitektu, juristu, ekonomistu utt. apmācība par personu ar invaliditāti tiesībām un šo tiesību popularizēšana minētajās aprindās. Šāda apmācība būtu iekļaujama attiecīgajās mācību programmās. EESK uzskata, ka jāturpina darbs ar šobrīd novārtā atstāto priekšlikumu direktīvai par vienlīdzīgas attieksmes principa īstenošanu neatkarīgi no reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas (pamatojoties uz LESD 19. pantu). |
| --- | --- |

3.16.

EESK atzīmē, ka nediskriminācija ir viens no pamatinstrumentiem, ar ko panākt cilvēktiesību ievērošanu, taču ar to nepietiek, ja papildus netiek izmantoti arī citi instrumenti, piemēram, pozitīva rīcība un standartizācija, kā arī darba devēju, inženiertehnisko darbinieku, arhitektu, juristu, ekonomistu utt. apmācība par personu ar invaliditāti tiesībām un šo tiesību popularizēšana minētajās aprindās. Šāda apmācība būtu iekļaujama attiecīgajās mācību programmās. EESK uzskata, ka jāturpina darbs ar šobrīd novārtā atstāto priekšlikumu direktīvai par vienlīdzīgas attieksmes principa īstenošanu neatkarīgi no reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas (pamatojoties uz LESD 19. pantu).

| 3.17. | Pienākumu nodrošināt piekļuves iespējas kā cilvēktiesības nebūs iespējams pilnībā izpildīt, ja 4. panta 3. punkta un 33. panta, kas attiecas uz pieejamību, īstenošanā reāli un saturiski nepiedalīsies personu ar invaliditāti organizācijas. Šādu līdzdalību var nodrošināt, ja personu ar invaliditāti organizācijas saņems finanšu līdzekļus, kas tām vajadzīgi, lai pilnveidotu savu aizstāvības darbu. EESK aicina izstrādāt Pamattiesību programmu, kas aizstās programmu “PROGRESS”, lai garantētu vienāda apjoma finanšu atbalstu personu ar invaliditāti jumta organizācijām un īpašajām organizācijām. |
| --- | --- |

3.17.

Pienākumu nodrošināt piekļuves iespējas kā cilvēktiesības nebūs iespējams pilnībā izpildīt, ja 4. panta 3. punkta un 33. panta, kas attiecas uz pieejamību, īstenošanā reāli un saturiski nepiedalīsies personu ar invaliditāti organizācijas. Šādu līdzdalību var nodrošināt, ja personu ar invaliditāti organizācijas saņems finanšu līdzekļus, kas tām vajadzīgi, lai pilnveidotu savu aizstāvības darbu. EESK aicina izstrādāt Pamattiesību programmu, kas aizstās programmu “PROGRESS”, lai garantētu vienāda apjoma finanšu atbalstu personu ar invaliditāti jumta organizācijām un īpašajām organizācijām.

| 3.18. | EESK norāda, ka pakāpe, kādā personas ar invaliditāti izmanto cilvēktiesības, lauku apgabalos un pilsētās ir atšķirīga un ka šāda nelīdzsvarotība būtu likvidējama ar efektīviem valsts un reģionālā līmeņa politikas pasākumiem. |
| --- | --- |

3.18.

EESK norāda, ka pakāpe, kādā personas ar invaliditāti izmanto cilvēktiesības, lauku apgabalos un pilsētās ir atšķirīga un ka šāda nelīdzsvarotība būtu likvidējama ar efektīviem valsts un reģionālā līmeņa politikas pasākumiem.

| 3.19. | ES uzņēmumiem un darba devējiem pieejamība būtu jāiekļauj daudzveidības politikā, kā arī būtu jāveicina daudzveidības plānu izstrāde. |
| --- | --- |

3.19.

ES uzņēmumiem un darba devējiem pieejamība būtu jāiekļauj daudzveidības politikā, kā arī būtu jāveicina daudzveidības plānu izstrāde.

| 3.20. | EESK atzīst, ka pieejamība ietekmē sociālo kohēziju, tāpēc ES ilgtspējas stratēģijās pieejamība būtu jāiekļauj kā viens no līdzekļiem šo stratēģiju mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

3.20.

EESK atzīst, ka pieejamība ietekmē sociālo kohēziju, tāpēc ES ilgtspējas stratēģijās pieejamība būtu jāiekļauj kā viens no līdzekļiem šo stratēģiju mērķu sasniegšanai.

| 3.21. | EESK atzīmē, ka sievietes ar invaliditāti saskaras ar tiesību ierobežojumiem, tostarp veselības aprūpes, sociālās integrācijas, izglītības un nodarbinātības jomā. Šie ierobežojumi pasliktina dzīves apstākļus, vājina veselību un palielina bezdarbu un nabadzību. Tas pats attiecas uz citām neaizsargātām personām ar invaliditāti, piemēram, bērniem, gados vecākiem cilvēkiem un cilvēkiem, kuriem nepieciešams ievērojams atbalsts, jo minētās personas saskaras ar būtiskiem savu tiesību izmantošanas ierobežojumiem. |
| --- | --- |

3.21.

EESK atzīmē, ka sievietes ar invaliditāti saskaras ar tiesību ierobežojumiem, tostarp veselības aprūpes, sociālās integrācijas, izglītības un nodarbinātības jomā. Šie ierobežojumi pasliktina dzīves apstākļus, vājina veselību un palielina bezdarbu un nabadzību. Tas pats attiecas uz citām neaizsargātām personām ar invaliditāti, piemēram, bērniem, gados vecākiem cilvēkiem un cilvēkiem, kuriem nepieciešams ievērojams atbalsts, jo minētās personas saskaras ar būtiskiem savu tiesību izmantošanas ierobežojumiem.

| 3.22. | EESK vēlētos uzsvērt, ka šodienas jaunatne ir mūsu nākotne un ka jāizstrādā pieejamības nosacījumi, lai personas ar invaliditāti varētu pilnībā izmantot savas tiesības. EESK aicina Eiropas Savienību gādāt, lai jaunatnes politikā būtu iekļauta īpaša dimensija jauniešu ar invaliditāti atbalstam. |
| --- | --- |

3.22.

EESK vēlētos uzsvērt, ka šodienas jaunatne ir mūsu nākotne un ka jāizstrādā pieejamības nosacījumi, lai personas ar invaliditāti varētu pilnībā izmantot savas tiesības. EESK aicina Eiropas Savienību gādāt, lai jaunatnes politikā būtu iekļauta īpaša dimensija jauniešu ar invaliditāti atbalstam.

4.   Ietekme uz ES tiesību aktiem un politikas izstrādi

Ietekme uz ES tiesību aktiem un politikas izstrādi

| 4.1. | EESK norāda: pēc tam, kad ES ir pievienojusies ANO Konvencijai par personu ar invaliditāti tiesībām, visas atbilstīgās ES politiskās/tiesiskās iniciatīvas tagad būtu jāanalizē, vērtējot, vai tās spēj personām ar invaliditāti nodrošināt patstāvīgu dzīvi, neierobežotas līdzdalības iespējas un barjeru un šķēršļu likvidēšanu. Šai koncepcijai būtu jāietekmē spēkā esošās ES regulas, no kurām dažas ir konkrēti minētas pilnvaru deklarācijā. |
| --- | --- |

4.1.

EESK norāda: pēc tam, kad ES ir pievienojusies ANO Konvencijai par personu ar invaliditāti tiesībām, visas atbilstīgās ES politiskās/tiesiskās iniciatīvas tagad būtu jāanalizē, vērtējot, vai tās spēj personām ar invaliditāti nodrošināt patstāvīgu dzīvi, neierobežotas līdzdalības iespējas un barjeru un šķēršļu likvidēšanu. Šai koncepcijai būtu jāietekmē spēkā esošās ES regulas, no kurām dažas ir konkrēti minētas pilnvaru deklarācijā.

| 4.2. | EESK uzskata, ka iekšējais tirgus būtu jāveido tā, lai šajā politikas jomā būtu iekļauta invaliditāte, standartizācija un piekļuves iespēju saskaņošana kā veids, kādā modernizēt iekšējo tirgu, kā arī paaugstināt tā konkurētspēju un integrēšanos globālajā ekonomikā. Pastāv invaliditātes ekonomika. |
| --- | --- |

4.2.

EESK uzskata, ka iekšējais tirgus būtu jāveido tā, lai šajā politikas jomā būtu iekļauta invaliditāte, standartizācija un piekļuves iespēju saskaņošana kā veids, kādā modernizēt iekšējo tirgu, kā arī paaugstināt tā konkurētspēju un integrēšanos globālajā ekonomikā. Pastāv invaliditātes ekonomika.

| 4.3. | EESK aicina izstrādāt ES programmu, pamatojoties uz šādiem diviem faktoriem:






  — | piekļuves iespējas kā cilvēktiesības, |
| --- | --- | --- |

4.3.

EESK aicina izstrādāt ES programmu, pamatojoties uz šādiem diviem faktoriem:

—

piekļuves iespējas kā cilvēktiesības,

| — | piekļuves jautājuma integrēšana citās nozīmīgākajās politikas jomās. |
| --- | --- |

—

piekļuves jautājuma integrēšana citās nozīmīgākajās politikas jomās.

| 4.4. | EESK uzskata, ka piekļuves iespējas ir pamattiesība, kam vajadzīga īpaša politikas programma, un mudina EK saistībā ar politikas veidošanu nākt klajā ar priekšlikumu programmai piekļuves tiesību jomā. |
| --- | --- |

4.4.

EESK uzskata, ka piekļuves iespējas ir pamattiesība, kam vajadzīga īpaša politikas programma, un mudina EK saistībā ar politikas veidošanu nākt klajā ar priekšlikumu programmai piekļuves tiesību jomā.

| 4.5. | EESK aicina veikt analīzi šādās jomās no piekļuves iespēju kā cilvēktiesību aspekta:






  — | piekļuve noteiktiem pakalpojumiem un sociālajai politikai ir atkarīga no iespējas pilnībā īstenot tiesībspēju un rīcībspēju. Eiropas Savienībā būtu jāsaskaņo personu ar invaliditāti rīcībspējas principi, |
| --- | --- | --- |

4.5.

EESK aicina veikt analīzi šādās jomās no piekļuves iespēju kā cilvēktiesību aspekta:

—

piekļuve noteiktiem pakalpojumiem un sociālajai politikai ir atkarīga no iespējas pilnībā īstenot tiesībspēju un rīcībspēju. Eiropas Savienībā būtu jāsaskaņo personu ar invaliditāti rīcībspējas principi,

| — | būtu juridiski jānodrošina personu ar invaliditāti politiskā līdzdalība un balsstiesības visās vēlēšanās (vietējā un valsts līmeņa), taču it sevišķi Eiropas Parlamenta vēlēšanās, garantējot piekļuvi vēlēšanu iecirkņiem, vēlēšanu zīmēm un politisko partiju sniegtajai informācijai, |
| --- | --- |

—

būtu juridiski jānodrošina personu ar invaliditāti politiskā līdzdalība un balsstiesības visās vēlēšanās (vietējā un valsts līmeņa), taču it sevišķi Eiropas Parlamenta vēlēšanās, garantējot piekļuvi vēlēšanu iecirkņiem, vēlēšanu zīmēm un politisko partiju sniegtajai informācijai,

| — | pilsoniskās tiesības (īpašums, tiesības uz dzīvību, autonomija, drošība utt.). Piekļuve minētajām pilsoniskajām pamattiesībām jānodrošina ar Eiropas mēroga rīcību, arī personisku palīdzību, tā lai personām ar invaliditāti būtu izvēles brīvība attiecībā uz pieejamības izmantošanu. |
| --- | --- |

—

pilsoniskās tiesības (īpašums, tiesības uz dzīvību, autonomija, drošība utt.). Piekļuve minētajām pilsoniskajām pamattiesībām jānodrošina ar Eiropas mēroga rīcību, arī personisku palīdzību, tā lai personām ar invaliditāti būtu izvēles brīvība attiecībā uz pieejamības izmantošanu.

| 4.6. | EESK, piekļuves iespējas uzskatot par cilvēktiesībām, aicina izstrādāt konkrētus pasākumus šādās jomās: ekonomikas krīzes seku mazināšana attiecībā uz pieejamības standartiem un neatkarīgu dzīvi personām ar invaliditāti; izglītības pieejamības nodrošināšana (9), programma sociālo un kultūras tiesību (10) (sabiedriskās attiecības, atpūta, tūrisms) pieejamības nodrošināšanai; starptautiskā sadarbība; finanšu un tirdzniecības nolīgumi un ES nostāja tādās jomās kā dabas katastrofas un attīstības sadarbība, tūkstošgades attīstības mērķi, patvēruma meklētāji, ANO, SVF; pētniecības jomā būtu jāizmanto programma “Apvārsnis 2020”; mājokļu, tostarp valsts mājokļu, pieejamība; sporta kā sociālās iekļaušanas līdzekļa pieejamība, tostarp piekļuve ēkām, infrastruktūrai, programmām utt. |
| --- | --- |

4.6.

EESK, piekļuves iespējas uzskatot par cilvēktiesībām, aicina izstrādāt konkrētus pasākumus šādās jomās: ekonomikas krīzes seku mazināšana attiecībā uz pieejamības standartiem un neatkarīgu dzīvi personām ar invaliditāti; izglītības pieejamības nodrošināšana (9), programma sociālo un kultūras tiesību (10) (sabiedriskās attiecības, atpūta, tūrisms) pieejamības nodrošināšanai; starptautiskā sadarbība; finanšu un tirdzniecības nolīgumi un ES nostāja tādās jomās kā dabas katastrofas un attīstības sadarbība, tūkstošgades attīstības mērķi, patvēruma meklētāji, ANO, SVF; pētniecības jomā būtu jāizmanto programma “Apvārsnis 2020”; mājokļu, tostarp valsts mājokļu, pieejamība; sporta kā sociālās iekļaušanas līdzekļa pieejamība, tostarp piekļuve ēkām, infrastruktūrai, programmām utt.

9

10

| 4.7. | Integrāciju cita starpā iespējams panākt, visām ieinteresētajām personām kopīgi rīkojoties vairākās pamattiesību jomās:






  — | ES politiskajām partijām savās iekšējās procedūrās jāiekļauj līdzekļi, kas dotu iespēju piedalīties personām ar invaliditāti. Sociālajiem partneriem būtu jānodrošina, ka kolektīvajos līgumos iekļauj gan personas ar invaliditāti, gan arī nodarbinātības pieejamības nodrošināšanas līdzekļus un saprātīgus pielāgojumus. EESK atzinīgi vērtē ES Pamatnolīgumu par iekļaujošu darba tirgu un aicina to pilnībā īstenot valstu līmenī. |
| --- | --- | --- |

4.7.

Integrāciju cita starpā iespējams panākt, visām ieinteresētajām personām kopīgi rīkojoties vairākās pamattiesību jomās:

—

ES politiskajām partijām savās iekšējās procedūrās jāiekļauj līdzekļi, kas dotu iespēju piedalīties personām ar invaliditāti. Sociālajiem partneriem būtu jānodrošina, ka kolektīvajos līgumos iekļauj gan personas ar invaliditāti, gan arī nodarbinātības pieejamības nodrošināšanas līdzekļus un saprātīgus pielāgojumus. EESK atzinīgi vērtē ES Pamatnolīgumu par iekļaujošu darba tirgu un aicina to pilnībā īstenot valstu līmenī.

| — | Pilsoniskās sabiedrības organizācijām būtu jāveicina tādu pasākumu īstenošana, kuru vispārējās sociālajās prasībās ietilpst prasība nodrošināt piekļuves iespējas personām ar invaliditāti. |
| --- | --- |

—

Pilsoniskās sabiedrības organizācijām būtu jāveicina tādu pasākumu īstenošana, kuru vispārējās sociālajās prasībās ietilpst prasība nodrošināt piekļuves iespējas personām ar invaliditāti.

| — | Visām šajā punktā minētajām iesaistītajām pusēm būtu jāgādā, lai to telpas, tīmekļa vietnes, iekšējās procedūras un darbā pieņemšanas nostādnes būtu pieejamas. |
| --- | --- |

—

Visām šajā punktā minētajām iesaistītajām pusēm būtu jāgādā, lai to telpas, tīmekļa vietnes, iekšējās procedūras un darbā pieņemšanas nostādnes būtu pieejamas.

| 4.8. | EESK aicina izvērst un pastiprināt standartizācijas un pieejamības stratēģijas iekļaušanu tehnoloģiju izstrādē. |
| --- | --- |

4.8.

EESK aicina izvērst un pastiprināt standartizācijas un pieejamības stratēģijas iekļaušanu tehnoloģiju izstrādē.

| 4.9. | EESK atzīmē, ka pieejamība dos iespēju izvērst darbību jaunās nozarēs, kur vajadzīgas jaunas prasmes, un jo īpaši IKT sektorā. Personām ar invaliditāti būtu jāspēj pārvarēt digitālo plaisu, ja tās tiks atbalstītas ar mērķtiecīgu ES politiku. |
| --- | --- |

4.9.

EESK atzīmē, ka pieejamība dos iespēju izvērst darbību jaunās nozarēs, kur vajadzīgas jaunas prasmes, un jo īpaši IKT sektorā. Personām ar invaliditāti būtu jāspēj pārvarēt digitālo plaisu, ja tās tiks atbalstītas ar mērķtiecīgu ES politiku.

| 4.10. | EESK uzskata, ka veiktspēja jāuzlabo visām ieinteresētajām personām: valsts iestādēm, privātajām uzņēmējsabiedrībām, pilsoniskajai sabiedrībai un personu ar invaliditāti organizācijām. Īpaša uzmanība būtu veltāma MVU. |
| --- | --- |

4.10.

EESK uzskata, ka veiktspēja jāuzlabo visām ieinteresētajām personām: valsts iestādēm, privātajām uzņēmējsabiedrībām, pilsoniskajai sabiedrībai un personu ar invaliditāti organizācijām. Īpaša uzmanība būtu veltāma MVU.

| 4.11. | EESK aicina Eiropas Komisiju izpildīt savas sen paziņotās saistības un nākt klajā ar juridiski saistošu Eiropas tiesību aktu par pieejamību. |
| --- | --- |

4.11.

EESK aicina Eiropas Komisiju izpildīt savas sen paziņotās saistības un nākt klajā ar juridiski saistošu Eiropas tiesību aktu par pieejamību.

| 4.12. | EESK atzinīgi vērtē to, ka Komisija nākusi klajā ar priekšlikumu par piekļuvi valsts sektora iestāžu tīmekļa vietnēm, un atkārto ieteikumus, kas pausti Komitejas atzinumā par publiskā sektora struktūru tīmekļa vietņu pieejamību (11):






  — | internets (proti, tā piedāvātie pakalpojumi un saturs) ir kļuvis par pašsaprotamu vietni, kurā meklēt darbu, gūt informāciju, piekļūt izglītībai, iepirkties un socializēties, |
| --- | --- | --- |

4.12.

EESK atzinīgi vērtē to, ka Komisija nākusi klajā ar priekšlikumu par piekļuvi valsts sektora iestāžu tīmekļa vietnēm, un atkārto ieteikumus, kas pausti Komitejas atzinumā par publiskā sektora struktūru tīmekļa vietņu pieejamību (11):

11

—

internets (proti, tā piedāvātie pakalpojumi un saturs) ir kļuvis par pašsaprotamu vietni, kurā meklēt darbu, gūt informāciju, piekļūt izglītībai, iepirkties un socializēties,

| — | būtu jānodrošina interneta pakalpojumu un satura pieejamība visiem dalībniekiem (gan uzņēmējsabiedrībām, gan publiskajam sektoram). |
| --- | --- |

—

būtu jānodrošina interneta pakalpojumu un satura pieejamība visiem dalībniekiem (gan uzņēmējsabiedrībām, gan publiskajam sektoram).

| 4.13. | EESK atzinīgi vērtē pieejamības kritēriju un ar invaliditāti saistītu nosacījumu iekļaušanu struktūrfondu regulās un citās jomās, piemēram, transportā un pasažieru tiesībās. |
| --- | --- |

4.13.

EESK atzinīgi vērtē pieejamības kritēriju un ar invaliditāti saistītu nosacījumu iekļaušanu struktūrfondu regulās un citās jomās, piemēram, transportā un pasažieru tiesībās.

| 4.14. | EESK uzskata, ka ES iestāžu priekšsēdētāju sanāksmes par invaliditātes jautājumiem un Komisijas ģenerāldirektorātu sanāksme par ANO Konvencijas īstenošanu būtu jārīko regulāri un tajās jāpiedalās Eiropas Invaliditātes kustības pārstāvjiem, lai veiktu politisku uzraudzību un veicinātu minētās konvencijas, tostarp tās noteikumu par pieejamību, īstenošanu. |
| --- | --- |

4.14.

EESK uzskata, ka ES iestāžu priekšsēdētāju sanāksmes par invaliditātes jautājumiem un Komisijas ģenerāldirektorātu sanāksme par ANO Konvencijas īstenošanu būtu jārīko regulāri un tajās jāpiedalās Eiropas Invaliditātes kustības pārstāvjiem, lai veiktu politisku uzraudzību un veicinātu minētās konvencijas, tostarp tās noteikumu par pieejamību, īstenošanu.

| 4.15. | EESK norāda: nav šaubu, ka finansējuma ir par maz, tomēr uzlabojumus šajā jomā nodrošinātu piekļuves iespēju kā kritērija iekļaušana pašreizējās finansēšanas sistēmās: struktūrfondi, sociālo investīciju pakete, turpmākā vispārējā grupu atbrīvojuma regula par valsts atbalstu nodarbinātības jomā, TENT vadlīnijas. |
| --- | --- |

4.15.

EESK norāda: nav šaubu, ka finansējuma ir par maz, tomēr uzlabojumus šajā jomā nodrošinātu piekļuves iespēju kā kritērija iekļaušana pašreizējās finansēšanas sistēmās: struktūrfondi, sociālo investīciju pakete, turpmākā vispārējā grupu atbrīvojuma regula par valsts atbalstu nodarbinātības jomā, TENT vadlīnijas.

| 4.16. | EESK uzskata, ka jāpalielina arī piekļuve plašsaziņas līdzekļiem un tajos redzamāk jāatspoguļo personu ar invaliditāti vajadzības. |
| --- | --- |

4.16.

EESK uzskata, ka jāpalielina arī piekļuve plašsaziņas līdzekļiem un tajos redzamāk jāatspoguļo personu ar invaliditāti vajadzības.

5.   Uzraudzība

Uzraudzība

| 5.1. | EESK aicina izstrādāt iedzīvotāju tiesību nostiprināšanas stratēģiju, jo tas ir būtisks veids, kā nodrošināt piekļuves iespēju pilnīgu īstenošanu. Jārīko izpratnes veicināšanas kampaņas, un personas ar invaliditāti, tāpat kā visi pārējie iedzīvotāji, jāinformē par viņu piekļuves tiesībām. |
| --- | --- |

5.1.

EESK aicina izstrādāt iedzīvotāju tiesību nostiprināšanas stratēģiju, jo tas ir būtisks veids, kā nodrošināt piekļuves iespēju pilnīgu īstenošanu. Jārīko izpratnes veicināšanas kampaņas, un personas ar invaliditāti, tāpat kā visi pārējie iedzīvotāji, jāinformē par viņu piekļuves tiesībām.

| 5.2. | EESK izsaka nožēlu par to, ka nav attiecīgu rādītāju, un aicina Eurostat nodrošināt stratēģiju konkrētu rādītāju izstrādei, balstoties uz Augstā cilvēktiesību komisāra biroja sniegto informāciju un UN CRPD komitejas Projektu vispārīgām piezīmēm par 9. pantu. |
| --- | --- |

5.2.

EESK izsaka nožēlu par to, ka nav attiecīgu rādītāju, un aicina Eurostat nodrošināt stratēģiju konkrētu rādītāju izstrādei, balstoties uz Augstā cilvēktiesību komisāra biroja sniegto informāciju un UN CRPD komitejas Projektu vispārīgām piezīmēm par 9. pantu.

Eurostat

UN CRPD

| 5.3. | EESK aicina iekļaut standartos skaidrus pieejamības kritērijus un uzraudzības mehānismus (ēkas, infrastruktūra, mūsdienīgas IKT, tostarp planšetdatoru un viedtālruņu operētājsistēmas un Eiropas Komisijas piešķirtās pilnvaras M/376 par pieejamības prasībām IKT produktiem un pakalpojumiem). Personām ar invaliditāti būtu pilnībā jāpiedalās visos standartu izstrādes posmos. |
| --- | --- |

5.3.

EESK aicina iekļaut standartos skaidrus pieejamības kritērijus un uzraudzības mehānismus (ēkas, infrastruktūra, mūsdienīgas IKT, tostarp planšetdatoru un viedtālruņu operētājsistēmas un Eiropas Komisijas piešķirtās pilnvaras M/376 par pieejamības prasībām IKT produktiem un pakalpojumiem). Personām ar invaliditāti būtu pilnībā jāpiedalās visos standartu izstrādes posmos.

| 5.4. | EESK uzskata, ka jāveido spēcīgas īstenošanas sistēmas, jo Eiropā šobrīd tādu nav. |
| --- | --- |

5.4.

EESK uzskata, ka jāveido spēcīgas īstenošanas sistēmas, jo Eiropā šobrīd tādu nav.

| 5.5. | EESK uzsver, ka jāizmanto struktūrfondu jaunajā kopīgo noteikumu regulā iekļautie uzraudzības mehānismi, lai nodrošinātu, ka tiek ievēroti ex-ante nosacījumi attiecībā uz invaliditāti un ka minētajā uzraudzībā pilnībā piedalās gan sociālie partneri, gan personu ar invaliditāti organizācijas. |
| --- | --- |

5.5.

EESK uzsver, ka jāizmanto struktūrfondu jaunajā kopīgo noteikumu regulā iekļautie uzraudzības mehānismi, lai nodrošinātu, ka tiek ievēroti ex-ante nosacījumi attiecībā uz invaliditāti un ka minētajā uzraudzībā pilnībā piedalās gan sociālie partneri, gan personu ar invaliditāti organizācijas.

ex-ante

| 5.6. | EESK uzskata: Eiropas un valstu izglītības stratēģijās būtu jāparedz, ka skolu un augstskolu mācību programmās tiek iekļauta pieejamība personām ar invaliditāti. |
| --- | --- |

5.6.

EESK uzskata: Eiropas un valstu izglītības stratēģijās būtu jāparedz, ka skolu un augstskolu mācību programmās tiek iekļauta pieejamība personām ar invaliditāti.

| 5.7. | EESK atkārto iepriekšējos atzinumos pausto apņemšanos izveidot koordinācijas komiteju, lai uzraudzītu, kā EESK, kas ir politiska struktūra, savā darbībā īsteno UN CRPD. |
| --- | --- |

5.7.

EESK atkārto iepriekšējos atzinumos pausto apņemšanos izveidot koordinācijas komiteju, lai uzraudzītu, kā EESK, kas ir politiska struktūra, savā darbībā īsteno UN CRPD.

UN CRPD

| 5.8. | Ir jāveicina Eiropas līmeņa piekļuves sertifikācijas mehānismu sistēma. Jāiesaista personu ar invaliditāti organizācijas. |
| --- | --- |

5.8.

Ir jāveicina Eiropas līmeņa piekļuves sertifikācijas mehānismu sistēma. Jāiesaista personu ar invaliditāti organizācijas.

| 5.9. | Pieejamības dimensija būtu jāiekļauj ES tiesību aktu un politikas ietekmes novērtējumos. Jāizstrādā instrumenti, lai visās dalībvalstīs nodrošinātu vienotu tās integrēšanu. |
| --- | --- |

5.9.

Pieejamības dimensija būtu jāiekļauj ES tiesību aktu un politikas ietekmes novērtējumos. Jāizstrādā instrumenti, lai visās dalībvalstīs nodrošinātu vienotu tās integrēšanu.

| 5.10. | EESK aicina uzraudzīt, kā ES iestādes (tostarp EESK) īsteno Eiropas stratēģiju invaliditātes jomā, un vēlētos uzsvērt, ka jānodrošina telpu, darbā pieņemšanas nostādņu un informācijas (gan fiziskās, gan elektroniskās) pieejamība. Stratēģijas pārskatīšanā 2015. gadā šai politikas jomai būtu veltāma īpaša uzmanība. |
| --- | --- |

5.10.

EESK aicina uzraudzīt, kā ES iestādes (tostarp EESK) īsteno Eiropas stratēģiju invaliditātes jomā, un vēlētos uzsvērt, ka jānodrošina telpu, darbā pieņemšanas nostādņu un informācijas (gan fiziskās, gan elektroniskās) pieejamība. Stratēģijas pārskatīšanā 2015. gadā šai politikas jomai būtu veltāma īpaša uzmanība.

Briselē, 2014. gada 21. janvārī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  OV C 271, 19.9.2013., 116.-121. lpp.

1

(2)  Pasaules ziņojums par invaliditāti, Kopsavilkums, 10. lpp.

2

(3)  Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām 25. panta c) apakšpunktā ir noteiktas ikvienas personas tiesības, ievērojot vispārēju vienlīdzību, par piekļuvi sabiedriskajiem pakalpojumiem savā valstī. Šā panta noteikumi varētu būt pamats, lai piekļuves tiesības iekļautu galvenajos nolīgumos cilvēktiesību jomā. 2. un 3. iedaļa. Ar Starptautisko konvenciju par jebkuras rasu diskriminācijas izskaušanu ikvienam ir garantētas tiesības uzturēties jebkurā vietā vai izmantot jebkuru apkalpošanas veidu, kas paredzēts sabiedriskajai lietošanai, piemēram, transportu, viesnīcas, restorānus, kafejnīcas, teātrus un parkus (5. panta f) apakšpunkts). Šādi starptautisko cilvēktiesību tiesiskajā regulējumā ir izveidots precedents uzskatīt piekļuves tiesības par tiesībām per se. (Projekts vispārīgām piezīmēm par 9. pantu, UN CRPD komiteja).

3

per se

UN CRPD

.

(4)  Kā izklāstīts EK darba programmas 2012. gadam 99. punktā.

4

(5)  Bērnu tiesību komiteja ir pieņēmusi Vispārīgu piezīmi par 9. pantu (2006) par bērnu ar invaliditāti tiesībām. Piekļuves tiesību nozīmīgumu Bērnu tiesību komiteja vēlreiz atkārtoja Vispārīgajā piezīmē Nr. 17 (2013) par bērnu tiesībām uz atpūtu, brīvo laiku, rotaļām, rekreācijas pasākumiem, kultūras dzīvi un mākslu (31. pants).

5

(6)  http://inclusion-international.org/living-in-community/.

6

(7)  Ēkas pieejamības nodrošināšana jau no paša sākuma var palielināt būvniecības kopējās izmaksas par aptuveni 0,5 % (vai daudzos gadījumos – vispār nepalielināt), turpretī pēc tam veiktu pielāgojumu izmaksas var būt lielākas nekā pašā sākumā nodrošinātas pieejamības izmaksu procentuālais īpatsvars. Informācijas un saziņas, tostarp IKT, pieejamība arī būtu jānodrošina jau no paša sākuma, jo interneta un IKT vēlāka pielāgošana var palielināt izmaksas, tāpēc ekonomiskāk ir IKT obligātās pieejamības aspektus iekļaut pašā projektēšanas un būvniecības sākumā. (Projekts vispārīgām piezīmēm par 9. pantu, UN CRPD komiteja.) Ēkas vai citas fiziskās infrastruktūras vidējais ekspluatācijas periods ir vairāk nekā 50 gadi, bet digitālajai infrastruktūrai – ne vairāk kā 3–4 gadi. Jāatzīmē arī, ka būvniecības izmaksas ir daudz mazākas.

7

UN CRPD

(8)  Projekts vispārīgām piezīmēm par 9. pantu, UN CRPD komiteja.

8

UN CRPD

(9)  Bez pieejama transporta uz mācību iestādēm, bez piekļuves skolu ēkām, informācijai un sakariem personām ar invaliditāti būtu liegta iespēja izmantot savas tiesības uz izglītību (UN CRPD 24. pants). Tādēļ jānodrošina piekļuve skolām, kā skaidri noteikts UN CRDP 9. panta 1. punkta a) apakšpunktā. Pieejamam jābūt visam iekļaujošas izglītības procesam, ne tikai ēkām, bet arī informācijai un sakariem, atbalsta pakalpojumiem un saprātīgai pielāgošanai skolās (Projekts vispārīgām piezīmēm par 9. pantu, UN CRPD komiteja).

9

UN CRPD

UN CRDP

UN CRPD

(10)  CRPD 30. pantā ir noteikts, ka dalībvalstis atzīst personu ar invaliditāti tiesības piedalīties kultūras dzīvē vienlīdzīgi ar citiem un veic atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu, ka personām ar invaliditāti

10

CRPD

| (a) | ir pieejami kultūras materiāli pieejamos formātos; |
| --- | --- |

(a)

ir pieejami kultūras materiāli pieejamos formātos;

| (b) | ir pieejamas televīzijas programmas, filmas, teātris un citi kultūras pasākumi pieejamos formātos; |
| --- | --- |

(b)

ir pieejamas televīzijas programmas, filmas, teātris un citi kultūras pasākumi pieejamos formātos;

| (c) | ir pieejamas tādas kultūras pasākumu vai pakalpojumu vietas kā teātri, muzeji, kinoteātri, bibliotēkas un tūrisma pakalpojumi, un pēc iespējas lielākā mērā ir pieejami valsts nozīmes kultūras pieminekļi un objekti. |
| --- | --- |

(c)

ir pieejamas tādas kultūras pasākumu vai pakalpojumu vietas kā teātri, muzeji, kinoteātri, bibliotēkas un tūrisma pakalpojumi, un pēc iespējas lielākā mērā ir pieejami valsts nozīmes kultūras pieminekļi un objekti.

Piekļuves nodrošināšana par patrimoniāliem uzskatāmiem kultūras un vēstures pieminekļiem dažreiz patiesi var būt problemātiska, tomēr dalībvalstu pienākums ir censties pēc iespējas nodrošināt šādu objektu pieejamību. Daudzi valstiski nozīmīgi kultūras pieminekļi un objekti ir pieejami tādā veidā, kas ļauj saglabāt to kultūras un vēsturisko identitāti un unikalitāti. (Projekts vispārīgām piezīmēm par 9. pantu, UN CRPD komiteja).

UN CRPD

Vispasaules intelektuālā īpašuma organizācijas (WIPO) līgumam par autortiesībām, ar ko atvieglo publicētu darbu pieejamību un ko apstiprināja 2013. gada jūnijā, būtu jānodrošina piekļuve kultūras materiāliem bez nepamatotiem vai diskriminējošiem šķēršļiem personām ar invaliditāti, īpaši cilvēkiem, kuriem ir problēmas piekļūt tradicionālajiem iespiedmateriāliem.

WIPO

(11)  OV C 271, 19.9.2013., 116.-121. lpp.

11

---

| 11.6.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 177/24 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 177/24

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu cenu pieejamība: definīcija, novērtēšana, problēmas, Eiropas iniciatīvas” (pašiniciatīvas atzinums)

(2014/C 177/04)

Ziņotājs:
  Hencks

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu 2013. gada 14. februārī nolēma sagatavot pašiniciatīvas atzinumu par tematu

“Vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu cenu pieejamība: definīcija, novērtēšana, problēmas, Eiropas iniciatīvas”

(pašiniciatīvas atzinums).

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2013. gada 19. novembrī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 495. plenārajā sesijā, kas notika 2014. gada 21. un 22. janvārī (21. janvāra sēdē), ar 135 balsīm par, 19 balsīm pret un 12 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Daudziem Eiropas Savienības iedzīvotājiem ir jāpārvar vairāk vai mazāk (atkarībā no dalībvalsts) būtiskas ekonomiskas grūtības, lai piekļūtu pamatpakalpojumiem, tostarp mājokļa, enerģētikas, elektroniskās saziņas, transporta, ūdens, veselības aprūpes un sociālo pakalpojumu jomā. |
| --- | --- |

1.1.

Daudziem Eiropas Savienības iedzīvotājiem ir jāpārvar vairāk vai mazāk (atkarībā no dalībvalsts) būtiskas ekonomiskas grūtības, lai piekļūtu pamatpakalpojumiem, tostarp mājokļa, enerģētikas, elektroniskās saziņas, transporta, ūdens, veselības aprūpes un sociālo pakalpojumu jomā.

| 1.2. | Taču vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu (VTNP) “augsts (..) pieejamības līmenis” ir viena no kopējām vērtībām, t. i., vērtībām, ko atbalsta visas Savienības dalībvalstis un kuras noteiktas 26. protokolā par sabiedriskajiem pakalpojumiem (pievienots līgumiem), un Savienībai un dalībvalstīm savu kompetenču robežās tas ir pilnībā jāņem vērā, īstenojot politiku visās attiecīgajās jomās. |
| --- | --- |

1.2.

Taču vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu (VTNP) “augsts (..) pieejamības līmenis” ir viena no kopējām vērtībām, t. i., vērtībām, ko atbalsta visas Savienības dalībvalstis un kuras noteiktas 26. protokolā par sabiedriskajiem pakalpojumiem (pievienots līgumiem), un Savienībai un dalībvalstīm savu kompetenču robežās tas ir pilnībā jāņem vērā, īstenojot politiku visās attiecīgajās jomās.

| 1.3. | Tomēr Kopienas līmenī nav vienotas VTNP pieejamības līmeņa definīcijas un tas netiek skatīts vienādi; turklāt nav arī instrumentu, ar ko šo pieejamību novērtēt, ņemot vērā, ka dalībvalstis ir kompetentas noteikt VTNP un ka tām ir plaša rīcības brīvība minēto pakalpojumu ieviešanā. |
| --- | --- |

1.3.

Tomēr Kopienas līmenī nav vienotas VTNP pieejamības līmeņa definīcijas un tas netiek skatīts vienādi; turklāt nav arī instrumentu, ar ko šo pieejamību novērtēt, ņemot vērā, ka dalībvalstis ir kompetentas noteikt VTNP un ka tām ir plaša rīcības brīvība minēto pakalpojumu ieviešanā.

| 1.4. | EESK ierosina, lai Eiropas Savienība, pirmkārt, precizē visiem pieejamu VTNP jēdzienu un to pielāgo prasībām, kas noteiktas Lisabonas līgumā (26. protokolā) un ANO Konvencijā par personu ar invaliditāti tiesībām un, otrkārt, ievieš sekundārajos tiesību aktos likumdošanas pasākumus, kas dalībvalstīm uzliek par pienākumu:






  — | definēt rādītājus, lai noteiktu, vai pakalpojums ir pieejams, kā arī izstrādāt neatkarīgu VTNP rezultātu novērtēšanas mehānismu, kas ietver ekonomiskās pieejamības aspektu, |
| --- | --- | --- |

1.4.

EESK ierosina, lai Eiropas Savienība, pirmkārt, precizē visiem pieejamu VTNP jēdzienu un to pielāgo prasībām, kas noteiktas Lisabonas līgumā (26. protokolā) un ANO Konvencijā par personu ar invaliditāti tiesībām un, otrkārt, ievieš sekundārajos tiesību aktos likumdošanas pasākumus, kas dalībvalstīm uzliek par pienākumu:

—

definēt rādītājus, lai noteiktu, vai pakalpojums ir pieejams, kā arī izstrādāt neatkarīgu VTNP rezultātu novērtēšanas mehānismu, kas ietver ekonomiskās pieejamības aspektu,

| — | noteikt pamatpakalpojumu kopumu, kas atbilst tādam mājsaimniecības ieguldījuma līmenim, kurš ir pieņemams, ņemot vērā pieejamos ienākumus. Maksimālajam šo pamatpakalpojumu iegādes izdevumu līmenim ir jākļūst par objektīvu pamatu pieejamības noteikšanai, kā arī lai aprēķinātu to izdevumu vispārējo procentuālo apmēru, no kura sākot izmaksas ir palielinātas un attiecīgā gadījumā dod tiesības uz valsts atbalstu, |
| --- | --- |

—

noteikt pamatpakalpojumu kopumu, kas atbilst tādam mājsaimniecības ieguldījuma līmenim, kurš ir pieņemams, ņemot vērā pieejamos ienākumus. Maksimālajam šo pamatpakalpojumu iegādes izdevumu līmenim ir jākļūst par objektīvu pamatu pieejamības noteikšanai, kā arī lai aprēķinātu to izdevumu vispārējo procentuālo apmēru, no kura sākot izmaksas ir palielinātas un attiecīgā gadījumā dod tiesības uz valsts atbalstu,

| — | precizēt mazāk aizsargātu personu un neaizsargātu grupu jēdzienu. Šādā kontekstā Eiropas Komisijai būtu jāpārskata lēmumu pieņemšanas prakse, kas saistīta ar acīmredzamu kļūdu kontroli valsts atbalsta atzīšanas jomā. |
| --- | --- |

—

precizēt mazāk aizsargātu personu un neaizsargātu grupu jēdzienu. Šādā kontekstā Eiropas Komisijai būtu jāpārskata lēmumu pieņemšanas prakse, kas saistīta ar acīmredzamu kļūdu kontroli valsts atbalsta atzīšanas jomā.

| 1.5. | Pilnībā ievērojot dalībvalstu atbildības jomu un kompetenci, ar vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem saistīto svarīgāko datu iekļaušana Eiropas pusgadā ir priekšnoteikums, lai stiprinātu ES sociālo dimensiju un ES tirgu, jo īpaši krīzes apstākļos. |
| --- | --- |

1.5.

Pilnībā ievērojot dalībvalstu atbildības jomu un kompetenci, ar vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem saistīto svarīgāko datu iekļaušana Eiropas pusgadā ir priekšnoteikums, lai stiprinātu ES sociālo dimensiju un ES tirgu, jo īpaši krīzes apstākļos.

2.   Ievads

Ievads

| 2.1. | Attiecībā uz vispārējas nozīmes pakalpojumiem (VNP), neatkarīgi no tā, vai tie ir ar tautsaimniecisku nozīmi (VTNP) vai ar tautsaimniecību nesaistīti VNP, ir jānodrošina visu attiecīgās valsts iedzīvotāju piekļuve šiem pakalpojumiem, kā arī pamattiesību aizsardzībai. Tie ir cieši saistīti ar ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas mērķiem, ko Eiropas Savienība tiecas sasniegt. |
| --- | --- |

2.1.

Attiecībā uz vispārējas nozīmes pakalpojumiem (VNP), neatkarīgi no tā, vai tie ir ar tautsaimniecisku nozīmi (VTNP) vai ar tautsaimniecību nesaistīti VNP, ir jānodrošina visu attiecīgās valsts iedzīvotāju piekļuve šiem pakalpojumiem, kā arī pamattiesību aizsardzībai. Tie ir cieši saistīti ar ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas mērķiem, ko Eiropas Savienība tiecas sasniegt.

| 2.1.1. | Dalībvalstīm ir plaša rīcības brīvība definēt, organizēt un finansēt lietotāju vajadzībām atbilstošus VNP, balstoties uz sociālu un pilsonisku darbību vai atsaucoties uz to. VTNP pamatā ir preču loģika un uz tiem attiecas kopienas konkurences un iekšējā tirgus noteikumi, izņemot gadījumus, kad tie rada šķēršļus to īpašo uzdevumu īstenošanai. Būtībā ar tautsaimniecību nesaistītie VNP nav balstīti uz tirgus loģiku un tie ir ekskluzīvā dalībvalstu kompetencē, kā tas noteikts 26. protokola 2. pantā. |
| --- | --- |

2.1.1.

Dalībvalstīm ir plaša rīcības brīvība definēt, organizēt un finansēt lietotāju vajadzībām atbilstošus VNP, balstoties uz sociālu un pilsonisku darbību vai atsaucoties uz to. VTNP pamatā ir preču loģika un uz tiem attiecas kopienas konkurences un iekšējā tirgus noteikumi, izņemot gadījumus, kad tie rada šķēršļus to īpašo uzdevumu īstenošanai. Būtībā ar tautsaimniecību nesaistītie VNP nav balstīti uz tirgus loģiku un tie ir ekskluzīvā dalībvalstu kompetencē, kā tas noteikts 26. protokola 2. pantā.

| 2.1.2. | “Savienība saskaņā ar Līgumiem atzīst un ievēro (...) pieeju pakalpojumiem ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi”, noteikts Lisabonas līgumam pievienotajā Pamattiesību hartā, kurā skaidri norādīts, ka šajā jomā jābalstās uz valstu tiesību aktiem un praksi. Eiropas Savienības ratificētajā ANO Konvencijā par cilvēku ar invaliditāti tiesībām ir noteikti minimālie standarti, lai aizsargātu un saglabātu cilvēkiem ar invaliditāti noteiktu pilsonisko, politisko, sociālo un ekonomisko tiesību pilnu spektru, kas iever arī piekļuvi VTNP. |
| --- | --- |

2.1.2.

“Savienība saskaņā ar Līgumiem atzīst un ievēro (...) pieeju pakalpojumiem ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi”, noteikts Lisabonas līgumam pievienotajā Pamattiesību hartā, kurā skaidri norādīts, ka šajā jomā jābalstās uz valstu tiesību aktiem un praksi. Eiropas Savienības ratificētajā ANO Konvencijā par cilvēku ar invaliditāti tiesībām ir noteikti minimālie standarti, lai aizsargātu un saglabātu cilvēkiem ar invaliditāti noteiktu pilsonisko, politisko, sociālo un ekonomisko tiesību pilnu spektru, kas iever arī piekļuvi VTNP.

| 2.1.3. | Daudzas dalībvalstis šīs piekļuves tiesības sasaistījušas ar nosacījumu, ka pakalpojums jāsniedz, ievērojot visiem ekonomiski pieņemamus nosacījumus, un lai to panāktu, dažādā mērā piemēro individuālā un kolektīvā sociālā atbalsta programmas. |
| --- | --- |

2.1.3.

Daudzas dalībvalstis šīs piekļuves tiesības sasaistījušas ar nosacījumu, ka pakalpojums jāsniedz, ievērojot visiem ekonomiski pieņemamus nosacījumus, un lai to panāktu, dažādā mērā piemēro individuālā un kolektīvā sociālā atbalsta programmas.

Tomēr praksē daudziem Eiropas Savienības iedzīvotājiem ir jāpārvar būtiskas ekonomiskās grūtības, lai piekļūtu pamatpakalpojumiem, īpaši tādās jomās kā mājoklis, enerģētika, elektroniskā saziņa, transports, ūdens, veselības aprūpe un sociālie pakalpojumi.

| 2.2. | VTNP piekļuves neesamība var būt saistīta ar dažādiem faktoriem – to var noteikt daudzveidīgi valsts vēsturiskie apstākļi un dalībvalstu ļoti atšķirīgie sociālie modeļi un pakalpojumi. Šie faktori var būt arī ekonomiski (pārāk liela pakalpojuma cena), ģeogrāfiski (konkrētajā teritorijā pakalpojums netiek piedāvāts), sociāli (nevienlīdzīga attieksme), fiziski (invaliditāte) vai arī var būt saistīti ar nepiemērotību vajadzībām un/vai tehniskajam progresam (neatbilstība/nepietiekams kvalitātes un/vai drošības līmenis). |
| --- | --- |

2.2.

VTNP piekļuves neesamība var būt saistīta ar dažādiem faktoriem – to var noteikt daudzveidīgi valsts vēsturiskie apstākļi un dalībvalstu ļoti atšķirīgie sociālie modeļi un pakalpojumi. Šie faktori var būt arī ekonomiski (pārāk liela pakalpojuma cena), ģeogrāfiski (konkrētajā teritorijā pakalpojums netiek piedāvāts), sociāli (nevienlīdzīga attieksme), fiziski (invaliditāte) vai arī var būt saistīti ar nepiemērotību vajadzībām un/vai tehniskajam progresam (neatbilstība/nepietiekams kvalitātes un/vai drošības līmenis).

| 2.3. | Attiecībā uz VTNP augsts kvalitātes, drošības un pieejamības līmenis, vienlīdzīga attieksme, vispārējas piekļuves un patērētāju tiesību veicināšana ir tās sešas vērtības (no četrpadsmit), kas noteiktas 26. protokolā par sabiedriskajiem pakalpojumiem (pievienots Lisabonas līgumam, LES un LESD), un Savienībai, kā arī dalībvalstīm savu kompetenču robežās un nepārsniedzot minēto līgumu darbības jomu tās ir pilnībā jāievēro, īstenojot visas tās politikas nostādnes, kas saistītas ar vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem Līguma par Eiropas Savienības darbību 14. panta nozīmē. |
| --- | --- |

2.3.

Attiecībā uz VTNP augsts kvalitātes, drošības un pieejamības līmenis, vienlīdzīga attieksme, vispārējas piekļuves un patērētāju tiesību veicināšana ir tās sešas vērtības (no četrpadsmit), kas noteiktas 26. protokolā par sabiedriskajiem pakalpojumiem (pievienots Lisabonas līgumam, LES un LESD), un Savienībai, kā arī dalībvalstīm savu kompetenču robežās un nepārsniedzot minēto līgumu darbības jomu tās ir pilnībā jāievēro, īstenojot visas tās politikas nostādnes, kas saistītas ar vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem Līguma par Eiropas Savienības darbību 14. panta nozīmē.

| 2.3.1. | Šīs četrpadsmit vērtības, kas iedalītas trīs grupās, ir savstarpēji saistītas gan katras grupas ietvaros, gan starp tām – tās visas ir vienlīdz svarīgas. |
| --- | --- |

2.3.1.

Šīs četrpadsmit vērtības, kas iedalītas trīs grupās, ir savstarpēji saistītas gan katras grupas ietvaros, gan starp tām – tās visas ir vienlīdz svarīgas.

| 2.3.2. | Piemēram, pat ja VTNP cena ir pilnībā pieņemama, to nevarēs uzskatīt par atbilstošu 26. protokola prasībām, ja nav nodrošināta augsta kvalitāte vai drošība vai ja tas nav vispārēji pieejams attiecīgās valsts pilsoņiem, vai ja netiek diferencēti attiecīgajā valstī pastāvošie ģeogrāfiskie, sociālie un kultūras apstākļi, vai ja valsts iestādes aizliedz kādu VTNP, lai gan saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai ierasto praksi attiecīgā VTNP organizēšana ir reģionālo vai vietējo iestāžu kompetencē, un tādējādi neievēro reģionālo un vietējo iestāžu būtisko lomu un plašo rīcības brīvību. |
| --- | --- |

2.3.2.

Piemēram, pat ja VTNP cena ir pilnībā pieņemama, to nevarēs uzskatīt par atbilstošu 26. protokola prasībām, ja nav nodrošināta augsta kvalitāte vai drošība vai ja tas nav vispārēji pieejams attiecīgās valsts pilsoņiem, vai ja netiek diferencēti attiecīgajā valstī pastāvošie ģeogrāfiskie, sociālie un kultūras apstākļi, vai ja valsts iestādes aizliedz kādu VTNP, lai gan saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai ierasto praksi attiecīgā VTNP organizēšana ir reģionālo vai vietējo iestāžu kompetencē, un tādējādi neievēro reģionālo un vietējo iestāžu būtisko lomu un plašo rīcības brīvību.

| 2.4. | Šā protokola noteikumi neapšaubāmi ir paredzēti kā Savienības četrpadsmit kopējo vērtību interpretācija VTNP jomā. Dažu vērtību vispārinātais formulējums, piemēram, augsts kvalitātes, drošības un pieejamības līmenis vai vispārējas pieejamības un patērētāju tiesību aizsardzības veicināšana, varētu radīt daudz jautājumu par šo noteikumu juridisko spēku, saistošo raksturu un to sekām. Tomēr, lai arī kāda būtu interpretācija, atbilde uz šiem jautājumiem – gluži kā 26. protokola pirmais pants – ir vienkārša un acīmredzama un atbilst interpretētajam pantam: šajā gadījumā valstu, reģionālajām un vietējām pašvaldībām ir plaša rīcības brīvība noteikt dažādus pasākumus attiecībā uz katru konkrēto VTNP. |
| --- | --- |

2.4.

Šā protokola noteikumi neapšaubāmi ir paredzēti kā Savienības četrpadsmit kopējo vērtību interpretācija VTNP jomā. Dažu vērtību vispārinātais formulējums, piemēram, augsts kvalitātes, drošības un pieejamības līmenis vai vispārējas pieejamības un patērētāju tiesību aizsardzības veicināšana, varētu radīt daudz jautājumu par šo noteikumu juridisko spēku, saistošo raksturu un to sekām. Tomēr, lai arī kāda būtu interpretācija, atbilde uz šiem jautājumiem – gluži kā 26. protokola pirmais pants – ir vienkārša un acīmredzama un atbilst interpretētajam pantam: šajā gadījumā valstu, reģionālajām un vietējām pašvaldībām ir plaša rīcības brīvība noteikt dažādus pasākumus attiecībā uz katru konkrēto VTNP.

3.   Pieejamības jēdziens Eiropas tiesību aktos

Pieejamības jēdziens Eiropas tiesību aktos

| 3.1. | Kopienā nav saskaņotas VTNP pieejamības līmeņa vai ekonomiskās pieejamības definīcijas, un tas netiek skatīts vienādi, turklāt nav arī instrumentu, ar ko to novērtēt. Pieejamība bieži vien ir atkarīga no lietotāja subjektīvā cenas novērtējuma un no tā, kāds labums no tās ir cilvēka labklājībai. |
| --- | --- |

3.1.

Kopienā nav saskaņotas VTNP pieejamības līmeņa vai ekonomiskās pieejamības definīcijas, un tas netiek skatīts vienādi, turklāt nav arī instrumentu, ar ko to novērtēt. Pieejamība bieži vien ir atkarīga no lietotāja subjektīvā cenas novērtējuma un no tā, kāds labums no tās ir cilvēka labklājībai.

| 3.2. | Parasti pakalpojums ir pieejams tad, ja pilsonis var bez grūtībām norēķināties par šo pakalpojumu (zaļā grāmata par pasta pakalpojumu vienotā tirgus attīstību) (1). |
| --- | --- |

3.2.

Parasti pakalpojums ir pieejams tad, ja pilsonis var bez grūtībām norēķināties par šo pakalpojumu (zaļā grāmata par pasta pakalpojumu vienotā tirgus attīstību) (1).

1

| 3.3. | Pakalpojumu uzskata par pilnībā pieejamu, ja pilsonim tas tiek piedāvāts bez maksas. Kā piemēru var minēt dažas pilsētas vai reģionus, kurās piedāvā bezmaksas pilsētas sabiedrisko transportu. |
| --- | --- |

3.3.

Pakalpojumu uzskata par pilnībā pieejamu, ja pilsonim tas tiek piedāvāts bez maksas. Kā piemēru var minēt dažas pilsētas vai reģionus, kurās piedāvā bezmaksas pilsētas sabiedrisko transportu.

| 3.4. | Lai uzsvērtu, cik sarežģīti ir praksē īstenot pieejamību, ar kādām grūtībām jāsastopas un cik dažādi tas tiek darīts, EESK vēlas kā piemēru minēt pieejamības interpretāciju, kas izmantota mājokļa, telekomunikāciju, elektroenerģijas un gāzes jomā. EESK arī uzsver, ka daudzās dalībvalstīs piekļuvi veselības aprūpei ierobežo tas, ka nepietiekamu ienākumu dēļ cilvēki atsakās no ārstēšanās. Ziņojumā par Savienības 2009. gada stratēģijas “Solidaritāte veselības jomā. Nevienlīdzības samazināšana veselības jomā ES” īstenošanu norādīts, ka līdzekļu trūkums ir cieši saistīts ar veselības problēmām. |
| --- | --- |

3.4.

Lai uzsvērtu, cik sarežģīti ir praksē īstenot pieejamību, ar kādām grūtībām jāsastopas un cik dažādi tas tiek darīts, EESK vēlas kā piemēru minēt pieejamības interpretāciju, kas izmantota mājokļa, telekomunikāciju, elektroenerģijas un gāzes jomā. EESK arī uzsver, ka daudzās dalībvalstīs piekļuvi veselības aprūpei ierobežo tas, ka nepietiekamu ienākumu dēļ cilvēki atsakās no ārstēšanās. Ziņojumā par Savienības 2009. gada stratēģijas “Solidaritāte veselības jomā. Nevienlīdzības samazināšana veselības jomā ES” īstenošanu norādīts, ka līdzekļu trūkums ir cieši saistīts ar veselības problēmām.

| 3.5. | Cenu pieejamības prasība, pieņemot tiesību aktus par tīklu nozaru liberalizāciju, tika ieviesta kā vispārējā pakalpojuma neatņemama sastāvdaļa telekomunikāciju, elektroenerģijas un pasta jomā un tāpēc, ka tā ir cieši saistīta ar sociālās un teritoriālās kohēzijas mērķi, ko Savienība tiecas sasniegt. |
| --- | --- |

3.5.

Cenu pieejamības prasība, pieņemot tiesību aktus par tīklu nozaru liberalizāciju, tika ieviesta kā vispārējā pakalpojuma neatņemama sastāvdaļa telekomunikāciju, elektroenerģijas un pasta jomā un tāpēc, ka tā ir cieši saistīta ar sociālās un teritoriālās kohēzijas mērķi, ko Savienība tiecas sasniegt.

| 3.6. | Kopienas pieeja ir balstīta uz divām cenas pieejamības koncepcijām: pirmā ir ar universālu dimensiju un otrā attiecas tikai uz tiem iedzīvotājiem, kuriem ir nelieli ienākumi, kuriem ir grūtības vai kuri ir mazāk aizsargāti kā, piemēram, cilvēki ar invaliditāti vai ar īpašām sociālām vajadzībām. Otrajai koncepcijai ir jēga tikai tad, ja tās mērķis atbilstoši 26. protokolam ir “vispārējas piekļuves veicināšana”. |
| --- | --- |

3.6.

Kopienas pieeja ir balstīta uz divām cenas pieejamības koncepcijām: pirmā ir ar universālu dimensiju un otrā attiecas tikai uz tiem iedzīvotājiem, kuriem ir nelieli ienākumi, kuriem ir grūtības vai kuri ir mazāk aizsargāti kā, piemēram, cilvēki ar invaliditāti vai ar īpašām sociālām vajadzībām. Otrajai koncepcijai ir jēga tikai tad, ja tās mērķis atbilstoši 26. protokolam ir “vispārējas piekļuves veicināšana”.

| 3.7. | Lai gan pieejamība ir kļuvusi par Eiropas Savienības kopējo vērtību un tās ievērošana ir obligāta visām dalībvalstīm, joprojām nesamērīgi ir tādi tarifi kā, piemēram, enerģijas cena, mobilo sakaru viesabonēšanas pakalpojumi, transporta izmaksas, mājokļu iegādes cenas vai to īres maksa, ņemot vērā arvien lielākas sabiedrības daļas pieejamo ienākumu apmēru. Turklāt dažādos Kopienas tiesību aktos ietvertās pieejamības definīcijas, no kurām dažas kā piemēru EESK uzskaitījusi šajā dokumentā, būtiski atšķiras un, galvenais, ir ļoti nekonkrētas. |
| --- | --- |

3.7.

Lai gan pieejamība ir kļuvusi par Eiropas Savienības kopējo vērtību un tās ievērošana ir obligāta visām dalībvalstīm, joprojām nesamērīgi ir tādi tarifi kā, piemēram, enerģijas cena, mobilo sakaru viesabonēšanas pakalpojumi, transporta izmaksas, mājokļu iegādes cenas vai to īres maksa, ņemot vērā arvien lielākas sabiedrības daļas pieejamo ienākumu apmēru. Turklāt dažādos Kopienas tiesību aktos ietvertās pieejamības definīcijas, no kurām dažas kā piemēru EESK uzskaitījusi šajā dokumentā, būtiski atšķiras un, galvenais, ir ļoti nekonkrētas.

| 3.8. | Mājokļi |
| --- | --- |

3.8.

Mājokļi

| 3.8.1. | Mājsaimniecību budžeta apsekojumā (ES-SILC), kas veikts visās dalībvalstīs, ir noteikta maksimālā ekonomiskā ieguldījuma likme mājoklim 40 % apmērā no mājsaimniecības pieejamajiem ienākumiem. Ja šis līmenis tiek pārsniegts, mājokļa cena tiek uzskatīta par nepieejamu. |
| --- | --- |

3.8.1.

Mājsaimniecību budžeta apsekojumā (ES-SILC), kas veikts visās dalībvalstīs, ir noteikta maksimālā ekonomiskā ieguldījuma likme mājoklim 40 % apmērā no mājsaimniecības pieejamajiem ienākumiem. Ja šis līmenis tiek pārsniegts, mājokļa cena tiek uzskatīta par nepieejamu.

SILC

| 3.8.2. | Dalībvalstis ar ļoti dažādiem paņēmieniem un ļoti atšķirīgā mērā ietekmē mājokļu tirgus darbību, lai nodrošinātu visu pilsoņu tiesības atrast pienācīgas kvalitātes mājokli par pieņemamu cenu, tostarp ar mājokļa atbalsta palīdzību. Liela daļa dalībvalstu ir izveidojušas sociālā vai fiskālā atbalsta mehānismus, lai ietekmētu tieši šo mājsaimniecības apgrūtinošo izdevumu pozīciju, un līdztekus subsidē sociālos mājokļus, lai papildinātu privātajā tirgū spontāni pieejamo piedāvājumu. |
| --- | --- |

3.8.2.

Dalībvalstis ar ļoti dažādiem paņēmieniem un ļoti atšķirīgā mērā ietekmē mājokļu tirgus darbību, lai nodrošinātu visu pilsoņu tiesības atrast pienācīgas kvalitātes mājokli par pieņemamu cenu, tostarp ar mājokļa atbalsta palīdzību. Liela daļa dalībvalstu ir izveidojušas sociālā vai fiskālā atbalsta mehānismus, lai ietekmētu tieši šo mājsaimniecības apgrūtinošo izdevumu pozīciju, un līdztekus subsidē sociālos mājokļus, lai papildinātu privātajā tirgū spontāni pieejamo piedāvājumu.

| 3.8.3. | Sociālais mājoklis ir viena no atbildēm, ko publiskās iestādes var sniegt, lai apmierinātu to mājokļa pieprasījumu daļu, ko nenosedz tirgus, jo mērķis ir nodrošināt vispārēju piekļuvi pienācīgas kvalitātes mājoklim par pieņemamu cenu vai īres maksu. 25 miljoni Eiropas mājsaimniecību mīt sociālajos mājokļos. |
| --- | --- |

3.8.3.

Sociālais mājoklis ir viena no atbildēm, ko publiskās iestādes var sniegt, lai apmierinātu to mājokļa pieprasījumu daļu, ko nenosedz tirgus, jo mērķis ir nodrošināt vispārēju piekļuvi pienācīgas kvalitātes mājoklim par pieņemamu cenu vai īres maksu. 25 miljoni Eiropas mājsaimniecību mīt sociālajos mājokļos.

| 3.8.4. | Lai gan pastāv šādi mehānismi, daudziem Eiropas Savienības iedzīvotājiem pienācīgas kvalitātes mājoklis vairs nav finansiāli pieejams. 2011. gadā 15 % Eiropas iedzīvotāju mitinājās pārapdzīvotos vai nepiemērotos mājokļos un 17 % mājsaimniecību sūdzējās par pārāk lielām mājokļa izmaksām, ņemot vērā viņu pieejamos ienākumus (2). |
| --- | --- |

3.8.4.

Lai gan pastāv šādi mehānismi, daudziem Eiropas Savienības iedzīvotājiem pienācīgas kvalitātes mājoklis vairs nav finansiāli pieejams. 2011. gadā 15 % Eiropas iedzīvotāju mitinājās pārapdzīvotos vai nepiemērotos mājokļos un 17 % mājsaimniecību sūdzējās par pārāk lielām mājokļa izmaksām, ņemot vērā viņu pieejamos ienākumus (2).

2

| 3.8.5. | Ar 2011. gada 20. decembra lēmumu par Līguma par Eiropas Savienības darbību 106. panta 2. punkta piemērošanu valsts atbalstam par sabiedriskā pakalpojuma sniegšanu, ko piešķir atsevišķiem uzņēmumiem, kuri ir atbildīgi par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu pārvaldību, Komisija noteica, ka subsidēti sociālie mājokļi piešķirami tikai mazāk aizsargātām personām un neaizsargātām sociālām grupām, kas par tādām ir identificētas un kuras maksātspējas dēļ nevar atrast mājokli, ievērojot tirgus nosacījumus, tāpēc rodas jautājumi saistībā ar 26. protokolā uzskaitītajām vērtībām. |
| --- | --- |

3.8.5.

Ar 2011. gada 20. decembra lēmumu par Līguma par Eiropas Savienības darbību 106. panta 2. punkta piemērošanu valsts atbalstam par sabiedriskā pakalpojuma sniegšanu, ko piešķir atsevišķiem uzņēmumiem, kuri ir atbildīgi par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu pārvaldību, Komisija noteica, ka subsidēti sociālie mājokļi piešķirami tikai mazāk aizsargātām personām un neaizsargātām sociālām grupām, kas par tādām ir identificētas un kuras maksātspējas dēļ nevar atrast mājokli, ievērojot tirgus nosacījumus, tāpēc rodas jautājumi saistībā ar 26. protokolā uzskaitītajām vērtībām.

| 3.9. | Telekomunikācijas |
| --- | --- |

3.9.

Telekomunikācijas

| 3.9.1. | Ja iekšējais tirgus un brīva konkurence ir palīdzējusi samazināt telekomunikāciju vienību tarifus, turklāt viens no šā samazinājuma iemesliem vismaz daļēji ir arī tehnoloģiju attīstība un ar Kopienas tiesību aktiem noteiktie mobilo sakaru viesabonēšanas maksimālo tarifu ierobežojumi. |
| --- | --- |

3.9.1.

Ja iekšējais tirgus un brīva konkurence ir palīdzējusi samazināt telekomunikāciju vienību tarifus, turklāt viens no šā samazinājuma iemesliem vismaz daļēji ir arī tehnoloģiju attīstība un ar Kopienas tiesību aktiem noteiktie mobilo sakaru viesabonēšanas maksimālo tarifu ierobežojumi.

| 3.9.2. | Tiesību aktos par telekomunikācijām (3) ir noteikts, ka pieejamība ir saistīta ar tālruņa lietošanu “par pieņemamu cenu, ņemot vērā īpašos valsts apstākļus”, un lietotāju spēju kontrolēt savus izdevumus. Eiropas Komisijas metodoloģiskajā skaidrojumā par VNTP horizontālu novērtēšanu (4) ierosinātais “pieejamības” rādītājs definēts kā pakalpojumu cena salīdzinājumā ar patērētājiem, kuriem ir zems/vidējs ienākumu limenis (dažādiem ienākumu līmeņiem). |
| --- | --- |

3.9.2.

Tiesību aktos par telekomunikācijām (3) ir noteikts, ka pieejamība ir saistīta ar tālruņa lietošanu “par pieņemamu cenu, ņemot vērā īpašos valsts apstākļus”, un lietotāju spēju kontrolēt savus izdevumus. Eiropas Komisijas metodoloģiskajā skaidrojumā par VNTP horizontālu novērtēšanu (4) ierosinātais “pieejamības” rādītājs definēts kā pakalpojumu cena salīdzinājumā ar patērētājiem, kuriem ir zems/vidējs ienākumu limenis (dažādiem ienākumu līmeņiem).

3

4

| 3.10. | Elektroenerģija un gāze |
| --- | --- |

3.10.

Elektroenerģija un gāze

| 3.10.1. | Komisija uzskata, ka elektroenerģijas un gāzes jomā subsīdijas vai regulējums, kura mērķis ir mazināt enerģijas cenu kopumā, nemudina taupīt enerģiju, nav vērsts konkrēti uz tiem cilvēkiem, kam tas būtu vajadzīgs, un var radīt konkurences traucējumus (5). |
| --- | --- |

3.10.1.

Komisija uzskata, ka elektroenerģijas un gāzes jomā subsīdijas vai regulējums, kura mērķis ir mazināt enerģijas cenu kopumā, nemudina taupīt enerģiju, nav vērsts konkrēti uz tiem cilvēkiem, kam tas būtu vajadzīgs, un var radīt konkurences traucējumus (5).

5

| 3.10.2. | Dalībvalstis tāpēc tiek aicinātas rīkoties, lai nodrošinātu mazāk aizsargātu patērētāju aizsardzību (6). Publiska iestāde patērētājam var piešķirt tiešas subsīdijas tikai tad, ja enerģētiskās nabadzības jēdziens ir skaidri definēts un ja mazāk aizsargātas personas ir skaidri identificētas valsts līmenī. Tiem patērētājiem, kurus skar finanšu grūtības, pat nemaksāšanas gadījumā noteiktu laiku ir jāsaglabā enerģijas padeve. |
| --- | --- |

3.10.2.

Dalībvalstis tāpēc tiek aicinātas rīkoties, lai nodrošinātu mazāk aizsargātu patērētāju aizsardzību (6). Publiska iestāde patērētājam var piešķirt tiešas subsīdijas tikai tad, ja enerģētiskās nabadzības jēdziens ir skaidri definēts un ja mazāk aizsargātas personas ir skaidri identificētas valsts līmenī. Tiem patērētājiem, kurus skar finanšu grūtības, pat nemaksāšanas gadījumā noteiktu laiku ir jāsaglabā enerģijas padeve.

6

| 3.10.3. | Jāņem vērā, ka enerģētiskās nabadzības jēdziens attiecas tikai uz elektroenerģijas un gāzes nozarēm un nav piemērojams citiem kurināmajiem, ko izmanto apkurei pilsētās. |
| --- | --- |

3.10.3.

Jāņem vērā, ka enerģētiskās nabadzības jēdziens attiecas tikai uz elektroenerģijas un gāzes nozarēm un nav piemērojams citiem kurināmajiem, ko izmanto apkurei pilsētās.

| 3.10.4. | Eiropas Savienības enerģētikas politika ir vērsta uz enerģijas patēriņa mazināšanu, un šajā nolūkā tiek nodrošināts atbalsts energoefektivitātes pasākumiem vai mājokļu siltumizolācijai, lai palielinātu enerģētikas pakalpojumu ekonomisko pieejamību. Energoefektivitātes uzlabošanai ir nepieciešami ievērojami ieguldījumi, kuru ekonomiskie rezultāti enerģijas iegādei nepieciešamo izdevumu samazināšanās veidā būs jūtami tikai ilgtermiņā. Pašiniciatīvas atzinumā “Saskaņota Eiropas rīcība enerģētiskās nabadzības novēršanai un apkarošanai” (CESE 2517/2013) EESK ir izstrādājusi konkrētus priekšlikumus šajā jomā. |
| --- | --- |

3.10.4.

Eiropas Savienības enerģētikas politika ir vērsta uz enerģijas patēriņa mazināšanu, un šajā nolūkā tiek nodrošināts atbalsts energoefektivitātes pasākumiem vai mājokļu siltumizolācijai, lai palielinātu enerģētikas pakalpojumu ekonomisko pieejamību. Energoefektivitātes uzlabošanai ir nepieciešami ievērojami ieguldījumi, kuru ekonomiskie rezultāti enerģijas iegādei nepieciešamo izdevumu samazināšanās veidā būs jūtami tikai ilgtermiņā. Pašiniciatīvas atzinumā “Saskaņota Eiropas rīcība enerģētiskās nabadzības novēršanai un apkarošanai” (CESE 2517/2013) EESK ir izstrādājusi konkrētus priekšlikumus šajā jomā.

4.   Pieejamības novērtēšana

Pieejamības novērtēšana

| 4.1. | 2004. gadā, vērtējot tīklu nozaru VTNP rezultātus, Komisija pārbaudīja, vai šajos tīklos piemērotie tarifi ir pieejami, un izmantoja rādītāju, kura pamatā ir lietotāja gada ienākumu procentuālais apmērs, kas viņam katru gadu jātērē, lai iegādātos noteiktu pakalpojumu kopumu. |
| --- | --- |

4.1.

2004. gadā, vērtējot tīklu nozaru VTNP rezultātus, Komisija pārbaudīja, vai šajos tīklos piemērotie tarifi ir pieejami, un izmantoja rādītāju, kura pamatā ir lietotāja gada ienākumu procentuālais apmērs, kas viņam katru gadu jātērē, lai iegādātos noteiktu pakalpojumu kopumu.

| 4.2. | Eirobarometra pētījums par Eiropas iedzīvotāju apmierinātību ar tīklu nozaru pakalpojumiem sniedz tikai subjektīvu vērtējumu par šo pakalpojumu pieejamību un var kalpot tikai par vispārīgas tendences liecību. |
| --- | --- |

4.2.

Eirobarometra pētījums par Eiropas iedzīvotāju apmierinātību ar tīklu nozaru pakalpojumiem sniedz tikai subjektīvu vērtējumu par šo pakalpojumu pieejamību un var kalpot tikai par vispārīgas tendences liecību.

| 4.3. | Nav oficiālu Kopienas kritēriju, lai noteiktu VTNP ekonomisko pieejamību. Kopienas tiesību akti galvenokārt ir vērsti uz saskaņotiem principiem un noteikumiem par cenu noteikšanu, kas orientētas uz izmaksām vai ciešāk saistītas ar izmaksām, vai arī orientētas uz izmaksu atgūšanas iespējām (kā noteikts Ūdens pamatdirektīvā), vienlaikus nodrošinot pakalpojumus visiem iedzīvotājiem. |
| --- | --- |

4.3.

Nav oficiālu Kopienas kritēriju, lai noteiktu VTNP ekonomisko pieejamību. Kopienas tiesību akti galvenokārt ir vērsti uz saskaņotiem principiem un noteikumiem par cenu noteikšanu, kas orientētas uz izmaksām vai ciešāk saistītas ar izmaksām, vai arī orientētas uz izmaksu atgūšanas iespējām (kā noteikts Ūdens pamatdirektīvā), vienlaikus nodrošinot pakalpojumus visiem iedzīvotājiem.

| 4.4. | Taču ar izmaksām saskaņoti tarifi, pat ja tie neietver pakalpojuma sniedzēja peļņas daļu, nav sinonīms ekonomiskai pieejamībai un nenodrošina iespēju saņemt visus pakalpojumus par pieņemamām cenām. |
| --- | --- |

4.4.

Taču ar izmaksām saskaņoti tarifi, pat ja tie neietver pakalpojuma sniedzēja peļņas daļu, nav sinonīms ekonomiskai pieejamībai un nenodrošina iespēju saņemt visus pakalpojumus par pieņemamām cenām.

| 4.5. | 2003. gada zaļajā grāmatā par vispārējas nozīmes pakalpojumiem ir noteikts, ka dalībvalstīm ir jānosaka kritēriji, kas jāpiemēro, lai noteiktu, vai pakalpojams ir uzskatāms par pieejamu. Tām jārūpējas, lai ar noteikto kritēriju palīdzību tiktu ņemtas vērā visas patērētājiem un lietotājiem noteiktās tiesības, piemēram, VTNP pieejamība cilvēkiem ar invaliditāti. Līdztekus dalībvalstīm jāizveido arī cenu kontroles mehānisms un/vai jāpiešķir subsīdijas attiecīgām personām. Šos kritērijus būtu iespējams saistīt, piemēram, ar cenu par pamatpakalpojumu kopumu, kas būtu jānosaka dalībvalstu līmenī, un šā kopuma maksimālā cena (maksimālais finansiālais ieguldījums) ir jānosaka atkarībā no pieņemamā ieguldījuma līmeņa, ņemot vērā mazāk aizsargātu iedzīvotāju pieejamos ienākumus. |
| --- | --- |

4.5.

2003. gada zaļajā grāmatā par vispārējas nozīmes pakalpojumiem ir noteikts, ka dalībvalstīm ir jānosaka kritēriji, kas jāpiemēro, lai noteiktu, vai pakalpojams ir uzskatāms par pieejamu. Tām jārūpējas, lai ar noteikto kritēriju palīdzību tiktu ņemtas vērā visas patērētājiem un lietotājiem noteiktās tiesības, piemēram, VTNP pieejamība cilvēkiem ar invaliditāti. Līdztekus dalībvalstīm jāizveido arī cenu kontroles mehānisms un/vai jāpiešķir subsīdijas attiecīgām personām. Šos kritērijus būtu iespējams saistīt, piemēram, ar cenu par pamatpakalpojumu kopumu, kas būtu jānosaka dalībvalstu līmenī, un šā kopuma maksimālā cena (maksimālais finansiālais ieguldījums) ir jānosaka atkarībā no pieņemamā ieguldījuma līmeņa, ņemot vērā mazāk aizsargātu iedzīvotāju pieejamos ienākumus.

5.   Eiropas Savienības loma

Eiropas Savienības loma

| 5.1. | Zaļajā grāmatā par VNP ir noteikts, ka efektīvas konkurences apstākļos tirgus mehānismi var nodrošināt pieejamu pienācīgas kvalitātes pakalpojumu sniegšanu, un tādējādi būtiski samazinās nepieciešamība pēc regulējošiem pasākumiem. |
| --- | --- |

5.1.

Zaļajā grāmatā par VNP ir noteikts, ka efektīvas konkurences apstākļos tirgus mehānismi var nodrošināt pieejamu pienācīgas kvalitātes pakalpojumu sniegšanu, un tādējādi būtiski samazinās nepieciešamība pēc regulējošiem pasākumiem.

| 5.2. | Jaunajā Līgumu kontekstā Eiropas Komisija paziņojumā “Vispārējas nozīmes pakalpojumu kvalitātes sistēma Eiropā” (COM(2011) 900 final) ir uzsvērusi, ka tā “ir nolēmusi vienotā kvalitātes sistēmā apvienot vispusīgus pasākumus, ko tā īsteno attiecībā uz vispārējas nozīmes pakalpojumiem. Tas nodrošinās, ka turpmākajos gados ES līmeņa normatīvā vide arvien vairāk pastiprinās vienotā tirgus sociālo dimensiju, lai labāk ņemtu vērā šo pakalpojumu konkrēto raksturu un īstenotu mērķi sniegt šos pakalpojumus, ievērojot tādas vērtības kā kvalitāte, drošība un pieejamība, vienlīdzīga attieksme, vispārēja piekļuve un lietotāju tiesības, kas ir atzītas Protokolā”. |
| --- | --- |

5.2.

Jaunajā Līgumu kontekstā Eiropas Komisija paziņojumā “Vispārējas nozīmes pakalpojumu kvalitātes sistēma Eiropā” (COM(2011) 900 final) ir uzsvērusi, ka tā “ir nolēmusi vienotā kvalitātes sistēmā apvienot vispusīgus pasākumus, ko tā īsteno attiecībā uz vispārējas nozīmes pakalpojumiem. Tas nodrošinās, ka turpmākajos gados ES līmeņa normatīvā vide arvien vairāk pastiprinās vienotā tirgus sociālo dimensiju, lai labāk ņemtu vērā šo pakalpojumu konkrēto raksturu un īstenotu mērķi sniegt šos pakalpojumus, ievērojot tādas vērtības kā kvalitāte, drošība un pieejamība, vienlīdzīga attieksme, vispārēja piekļuve un lietotāju tiesības, kas ir atzītas Protokolā”.

| 5.3. | Viens no Eiropas tiesību aktos noteiktajiem sabiedriskā pakalpojuma pienākumiem ir arī visiem patērētājiem iespējama piekļuve un pieejamība un īpaši noteikumi mazāk aizsargātiem patērētājiem vai patērētājiem ar invaliditāti. |
| --- | --- |

5.3.

Viens no Eiropas tiesību aktos noteiktajiem sabiedriskā pakalpojuma pienākumiem ir arī visiem patērētājiem iespējama piekļuve un pieejamība un īpaši noteikumi mazāk aizsargātiem patērētājiem vai patērētājiem ar invaliditāti.

| 5.4. | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisijas uzdevums ir uzlabot savu dienestu koordināciju un izveidot efektīvu statistikas instrumentu datu salīdzināšanai un apkopošanai (nodrošinot stingru datu konfidencialitāti). Tai jāprecizē arī visiem pieejamu VTNP jēdziens un tas jāpielāgo prasībām, kas noteiktas Lisabonas līgumā (26. protokolā) un ANO Konvencijā par personu ar invaliditāti tiesībām. Līdztekus Komisijai ir jāierosina likumdošanas pasākumi, ar kuriem sekundārajos tiesību aktos dalībvalstīm uzliek par pienākumu:






  — | definēt rādītājus, lai noteiktu, vai pakalpojums ir pieejams, kā arī izstrādāt VTNP rezultātu neatkarīgu novērtēšanas mehānismu, kas ietver ekonomiskās pieejamības aspektu, |
| --- | --- | --- |

5.4.

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisijas uzdevums ir uzlabot savu dienestu koordināciju un izveidot efektīvu statistikas instrumentu datu salīdzināšanai un apkopošanai (nodrošinot stingru datu konfidencialitāti). Tai jāprecizē arī visiem pieejamu VTNP jēdziens un tas jāpielāgo prasībām, kas noteiktas Lisabonas līgumā (26. protokolā) un ANO Konvencijā par personu ar invaliditāti tiesībām. Līdztekus Komisijai ir jāierosina likumdošanas pasākumi, ar kuriem sekundārajos tiesību aktos dalībvalstīm uzliek par pienākumu:

—

definēt rādītājus, lai noteiktu, vai pakalpojums ir pieejams, kā arī izstrādāt VTNP rezultātu neatkarīgu novērtēšanas mehānismu, kas ietver ekonomiskās pieejamības aspektu,

| — | noteikt pamatpakalpojumu kopumu, kam ir noteikts maksimālais pieņemamais mājsaimniecības ieguldījums atkarībā no pieejamiem tipveida ienākumiem. Nosakot pakalpojumu kopuma cenas pieejamību, nedrīkst dažādus pakalpojumus saistīt ar katrā no jomām pieejamajiem ienākumiem. Šajā nolūkā ir jāņem vērā visi par pamatpakalpojumiem uzskatāmie pakalpojumi (tie saskaņā ar subsidiaritātes principu jānosaka dalībvalstīm), lai noteiktu vispārējo to izdevumu apmēru, sākot no kura tie tiek uzskatīti par pārmērīgiem (ņemot vērā mājokļu jomā pastāvošo praksi), un šajā gadījumā ir jāparedz finansēšanas veidi saskaņā ar LESD 14. pantu, lai nodrošinātu vispārēju piekļuvi VTNP, |
| --- | --- |

—

noteikt pamatpakalpojumu kopumu, kam ir noteikts maksimālais pieņemamais mājsaimniecības ieguldījums atkarībā no pieejamiem tipveida ienākumiem. Nosakot pakalpojumu kopuma cenas pieejamību, nedrīkst dažādus pakalpojumus saistīt ar katrā no jomām pieejamajiem ienākumiem. Šajā nolūkā ir jāņem vērā visi par pamatpakalpojumiem uzskatāmie pakalpojumi (tie saskaņā ar subsidiaritātes principu jānosaka dalībvalstīm), lai noteiktu vispārējo to izdevumu apmēru, sākot no kura tie tiek uzskatīti par pārmērīgiem (ņemot vērā mājokļu jomā pastāvošo praksi), un šajā gadījumā ir jāparedz finansēšanas veidi saskaņā ar LESD 14. pantu, lai nodrošinātu vispārēju piekļuvi VTNP,

| — | precizēt mazāk aizsargātu personu un neaizsargātu grupu jēdzienu. Šādā kontekstā Eiropas Komisijai būtu jāpārskata sava lēmumu pieņemšanas prakse, kas saistīta ar acīmredzamu kļūdu kontroli valsts atbalsta atzīšanas jomā. Komisijai jānosaka, ka dalībvalstis atbild par noteikumu izstrādi, kas jāievēro, lai piekļūtu pakalpojumiem par pieņemamām cenām, ņemot vērā iedzīvotāju vajadzības un valsts vai vietējās prioritātes, kā arī mazāk aizsargāto iedzīvotāju vai sociāli mazāk labvēlīgu grupu akūtākās vajadzības, ievērojot 26. protokola par vispārējas nozīmes pakalpojumiem noteikumus. |
| --- | --- |

—

precizēt mazāk aizsargātu personu un neaizsargātu grupu jēdzienu. Šādā kontekstā Eiropas Komisijai būtu jāpārskata sava lēmumu pieņemšanas prakse, kas saistīta ar acīmredzamu kļūdu kontroli valsts atbalsta atzīšanas jomā. Komisijai jānosaka, ka dalībvalstis atbild par noteikumu izstrādi, kas jāievēro, lai piekļūtu pakalpojumiem par pieņemamām cenām, ņemot vērā iedzīvotāju vajadzības un valsts vai vietējās prioritātes, kā arī mazāk aizsargāto iedzīvotāju vai sociāli mazāk labvēlīgu grupu akūtākās vajadzības, ievērojot 26. protokola par vispārējas nozīmes pakalpojumiem noteikumus.

| 5.5. | Pilnībā ievērojot dalībvalstu atbildības jomu un kompetenci, ar vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem saistīto svarīgāko datu iekļaušana Eiropas pusgadā ir priekšnoteikums, lai stiprinātu ES sociālo dimensiju un tirgu, jo īpaši krīzes apstākļos. |
| --- | --- |

5.5.

Pilnībā ievērojot dalībvalstu atbildības jomu un kompetenci, ar vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem saistīto svarīgāko datu iekļaušana Eiropas pusgadā ir priekšnoteikums, lai stiprinātu ES sociālo dimensiju un tirgu, jo īpaši krīzes apstākļos.

Briselē, 2014. gada 21. janvārī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(1991) 476 final.

1

(2)  Eurofound: Third European Quality of Life Survey “Quality of life in Europe: impact of the crisis 2012” [Trešais Eiropas dzīves kvalitātes apsekojums “Dzīves kvalitāte Eiropā. Krīzes ietekme 2012. gadā”] un “Houshold debts advisory services in the Europe Union” [“Mājsaimniecību parādu konsultatīvie dienesti Eiropas Savienībā”].

2

Eurofound: Third European Quality of Life Survey “Quality of life in Europe: impact of the crisis 2012”

Houshold debts advisory services in the Europe Union

(3)  Direktīva 2002/22/EK.

3

(4)  COM(2002) 331 final.

4

(5)  COM(2012) 663 final “Kā panākt, lai iekšējais enerģijas tirgus patiešām funkcionētu”.

5

(6)  Direktīva 2009/72/EK (elektroenerģija) un direktīva 2009/73/EK (gāze).

6

---

ATZINUMA PIELIKUMS

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

Par turpmāk minētajiem grozījumiem nobalsoja vismaz viena ceturtā daļa klātesošo, bet tos noraidīja debatēs.

1.4. punkts

Grozījums 1.4. punktā ir saistīts ar grozījumu 5.4. punktā un par abiem grozījumiem balsots kopā.

Grozīt šādi:

“EESK ierosina, lai Eiropas Savienība, pirmkārt, precizē visiem pieejamu VTNP jēdzienu un to pielāgo prasībām, kas noteiktas Lisabonas līgumā (26. protokolā) un ANO Konvencijā par personu ar invaliditāti tiesībām un, otrkārt, ievieš sekundārajos tiesību aktos likumdošanas pasākumus, kas dalībvalstīm uzliek par pienākumu:

| — | definēt rādītājus, lai noteiktu, vai pakalpojums ir pieejams, kā arī izstrādāt neatkarīgu VTNP rezultātu novērtēšanas mehānismu, kas ietver ekonomiskās pieejamības aspektu; |
| --- | --- |

—

definēt rādītājus, lai noteiktu, vai pakalpojums ir pieejams, kā arī izstrādāt neatkarīgu VTNP rezultātu novērtēšanas mehānismu, kas ietver ekonomiskās pieejamības aspektu;

| — | noteikt pamatpakalpojumu kopumu, kas atbilst tādam mājsaimniecības ieguldījuma līmenim, kurš ir pieņemams, ņemot vērā pieejamos ienākumus. Maksimālajam šo pamatpakalpojumu iegādes izdevumu līmenim ir jākļūst par objektīvu pamatu pieejamības noteikšanai, kā arī lai aprēķinātu to izdevumu vispārējo procentuālo apmēru, no kura sākot izmaksas ir palielinātas un attiecīgā gadījumā dod tiesības uz valsts atbalstu; |
| --- | --- |

—

noteikt pamatpakalpojumu kopumu, kas atbilst tādam mājsaimniecības ieguldījuma līmenim, kurš ir pieņemams, ņemot vērā pieejamos ienākumus. Maksimālajam šo pamatpakalpojumu iegādes izdevumu līmenim ir jākļūst par objektīvu pamatu pieejamības noteikšanai, kā arī lai aprēķinātu to izdevumu vispārējo procentuālo apmēru, no kura sākot izmaksas ir palielinātas un attiecīgā gadījumā dod tiesības uz valsts atbalstu;

| — | precizēt mazāk aizsargātu personu un neaizsargātu grupu jēdzienu, lai.
  Šādā kontekstā Eiropas Komisijai
  , ja nepieciešams, varētu
  būtu jāpārskatīt
  a lēmumu pieņemšanas praksi
  e, kas saistīta ar acīmredzamu kļūdu kontroli valsts atbalsta atzīšanas jomā.” |
| --- | --- |

—

precizēt mazāk aizsargātu personu un neaizsargātu grupu jēdzienu, lai.
  Šādā kontekstā Eiropas Komisijai
  , ja nepieciešams, varētu
  būtu jāpārskatīt
  a lēmumu pieņemšanas praksi
  e, kas saistīta ar acīmredzamu kļūdu kontroli valsts atbalsta atzīšanas jomā.”

Pamatojums

1.4. punkts:

| | Vērtību, kas definētas 14. pantā un skaidrotas 26. protokolā (skat. arī grozījumu un pamatojumu attiecībā uz 3.9.2. punktu), noteikšana nav Parlamenta, Padomes vai Komisijas Kompetencē. Norādītā ANO konvencija (personu ar invaliditāti tiesības) ir minēta grozījumā, kas attiecas uz 5.4. punkta trešo ievilkumu. |
| --- | --- |

Vērtību, kas definētas 14. pantā un skaidrotas 26. protokolā (skat. arī grozījumu un pamatojumu attiecībā uz 3.9.2. punktu), noteikšana nav Parlamenta, Padomes vai Komisijas Kompetencē. Norādītā ANO konvencija (personu ar invaliditāti tiesības) ir minēta grozījumā, kas attiecas uz 5.4. punkta trešo ievilkumu.

1.4. punkta otrais ievilkums:

| | Otrais ievilkums ir jāsvītro, jo Komisija nevar likt dalībvalstīm noteikt pakalpojumu kopumu attiecībā uz VTNP vērtībām. Lai šis jautājums būtu pilnīgi skaidrs, vēlreiz minēsim visus argumentus: ES primārajās tiesībās, “sabiedriskie pakalpojumi” nav VTNP sinonīms. Jau Romas līgumā VTNP minēti 90. panta 2. punktā (bet Lisabonas līgumā – 196. panta, 2. punktā). 77. pantā par transportu (tagad 93. pants) minēts “sabiedrisko pakalpojumu” jēdziens. Tas ir politisks jēdziens, lai apzīmētu noteikta veida transporta politiku un tādējādi tam nav nekāda sakara ar konkrēta un specifiska pakalpojuma sniegšanu – kā tam jābūt, lai piemērotu apzīmējumu VTNP –, no kādas dalībvalsts vai tās iestāžu puses, un šāds pakalpojums sniedzams tikai attiecīgās valsts, reģiona vai vietējās pašvaldības teritorijā. Turklāt izmaiņas, kas ar Lisabonas līgumu ieviestas ES regulējumā par VTNP, vairāk ir vājinājušas, nekā stiprinājušas Eiropas ietekmi salīdzinājumā ar valstu kompetencēm (1). Faktiski jaunā tiesību aktos noteiktā kompetencē, ko Padome un Parlaments ieguvuši saskaņā ar 14. pantu, attiecas tikai uz “jo īpaši ekonomikas un finanšu principiem un nosacījumiem”, kas ļauj VTNP “īstenot to uzdevumus”; jo šāds uzdevums lielā mērā jau bija Eiropas Komisijai kā līgumu sargātājai. Tāpēc ir pilnīgi skaidrs, ka Padomei un Parlamentam nav kompetences attiecībā uz 14 “kopīgajām vērtībām”, tostarp, “pieejamību”. To regulējums ir un paliek tikai dalībvalstu kompetenc. Tādējādi, lai visiem Savienības iedzīvotājiem varētu piedāvāt pieņemamu dzīves kvalitāti, neapšaubāmi jāizvēlas nevis VTNP virziens, bet gan drīzāk nozaru tiesību aktu pieņemšana, lai visas dalībvalstis varētu sasniegt vēlamo minimumu. EESK atzinumu mērķim būtu jābūt tieši tādam, un ir kļuvis skaidrs, ka šis mērķis tiks īstenots ar Komisijas, kura jau ir noraidījusi Komitejas iepriekš pieņemtos trīs pašiniciatīvas atzinumus par VTNP atbalstīšanu, piekrišanu un vēl vairāk – ar tās rīcību. |
| --- | --- |

Otrais ievilkums ir jāsvītro, jo Komisija nevar likt dalībvalstīm noteikt pakalpojumu kopumu attiecībā uz VTNP vērtībām. Lai šis jautājums būtu pilnīgi skaidrs, vēlreiz minēsim visus argumentus: ES primārajās tiesībās, “sabiedriskie pakalpojumi” nav VTNP sinonīms. Jau Romas līgumā VTNP minēti 90. panta 2. punktā (bet Lisabonas līgumā – 196. panta, 2. punktā). 77. pantā par transportu (tagad 93. pants) minēts “sabiedrisko pakalpojumu” jēdziens. Tas ir politisks jēdziens, lai apzīmētu noteikta veida transporta politiku un tādējādi tam nav nekāda sakara ar konkrēta un specifiska pakalpojuma sniegšanu – kā tam jābūt, lai piemērotu apzīmējumu VTNP –, no kādas dalībvalsts vai tās iestāžu puses, un šāds pakalpojums sniedzams tikai attiecīgās valsts, reģiona vai vietējās pašvaldības teritorijā. Turklāt izmaiņas, kas ar Lisabonas līgumu ieviestas ES regulējumā par VTNP, vairāk ir vājinājušas, nekā stiprinājušas Eiropas ietekmi salīdzinājumā ar valstu kompetencēm (1). Faktiski jaunā tiesību aktos noteiktā kompetencē, ko Padome un Parlaments ieguvuši saskaņā ar 14. pantu, attiecas tikai uz “jo īpaši ekonomikas un finanšu principiem un nosacījumiem”, kas ļauj VTNP “īstenot to uzdevumus”; jo šāds uzdevums lielā mērā jau bija Eiropas Komisijai kā līgumu sargātājai. Tāpēc ir pilnīgi skaidrs, ka Padomei un Parlamentam nav kompetences attiecībā uz 14 “kopīgajām vērtībām”, tostarp, “pieejamību”. To regulējums ir un paliek tikai dalībvalstu kompetenc. Tādējādi, lai visiem Savienības iedzīvotājiem varētu piedāvāt pieņemamu dzīves kvalitāti, neapšaubāmi jāizvēlas nevis VTNP virziens, bet gan drīzāk nozaru tiesību aktu pieņemšana, lai visas dalībvalstis varētu sasniegt vēlamo minimumu. EESK atzinumu mērķim būtu jābūt tieši tādam, un ir kļuvis skaidrs, ka šis mērķis tiks īstenots ar Komisijas, kura jau ir noraidījusi Komitejas iepriekš pieņemtos trīs pašiniciatīvas atzinumus par VTNP atbalstīšanu, piekrišanu un vēl vairāk – ar tās rīcību.

1.4. punkta pēdējais ievilkums:

| | Trešā ievilkuma pirmais un otrais teikums nav loģiski saistīti. Ar ierosinātajiem grozījumiem tas tiek labots. Norādītā ANO konvencija (personu ar invaliditāti tiesības) ir minēta grozījumā, kas attiecas uz 5.4. punkta trešo ievilkumu. |
| --- | --- |

Trešā ievilkuma pirmais un otrais teikums nav loģiski saistīti. Ar ierosinātajiem grozījumiem tas tiek labots. Norādītā ANO konvencija (personu ar invaliditāti tiesības) ir minēta grozījumā, kas attiecas uz 5.4. punkta trešo ievilkumu.

5.4. punkts

Grozīt šādi:

“Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisijas uzdevums ir
  , no vienas puses, uzlabot
  jot savu dienestu koordināciju, un izveidot
  s efektīvu statistikas instrumentu datu salīdzināšanai un apkopošanai (nodrošinot stingru datu konfidencialitāti). Tai jāprecizē arī visiem pieejamu VTNP jēdziens un tas jāpielāgo prasībām, kas noteiktas Lisabonas līgumā (26. protokolā) un ANO Konvencijā par personu ar invaliditāti tiesībām.
  un, no otras puses,
  Līdztekus Komisijai ir
  tā varētu
  jāierosina
  āt
  likumdošanas pasākumi
  us, ar kuriem sekundārajos tiesību aktos dalībvalstīm uzliek par pienākumu:

| — | definēt rādītājus, lai noteiktu, vai pakalpojums ir pieejams, kā arī izstrādāt VTNP rezultātu neatkarīgu novērtēšanas mehānismu, kas ietver ekonomiskās pieejamības aspektu; |
| --- | --- |

—

definēt rādītājus, lai noteiktu, vai pakalpojums ir pieejams, kā arī izstrādāt VTNP rezultātu neatkarīgu novērtēšanas mehānismu, kas ietver ekonomiskās pieejamības aspektu;

| — | noteikt pamatpakalpojumu kopumu, kam ir noteikts maksimālais pieņemamais mājsaimniecības ieguldījums atkarībā no pieejamiem tipveida ienākumiem. Nosakot pakalpojumu kopuma cenas pieejamību, nedrīkst dažādus pakalpojumus saistīt ar katrā no jomām pieejamajiem ienākumiem. Šajā nolūkā ir jāņem vērā visi par pamatpakalpojumiem uzskatāmie pakalpojumi (tie saskaņā ar subsidiaritātes principu jānosaka dalībvalstīm), lai noteiktu vispārējo to izdevumu apmēru, sākot no kura tie tiek uzskatīti par pārmērīgiem (ņemot vērā mājokļu jomā pastāvošo praksi), un šajā gadījumā ir jāparedz finansēšanas veidi saskaņā ar LESD 14. pantu, lai nodrošinātu vispārēju piekļuvi VTNP. |
| --- | --- |

—

noteikt pamatpakalpojumu kopumu, kam ir noteikts maksimālais pieņemamais mājsaimniecības ieguldījums atkarībā no pieejamiem tipveida ienākumiem. Nosakot pakalpojumu kopuma cenas pieejamību, nedrīkst dažādus pakalpojumus saistīt ar katrā no jomām pieejamajiem ienākumiem. Šajā nolūkā ir jāņem vērā visi par pamatpakalpojumiem uzskatāmie pakalpojumi (tie saskaņā ar subsidiaritātes principu jānosaka dalībvalstīm), lai noteiktu vispārējo to izdevumu apmēru, sākot no kura tie tiek uzskatīti par pārmērīgiem (ņemot vērā mājokļu jomā pastāvošo praksi), un šajā gadījumā ir jāparedz finansēšanas veidi saskaņā ar LESD 14. pantu, lai nodrošinātu vispārēju piekļuvi VTNP.

| — | precizēt mazāk aizsargātu personu un neaizsargātu grupu jēdzienu, lai vajadzības gadījumā tā varētu
  . Šādā kontekstā Eiropas Komisijai būtu jāpārskata
  īt sava
  u lēmumu pieņemšanas prakse
  i, kas saistīta ar acīmredzamu kļūdu kontroli valsts atbalsta atzīšanas jomā. Komisijai jānosaka, ka dalībvalstis atbild par noteikumu izstrādi, kas jāievēro, lai piekļūtu pakalpojumiem par pieņemamām cenām, ņemot vērā iedzīvotāju vajadzības un valsts vai vietējās prioritātes. Šajā sakarībā tai jāņem vērā arī noteikumi, kas ietverti ANO konvencijā par personu ar invaliditāti tiesībām
  , kā arī mazāk aizsargāto iedzīvotāju vai sociāli mazāk labvēlīgu grupu akūtākās vajadzības, ievērojot 26. protokola par vispārējas nozīmes pakalpojumiem noteikumus.” |
| --- | --- |

—

precizēt mazāk aizsargātu personu un neaizsargātu grupu jēdzienu, lai vajadzības gadījumā tā varētu
  . Šādā kontekstā Eiropas Komisijai būtu jāpārskata
  īt sava
  u lēmumu pieņemšanas prakse
  i, kas saistīta ar acīmredzamu kļūdu kontroli valsts atbalsta atzīšanas jomā. Komisijai jānosaka, ka dalībvalstis atbild par noteikumu izstrādi, kas jāievēro, lai piekļūtu pakalpojumiem par pieņemamām cenām, ņemot vērā iedzīvotāju vajadzības un valsts vai vietējās prioritātes. Šajā sakarībā tai jāņem vērā arī noteikumi, kas ietverti ANO konvencijā par personu ar invaliditāti tiesībām
  , kā arī mazāk aizsargāto iedzīvotāju vai sociāli mazāk labvēlīgu grupu akūtākās vajadzības, ievērojot 26. protokola par vispārējas nozīmes pakalpojumiem noteikumus.”

Pamatojums

5.4. punkta pirmā rindkopa:

| — | pirmajā teikumā ierosinātais grozījums dod iespēju panākt tādu pašu rezultātu, vēstījumu paužot elegantāk (EESK nav jāpauž viedoklis par Eiropas Komisijas iekšējo organizāciju), |
| --- | --- |

—

pirmajā teikumā ierosinātais grozījums dod iespēju panākt tādu pašu rezultātu, vēstījumu paužot elegantāk (EESK nav jāpauž viedoklis par Eiropas Komisijas iekšējo organizāciju),

| — | saskaņā ar 14. pantu kā tas interpretēts 26. protokolā, Komisijai nav jāizstrādā vērtību definīcijas (sk. arī grozījumu, kas attiecas uz 3.9.2. punktu un tā pamatojumu), |
| --- | --- |

—

saskaņā ar 14. pantu kā tas interpretēts 26. protokolā, Komisijai nav jāizstrādā vērtību definīcijas (sk. arī grozījumu, kas attiecas uz 3.9.2. punktu un tā pamatojumu),

| — | apgalvojumiem par ANO konvenciju vieta ir tālāk tekstā – ievilkumos ar punktiem. |
| --- | --- |

—

apgalvojumiem par ANO konvenciju vieta ir tālāk tekstā – ievilkumos ar punktiem.

5.4. punkta otrais ievilkums ar punktu:

| | Trešais ievilkums ar punktu ir pretrunā šeit apgalvotajam. Mēs dodam priekšroku otrā ievilkuma svītrošanai, jo Komisija nevar noteikt, ka dalībvalstu pienākumus ir izveidot VTNP grozu. Lai šis jautājums kļūtu pilnībā saprotams, iziesim vēlreiz visu argumentāciju: ES primārajos tiesību aktos “sabiedriskie pakalpojumi” nav sinonīms VTNP. VTNP ir minēti jau Romas līguma 90. panta 2. punktā (tagad Lisabonas līguma 106. panta 2. punktā). 77. pantā par transportu (tagad 93. pantā) ir skarts sabiedrisko pakalpojumu jēdziens. Šajā gadījumā ir runa par viena transporta veida politikas politisko nosaukumu un līdz ar to nav nekādas saistības ar konkrēta un specifiska pakalpojuma sniegšanu, kas ir obligāts nosacījums, lai to varētu saukt par VTNP. To var darīt tikai dalībvalsts vai tās iestādes, un tas ir spēkā tikai attiecīgās valsts, reģiona vai pašvaldības teritorijā. No otras puses, ar Lisabonas līgumu izdarītie grozījumi ES tiesību aktos par VTNP ir drīzāk vājinājuši nekā stiprinājuši Eiropas skatījumu salīdzinot ar valstu kompetenci (2). Jaunā Padomes un Parlamenta panāktā reglamentējošā kompetence atbilstoši 14. pantam attiecas tikai uz principiem un ekonomiskiem un finanšu nosacījumiem, kas ļauj VTNP īstenot to uzdevumus. Taču šādas tiesības lielā mērā jau ir piešķirtas Eiropas Komisijai kā līgumu sargātājai. Tāpēc Padomei un Parlamentam nav kompetences četrpadsmit kopīgo vērtību jomā, kuru vidū ir “pieejamība”. Tiesību akti šajā jomā ir valstu kompetencē un tos neskar citi varas līmeņi. Tāpēc, lai visiem Eiropas iedzīvotājiem nodrošinātu pieņemamu dzīves kvalitāti, nevar vienkārši izmantot VTNP, bet drīzāk tas ir jādara, pieņemot nozaru tiesību aktus, lai panāktu visās dalībvalstīs vienādu minimālo līmeni. EESK atzinumos būtu jāievēro šāda nostāja un tāpēc ir skaidrs, ka šo mērķi būs iespējams īstenot ar Komisijas atbalstu un jo īpaši rīcību, lai gan tā ir noraidījusi trīs pašiniciatīvas atzinumus, ko Komiteja jau iepriekš bija pieņēmusi, lai virzītu vispārējas nozīmes pakalpojumu jautājumu. |
| --- | --- |

Trešais ievilkums ar punktu ir pretrunā šeit apgalvotajam. Mēs dodam priekšroku otrā ievilkuma svītrošanai, jo Komisija nevar noteikt, ka dalībvalstu pienākumus ir izveidot VTNP grozu. Lai šis jautājums kļūtu pilnībā saprotams, iziesim vēlreiz visu argumentāciju: ES primārajos tiesību aktos “sabiedriskie pakalpojumi” nav sinonīms VTNP. VTNP ir minēti jau Romas līguma 90. panta 2. punktā (tagad Lisabonas līguma 106. panta 2. punktā). 77. pantā par transportu (tagad 93. pantā) ir skarts sabiedrisko pakalpojumu jēdziens. Šajā gadījumā ir runa par viena transporta veida politikas politisko nosaukumu un līdz ar to nav nekādas saistības ar konkrēta un specifiska pakalpojuma sniegšanu, kas ir obligāts nosacījums, lai to varētu saukt par VTNP. To var darīt tikai dalībvalsts vai tās iestādes, un tas ir spēkā tikai attiecīgās valsts, reģiona vai pašvaldības teritorijā. No otras puses, ar Lisabonas līgumu izdarītie grozījumi ES tiesību aktos par VTNP ir drīzāk vājinājuši nekā stiprinājuši Eiropas skatījumu salīdzinot ar valstu kompetenci (2). Jaunā Padomes un Parlamenta panāktā reglamentējošā kompetence atbilstoši 14. pantam attiecas tikai uz principiem un ekonomiskiem un finanšu nosacījumiem, kas ļauj VTNP īstenot to uzdevumus. Taču šādas tiesības lielā mērā jau ir piešķirtas Eiropas Komisijai kā līgumu sargātājai. Tāpēc Padomei un Parlamentam nav kompetences četrpadsmit kopīgo vērtību jomā, kuru vidū ir “pieejamība”. Tiesību akti šajā jomā ir valstu kompetencē un tos neskar citi varas līmeņi. Tāpēc, lai visiem Eiropas iedzīvotājiem nodrošinātu pieņemamu dzīves kvalitāti, nevar vienkārši izmantot VTNP, bet drīzāk tas ir jādara, pieņemot nozaru tiesību aktus, lai panāktu visās dalībvalstīs vienādu minimālo līmeni. EESK atzinumos būtu jāievēro šāda nostāja un tāpēc ir skaidrs, ka šo mērķi būs iespējams īstenot ar Komisijas atbalstu un jo īpaši rīcību, lai gan tā ir noraidījusi trīs pašiniciatīvas atzinumus, ko Komiteja jau iepriekš bija pieņēmusi, lai virzītu vispārējas nozīmes pakalpojumu jautājumu.

5.4. punkta trešais ievilkums ar punktu:

| — | trūkst loģiskas saiknes starp trešā ievilkuma ar punktu pirmo un otro teikumu. Ar ierosināto grozījumu tiek precizēts, ka 26. protokolā nav noteikumu par mazāk aizsargātiem iedzīvotājiem vai sociāli mazāk labvēlīgām grupām. Tomēr vienmēr ir vēlams vēlreiz atgādināt, ka ir jāievēro ANO konvencijas. |
| --- | --- |

—

trūkst loģiskas saiknes starp trešā ievilkuma ar punktu pirmo un otro teikumu. Ar ierosināto grozījumu tiek precizēts, ka 26. protokolā nav noteikumu par mazāk aizsargātiem iedzīvotājiem vai sociāli mazāk labvēlīgām grupām. Tomēr vienmēr ir vēlams vēlreiz atgādināt, ka ir jāievēro ANO konvencijas.

Balsošanas rezultāti

| Par: | : | 110 |
| --- | --- | --- |
| Pret: | : | 44 |
| Atturas: | : | 12 |

Par:

:

110

Pret:

:

44

Atturas:

:

12

---

(1)  Tā kā tekstu avots ir Nīderlandes valdība, lai saprastu to nozīmi, jāatsaucas uz Nīderlandes Parlamenta vēsturi: Parlamenta dokumenti (Eerste en Tweede Kamerstukken), sērija 31384 (R 1850) C, Nr. 4, 2007.-2008. parlamentārais gads.

(2)  Tā kā tekstu avots ir Nīderlandes valdība, lai saprastu to nozīmi, jāatsaucas uz Nīderlandes Parlamena vēsturi: Parlamenta documenti (Eerste en Tweede Kamerstukken), sērija 31384 (R 1850) C, Nr.o4, 2007.-2008. parlamentārais gads.

---

| 11.6.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 177/32 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 177/32

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “ES stratēģija Adrijas un Jonijas jūras reģionam (EUSAIR)” (izpētes atzinums)

(2014/C 177/05)

Galvenais ziņotājs:
  Dimitriadis

Galvenais līdzziņotājs:
  Palmieri

Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietnieks Maroš Šefčovič2013. gada 20. novembrī lūdza Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju izstrādāt izpētes atzinumu par tematu

“ES stratēģija Adrijas un Jonijas jūras reģionam (EUSAIR)”.

Komitejas Birojs 2013. gada 15. oktobrī uzdeva Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētajai nodaļai sagatavot Komitejas atzinumu par šo jautājumu.

Ņemot vērā jautājuma steidzamību, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 495. plenārajā sesijā, kas notika 2014. gada 21. un 22. janvārī (2014. gada 21. janvāra sēdē), iecēla Dimitriadis kgu par galveno ziņotāju un Palmieri kgu par galveno līdzziņotāju un ar 150 balsīm par un 3 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

Dimitriadis

Palmieri

1.   Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK atzinīgi vērtē īpaši rūpīgo darbu, kas ieguldīts, izstrādājot Adrijas un Jonijas jūras reģionam veltīto Eiropas Savienības stratēģiju (EUSAIR), kuras mērķis ir atbalstīt kohēziju un konkurētspēju, ņemot vērā tos uzdevumus, kurus nav iespējams veiksmīgi atrisināt tikai reģionu vai valstu spēkiem ar parasto līdzekļu palīdzību. |
| --- | --- |

1.1.

EESK atzinīgi vērtē īpaši rūpīgo darbu, kas ieguldīts, izstrādājot Adrijas un Jonijas jūras reģionam veltīto Eiropas Savienības stratēģiju (EUSAIR), kuras mērķis ir atbalstīt kohēziju un konkurētspēju, ņemot vērā tos uzdevumus, kurus nav iespējams veiksmīgi atrisināt tikai reģionu vai valstu spēkiem ar parasto līdzekļu palīdzību.

EUSAIR

| 1.2. | EESK atzīmē, ka darba dokumentā nav norādīts uz sadarbības Vidusjūras reģionā stratēģisko vērtību. EESK vēlas uzsvērt, ka Adrijas un Jonijas reģionālā sadarbība ir svarīga ne tikai palīdzības sniegšanai Rietumbalkānu valstīm pirmspievienošanās procesā un saiknes stiprināšanai ar Donavas un Baltijas makroreģioniem – ir arī svarīgi Adrijas un Jonijas jūras reģionu uzskatīt par Vidusjūras baseina funkcionālu teritoriju. |
| --- | --- |

1.2.

EESK atzīmē, ka darba dokumentā nav norādīts uz sadarbības Vidusjūras reģionā stratēģisko vērtību. EESK vēlas uzsvērt, ka Adrijas un Jonijas reģionālā sadarbība ir svarīga ne tikai palīdzības sniegšanai Rietumbalkānu valstīm pirmspievienošanās procesā un saiknes stiprināšanai ar Donavas un Baltijas makroreģioniem – ir arī svarīgi Adrijas un Jonijas jūras reģionu uzskatīt par Vidusjūras baseina funkcionālu teritoriju.

| 1.3. | EESK ir pārliecināta, ka EUSAIR ir jāpieņem visaptveroša programma, kas ietver virkni uz darbību orientētu projektu un shēmu. Stratēģijā jāizmanto labākā prakse, kas jau izstrādāta citās makroreģionu stratēģijās (Baltijas jūra, Donava un Atlantijas okeāna reģions), iespējas, ko sniedz Savienība Vidusjūrai (1), stratēģija “Eiropa 2020”, pastāvošās ES programmas un finansēšanas pasākumi (2), kā arī tādas ES iniciatīvas kā INTERACT tehniskās palīdzības sniegšanai un apmācības nodrošināšanai (3). Tai jābūt arī operatīvi saistītai ar citām ES politikas jomām, piemēram ar kohēzijas, kopīgo lauksaimniecības un zivsaimniecības politiku, Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu un enerģijas tīkliem, programmu “Apvārsnis 2020”, Digitālo programmu, COSME programmu, integrēto jūrniecības politiku un kopējo Eiropas patvēruma sistēmas politiku (4). Rezultātam vajadzētu būt sarakstam ar praktiskiem pasākumiem, programmām un shēmām, lai reģiona iedzīvotāju interesēs nodrošinātu labāku kohēziju. |
| --- | --- |

1.3.

EESK ir pārliecināta, ka EUSAIR ir jāpieņem visaptveroša programma, kas ietver virkni uz darbību orientētu projektu un shēmu. Stratēģijā jāizmanto labākā prakse, kas jau izstrādāta citās makroreģionu stratēģijās (Baltijas jūra, Donava un Atlantijas okeāna reģions), iespējas, ko sniedz Savienība Vidusjūrai (1), stratēģija “Eiropa 2020”, pastāvošās ES programmas un finansēšanas pasākumi (2), kā arī tādas ES iniciatīvas kā INTERACT tehniskās palīdzības sniegšanai un apmācības nodrošināšanai (3). Tai jābūt arī operatīvi saistītai ar citām ES politikas jomām, piemēram ar kohēzijas, kopīgo lauksaimniecības un zivsaimniecības politiku, Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu un enerģijas tīkliem, programmu “Apvārsnis 2020”, Digitālo programmu, COSME programmu, integrēto jūrniecības politiku un kopējo Eiropas patvēruma sistēmas politiku (4). Rezultātam vajadzētu būt sarakstam ar praktiskiem pasākumiem, programmām un shēmām, lai reģiona iedzīvotāju interesēs nodrošinātu labāku kohēziju.

EUSAIR

1

2

INTERACT

3

COSME

4

| 1.4. | EESK norāda, ka darba dokumentā pilnīgi nemaz nav atspoguļots privātā sektora viedoklis un uzsver, ka šim sektoram ir būtiska nozīme izaugsmes un nodarbinātības veicināšanā. Tā uzsver, ka gan privātā sektora, gan pilsoniskās sabiedrības pārstāvji ir aktīvāk jāiesaista stratēģijas EUSAIR sagatavošanā un īstenošanā. Ļoti būtu vēlams uzlabot privātā sektora potenciāla izmantošanu investīciju piesaistes (gan vietējā, gan starptautiskā līmenī) un uzņēmējdarbības iespēju veidošanas jomā. |
| --- | --- |

1.4.

EESK norāda, ka darba dokumentā pilnīgi nemaz nav atspoguļots privātā sektora viedoklis un uzsver, ka šim sektoram ir būtiska nozīme izaugsmes un nodarbinātības veicināšanā. Tā uzsver, ka gan privātā sektora, gan pilsoniskās sabiedrības pārstāvji ir aktīvāk jāiesaista stratēģijas EUSAIR sagatavošanā un īstenošanā. Ļoti būtu vēlams uzlabot privātā sektora potenciāla izmantošanu investīciju piesaistes (gan vietējā, gan starptautiskā līmenī) un uzņēmējdarbības iespēju veidošanas jomā.

EUSAIR

| 1.5. | EESK ir pārliecināta, ka stratēģijā būtu jāveido spēcīgāka sociālā dimensija, lai uzlabotu atbalstu iekļaujošai izaugsmei Adrijas un Jonijas jūras reģionā. Ļoti svarīgi ir arī iesaistīt atstumto grupu, piemēram, migrantu kopienu, cilvēku ar invaliditāti un sieviešu organizāciju pārstāvjus sociālajā dialogā un pilnībā atbalstīt ES politiku, kas vērsta uz tādas diskriminācijas novēršanu, kuras pamatā ir rase vai etniskā izcelsme, invaliditāte, vecums, dzimumorientācija vai dzimums. |
| --- | --- |

1.5.

EESK ir pārliecināta, ka stratēģijā būtu jāveido spēcīgāka sociālā dimensija, lai uzlabotu atbalstu iekļaujošai izaugsmei Adrijas un Jonijas jūras reģionā. Ļoti svarīgi ir arī iesaistīt atstumto grupu, piemēram, migrantu kopienu, cilvēku ar invaliditāti un sieviešu organizāciju pārstāvjus sociālajā dialogā un pilnībā atbalstīt ES politiku, kas vērsta uz tādas diskriminācijas novēršanu, kuras pamatā ir rase vai etniskā izcelsme, invaliditāte, vecums, dzimumorientācija vai dzimums.

| 1.6. | EESK pauž nožēlu, ka darba dokumentā nav pienācīgi risināti jautājumi, kas saistīti ar nelikumīgas un nelegālās migrācijas plūsmu. ES ir rūpīgāk jāstrādā pie palīdzības sniegšanas Adrijas un Jonijas jūras reģionam, lai novērstu migrācijas radītās problēmas un iekļautu imigrantus sabiedrībā. |
| --- | --- |

1.6.

EESK pauž nožēlu, ka darba dokumentā nav pienācīgi risināti jautājumi, kas saistīti ar nelikumīgas un nelegālās migrācijas plūsmu. ES ir rūpīgāk jāstrādā pie palīdzības sniegšanas Adrijas un Jonijas jūras reģionam, lai novērstu migrācijas radītās problēmas un iekļautu imigrantus sabiedrībā.

| 1.7. | EESK ir pārliecināta, ka ļoti svarīgs ir policijas dienestu darbs un drošība, lai panāktu progresu Adrijas un Jonijas jūras reģionā, un aicina Padomi palielināt FRONTEX budžetu un darbības pilnvaras (5). |
| --- | --- |

1.7.

EESK ir pārliecināta, ka ļoti svarīgs ir policijas dienestu darbs un drošība, lai panāktu progresu Adrijas un Jonijas jūras reģionā, un aicina Padomi palielināt FRONTEX budžetu un darbības pilnvaras (5).

FRONTEX

5

| 1.8. | Lai arī pēdējos gados sadarbības reģionā ir īstenotas vairākas partnerību iniciatīvas un projekti, kas saistīti ar makroreģionāliem jautājumiem (“Adrijas Eiroreģions”, “Adrijas un Jonijas reģiona tirdzniecības kameru forums”, “Adrijas un Jonijas reģiona pilsētu forums”, Uniadrion u.c.), EESK vērš uzmanību uz to, ka šīs stratēģijas praktiskai izpausmei bija nepieciešams ilgs laiks, neskatoties uz to, ka diskusijas par Adrijas un Jonijas jūras reģiona iniciatīvu sākās jau 1999. gada oktobrī pēc Itālijas valdības ierosinājuma, un šo iniciatīvu oficiāli izveidoja 2000. gada maijā ar Ankonas deklarāciju. Pēc šīs visas aizkavēšanās laika grafiks galīgajai apstiprināšanai tika saīsināts, un tas ļoti sarežģīja EESK locekļu darbu Komitejas nostājas izstrādē. |
| --- | --- |

1.8.

Lai arī pēdējos gados sadarbības reģionā ir īstenotas vairākas partnerību iniciatīvas un projekti, kas saistīti ar makroreģionāliem jautājumiem (“Adrijas Eiroreģions”, “Adrijas un Jonijas reģiona tirdzniecības kameru forums”, “Adrijas un Jonijas reģiona pilsētu forums”, Uniadrion u.c.), EESK vērš uzmanību uz to, ka šīs stratēģijas praktiskai izpausmei bija nepieciešams ilgs laiks, neskatoties uz to, ka diskusijas par Adrijas un Jonijas jūras reģiona iniciatīvu sākās jau 1999. gada oktobrī pēc Itālijas valdības ierosinājuma, un šo iniciatīvu oficiāli izveidoja 2000. gada maijā ar Ankonas deklarāciju. Pēc šīs visas aizkavēšanās laika grafiks galīgajai apstiprināšanai tika saīsināts, un tas ļoti sarežģīja EESK locekļu darbu Komitejas nostājas izstrādē.

Uniadrion

2.   ES stratēģija Adrijas un Jonijas jūras reģionam (EUSAIR): konteksts un problēmas

ES stratēģija Adrijas un Jonijas jūras reģionam (EUSAIR

| 2.1. | Pirmie sadarbības mēģinājumi Adrijas un Jonijas jūras reģionā ir saistīti ar 1999. gadā aizsākto Dienvidaustrumeiropas Stabilitātes paktu. Tajā ietvertās pamatnostādnes bija vērstas uz miera, demokrātijas, cilvēktiesību un ekonomikas stiprināšanu Eiropas dienvidaustrumu valstīs laikā no 1999. līdz 2008. gadam. Šīs iniciatīvas ietvaros Somijas ES prezidentūras laikā 1999. gada oktobrī Tamperē Itālijas valdība prezentēja Adrijas un Jonijas jūras reģiona iniciatīvu, kas oficiāli tika aizsākta 2000. gada maijā Ankonā (Itālija), parakstot Ankonas deklarāciju. Šī deklarācija kļuva par politisko stūrakmeni Adrijas un Jonijas jūras reģiona teritoriālās sadarbības stiprināšanai, politiskās un ekonomiskās stabilitātes veicināšanai un kā arī radīja noturīgu pamatu Eiropas integrācijas procesam. Sākumā to parakstīja Albānijas, Bosnijas un Hercegovinas, Horvātijas, Grieķijas, Itālijas un Slovēnijas ārlietu ministri, taču vēlāk tai pievienojās arī Serbijas un Melnkalnes federatīvā savienība. |
| --- | --- |

2.1.

Pirmie sadarbības mēģinājumi Adrijas un Jonijas jūras reģionā ir saistīti ar 1999. gadā aizsākto Dienvidaustrumeiropas Stabilitātes paktu. Tajā ietvertās pamatnostādnes bija vērstas uz miera, demokrātijas, cilvēktiesību un ekonomikas stiprināšanu Eiropas dienvidaustrumu valstīs laikā no 1999. līdz 2008. gadam. Šīs iniciatīvas ietvaros Somijas ES prezidentūras laikā 1999. gada oktobrī Tamperē Itālijas valdība prezentēja Adrijas un Jonijas jūras reģiona iniciatīvu, kas oficiāli tika aizsākta 2000. gada maijā Ankonā (Itālija), parakstot Ankonas deklarāciju. Šī deklarācija kļuva par politisko stūrakmeni Adrijas un Jonijas jūras reģiona teritoriālās sadarbības stiprināšanai, politiskās un ekonomiskās stabilitātes veicināšanai un kā arī radīja noturīgu pamatu Eiropas integrācijas procesam. Sākumā to parakstīja Albānijas, Bosnijas un Hercegovinas, Horvātijas, Grieķijas, Itālijas un Slovēnijas ārlietu ministri, taču vēlāk tai pievienojās arī Serbijas un Melnkalnes federatīvā savienība.

| 2.1.1. | Pamatojoties uz Ankonas deklarāciju, darbību uzsāka vairāki iestāžu sadarbības tīkli ar mērķi atbalstīt kohēziju un konkurētspēju Adrijas un Jonijas jūras reģionā: Adrijas un Jonijas Eiroreģions, Pilsētu forums, Tirdzniecības kameru forums, Universitāšu forums (UNIADRION) un Adrijas un Jonijas jūras reģiona Iniciatīva. |
| --- | --- |

2.1.1.

Pamatojoties uz Ankonas deklarāciju, darbību uzsāka vairāki iestāžu sadarbības tīkli ar mērķi atbalstīt kohēziju un konkurētspēju Adrijas un Jonijas jūras reģionā: Adrijas un Jonijas Eiroreģions, Pilsētu forums, Tirdzniecības kameru forums, Universitāšu forums (UNIADRION) un Adrijas un Jonijas jūras reģiona Iniciatīva.

UNIADRION

| 2.2. | 2012. gada 19. novembrī ministriju sanāksmē, kurā piedalījās Komisijas pārstāvji un Adrijas un Jonijas jūras reģiona valstu ārlietu ministri, tika pieņemti šādi lēmumi:






  — | visas iesaistītās puses pauž aktīvu atbalstu jaunajai stratēģijai, |
| --- | --- | --- |

2.2.

2012. gada 19. novembrī ministriju sanāksmē, kurā piedalījās Komisijas pārstāvji un Adrijas un Jonijas jūras reģiona valstu ārlietu ministri, tika pieņemti šādi lēmumi:

—

visas iesaistītās puses pauž aktīvu atbalstu jaunajai stratēģijai,

| — | jaunajā stratēģijā tiks izmantota labākā prakse un pieredze, kas gūta, īstenojot Donavas reģiona (6) un Baltijas jūras reģiona (7) makroreģionālās stratēģijas, |
| --- | --- |

—

jaunajā stratēģijā tiks izmantota labākā prakse un pieredze, kas gūta, īstenojot Donavas reģiona (6) un Baltijas jūras reģiona (7) makroreģionālās stratēģijas,

6

7

| — | pasākumiem nevajadzētu pārklāties ar jūrlietu stratēģiju, |
| --- | --- |

—

pasākumiem nevajadzētu pārklāties ar jūrlietu stratēģiju,

| — | būtu jānodrošina stratēģijai nepieciešamie cilvēkresursi, tās izstrādei un īstenošanai paredzot atbilstošu personālu, |
| --- | --- |

—

būtu jānodrošina stratēģijai nepieciešamie cilvēkresursi, tās izstrādei un īstenošanai paredzot atbilstošu personālu,

| — | rīcības plānā būtu jānosaka konkrēti pasākumi un projekti, |
| --- | --- |

—

rīcības plānā būtu jānosaka konkrēti pasākumi un projekti,

| — | vēlāk varētu lemt par papildu rīcības jomām un locekļiem. |
| --- | --- |

—

vēlāk varētu lemt par papildu rīcības jomām un locekļiem.

| 2.3. | Ņemot vērā Eiropadomes 2012. gada 14. decembra lēmumu (8) par jaunas makroreģionālas stratēģijas izstrādi Adrijas un Jonijas jūras reģionam līdz 2014. gada beigām un atbilstoši saņemtajām pilnvarām, Komisijas dienesti varētu sākt paziņojuma un rīcības plāna sagatavošanu, kas noslēgumā būtu jāapstiprina prezidējošai valstij Itālijai. |
| --- | --- |

2.3.

Ņemot vērā Eiropadomes 2012. gada 14. decembra lēmumu (8) par jaunas makroreģionālas stratēģijas izstrādi Adrijas un Jonijas jūras reģionam līdz 2014. gada beigām un atbilstoši saņemtajām pilnvarām, Komisijas dienesti varētu sākt paziņojuma un rīcības plāna sagatavošanu, kas noslēgumā būtu jāapstiprina prezidējošai valstij Itālijai.

8

| 2.4. | 2013. gada 22. oktobrī Padome pirmo reizi pieņēma makroreģionālo stratēģiju pamatiezīmju stratēģiskos kritērijus. Tie ir šādi:






  — | stiprināt attiecīgo dalībvalstu sadarbību, sadarbību ar ieinteresētajām citām valstīm un ar ieinteresētajām valstīm ārpus ES kopējo interešu jomās, |
| --- | --- | --- |

2.4.

2013. gada 22. oktobrī Padome pirmo reizi pieņēma makroreģionālo stratēģiju pamatiezīmju stratēģiskos kritērijus. Tie ir šādi:

—

stiprināt attiecīgo dalībvalstu sadarbību, sadarbību ar ieinteresētajām citām valstīm un ar ieinteresētajām valstīm ārpus ES kopējo interešu jomās,

| — | mobilizēt dažādus pieejamos finansējuma avotus un attiecīgās ieinteresētās personas, lai uzlabotu politikas izstrādi un īstenošanu dažādās ES, valstu un reģionālās politikas jomās; |
| --- | --- |

—

mobilizēt dažādus pieejamos finansējuma avotus un attiecīgās ieinteresētās personas, lai uzlabotu politikas izstrādi un īstenošanu dažādās ES, valstu un reģionālās politikas jomās;

| — | uzlabot pastāvošos sadarbības mehānismus un tīklus, |
| --- | --- |

—

uzlabot pastāvošos sadarbības mehānismus un tīklus,

| — | veicināt jaunu kvalitatīvu projektu izstrādi un uzlabot šādu projektu finansēšanas iespējas. |
| --- | --- |

—

veicināt jaunu kvalitatīvu projektu izstrādi un uzlabot šādu projektu finansēšanas iespējas.

| 2.5. | Iesaistītās valstis attiecībā uz Adrijas un Jonijas jūras reģiona stratēģiju ir uzņēmušās stingras politiskas saistības un ir labi informētas. Pati ES to uzskata ne vien par uzdevumu, bet arī par lielisku iespēju. Šīs stratēģijas uzdevums ir savienot un aizsargāt. Tā nodrošinās atbalstu kohēzijai ārpus ES robežām teritorijā, kas ir ļoti svarīga kontinenta stabilitātei. |
| --- | --- |

2.5.

Iesaistītās valstis attiecībā uz Adrijas un Jonijas jūras reģiona stratēģiju ir uzņēmušās stingras politiskas saistības un ir labi informētas. Pati ES to uzskata ne vien par uzdevumu, bet arī par lielisku iespēju. Šīs stratēģijas uzdevums ir savienot un aizsargāt. Tā nodrošinās atbalstu kohēzijai ārpus ES robežām teritorijā, kas ir ļoti svarīga kontinenta stabilitātei.

| 2.6. | Adrijas un Jonijas jūras reģiona stratēģija no politiskā un tehniskā viedokļa papildina Donavas reģiona makroreģionālo stratēģiju (tā ietver vairākas valstis, kas ir iesaistītas arī Adrijas un Jonijas jūras reģiona stratēģijā) un Baltijas jūras reģiona makroreģionālo stratēģiju. |
| --- | --- |

2.6.

Adrijas un Jonijas jūras reģiona stratēģija no politiskā un tehniskā viedokļa papildina Donavas reģiona makroreģionālo stratēģiju (tā ietver vairākas valstis, kas ir iesaistītas arī Adrijas un Jonijas jūras reģiona stratēģijā) un Baltijas jūras reģiona makroreģionālo stratēģiju.

| 2.7. | Adrijas un Jonijas jūras reģionu skar vairākas smagas problēmas, piemēram, ekoloģiskas un vides problēmas, neefektīvi transporta sakari un neatbilstoša sadarbība kohēzijas, konkurētspējas un inovācijas atbalsta jomā. Viens no šo problēmu sekmīgas novēršanas līdzekļiem ir mūsdienīgas uzņēmējdarbības kultūras izplatīšana un MVU attīstība reģionā, veicinot to savstarpēju sadarbību un labākās prakses nodošanu. |
| --- | --- |

2.7.

Adrijas un Jonijas jūras reģionu skar vairākas smagas problēmas, piemēram, ekoloģiskas un vides problēmas, neefektīvi transporta sakari un neatbilstoša sadarbība kohēzijas, konkurētspējas un inovācijas atbalsta jomā. Viens no šo problēmu sekmīgas novēršanas līdzekļiem ir mūsdienīgas uzņēmējdarbības kultūras izplatīšana un MVU attīstība reģionā, veicinot to savstarpēju sadarbību un labākās prakses nodošanu.

| 2.8. | Uz makroreģionālu pieeju balstīta stratēģija var radīt ietekmīgus impulsus, kas veicinātu Balkānu un Austrumeiropas valstu integrāciju Eiropā, integrētu attīstības politiku un labāku ES un valsts līdzekļu izmantošanu, kā arī stiprinātu apmaiņu un partnerību starp iesaistīto valstu pilsoniskās sabiedrības locekļiem. |
| --- | --- |

2.8.

Uz makroreģionālu pieeju balstīta stratēģija var radīt ietekmīgus impulsus, kas veicinātu Balkānu un Austrumeiropas valstu integrāciju Eiropā, integrētu attīstības politiku un labāku ES un valsts līdzekļu izmantošanu, kā arī stiprinātu apmaiņu un partnerību starp iesaistīto valstu pilsoniskās sabiedrības locekļiem.

| 2.8.1. | Makroreģionāla sadarbība atvieglo ES standartu – acquis communautaire – ievērošanu, kas pozitīvi ietekmē virzību uz Eiropu un stabilitātes nostiprināšanos Adrijas un Jonijas jūras reģiona valstīs, kā arī reģionālā līmenī. Turklāt makroreģionāla stratēģijai ir būtiska teritoriju kohēzijas un sociālās un ekonomiskās integrācijas veicināšanai. |
| --- | --- |

2.8.1.

Makroreģionāla sadarbība atvieglo ES standartu – acquis communautaire – ievērošanu, kas pozitīvi ietekmē virzību uz Eiropu un stabilitātes nostiprināšanos Adrijas un Jonijas jūras reģiona valstīs, kā arī reģionālā līmenī. Turklāt makroreģionāla stratēģijai ir būtiska teritoriju kohēzijas un sociālās un ekonomiskās integrācijas veicināšanai.

acquis communautaire

| 2.8.2. | Lai nodrošinātu efektivitāti, makroreģionālā pieeja, kuras mērķis ir stiprināt dažādu ES politikas jomu sinerģiju un saskaņot dažādu Adrijas un Jonijas jūras reģiona ieinteresēto pušu ieguldījumu, būtu jābalsta uz trim principiem: vairāk savstarpēji papildinoša finansējuma, vairāk institucionālās koordinācijas un vairāk jaunu projektu. Šajā procesā nozīmīga loma būtu jāpiešķir privātajam sektoram. |
| --- | --- |

2.8.2.

Lai nodrošinātu efektivitāti, makroreģionālā pieeja, kuras mērķis ir stiprināt dažādu ES politikas jomu sinerģiju un saskaņot dažādu Adrijas un Jonijas jūras reģiona ieinteresēto pušu ieguldījumu, būtu jābalsta uz trim principiem: vairāk savstarpēji papildinoša finansējuma, vairāk institucionālās koordinācijas un vairāk jaunu projektu. Šajā procesā nozīmīga loma būtu jāpiešķir privātajam sektoram.

| 2.8.3. | Labi strukturēta makroreģionāla stratēģija varētu nodrošināt vienotu Eiropas sistēmu, kas veicinātu kultūras bagātināšanu un valstu pilsoniskās sabiedrības iespēju paplašināšanos reģionālā līmenī. Tas īpaši svarīgi ir tādiem reģioniem kā Austrumeiropa vai Balkāni, kuros demokrātiskas prakses nostiprināšanās ir cieši saistīta ar plaukstošas un dinamiskas publiskās sfēras attīstību. |
| --- | --- |

2.8.3.

Labi strukturēta makroreģionāla stratēģija varētu nodrošināt vienotu Eiropas sistēmu, kas veicinātu kultūras bagātināšanu un valstu pilsoniskās sabiedrības iespēju paplašināšanos reģionālā līmenī. Tas īpaši svarīgi ir tādiem reģioniem kā Austrumeiropa vai Balkāni, kuros demokrātiskas prakses nostiprināšanās ir cieši saistīta ar plaukstošas un dinamiskas publiskās sfēras attīstību.

| 2.8.4. | Uz makroreģionālas stratēģijas pamata būs iespējams plānot infrastruktūras attīstību starptautiskā ģeogrāfiskā mērogā, veicinot IKT tīklu, autotransporta, dzelzceļa un ostu attīstību, vienlaikus nodrošinot teritoriālu kohēziju un konkurētspēju bez šķēršļiem un ierobežojumiem. |
| --- | --- |

2.8.4.

Uz makroreģionālas stratēģijas pamata būs iespējams plānot infrastruktūras attīstību starptautiskā ģeogrāfiskā mērogā, veicinot IKT tīklu, autotransporta, dzelzceļa un ostu attīstību, vienlaikus nodrošinot teritoriālu kohēziju un konkurētspēju bez šķēršļiem un ierobežojumiem.

| 2.9. | Neskatoties uz iniciatīvas ilgo uzsākšanu, to nesen pasludināja par steidzamu, un galīgie termiņi ir saīsināti, taču tas nelabvēlīgi ietekmē galīgo rezultātu. |
| --- | --- |

2.9.

Neskatoties uz iniciatīvas ilgo uzsākšanu, to nesen pasludināja par steidzamu, un galīgie termiņi ir saīsināti, taču tas nelabvēlīgi ietekmē galīgo rezultātu.

3.   Darba dokumenta vēriens un mērķi

Darba dokumenta vēriens un mērķi

| 3.1. | ES stratēģijā Adrijas un Jonijas jūras reģionam (EUSAIR) Jonijas jūra ir vienojošs izšķirošs faktors. Stratēģija jāvērš uz reģionālām kopējas intereses jomām, kas ir ļoti svarīgas Adrijas un Jonijas jūras reģiona valstīm, un jāprecizē visi praktiskie jautājumi (pamata pīlāri, pārvaldība u.c.). Valdībām un sociālo partneru pārstāvjiem rīcības plāna svarīgākās prioritārās jomas būtu jānosaka un mērķi būtu jāizvirza, ņemot vērā kopējas vēlmes un tiecoties uz ilgtspējīgiem kopējo problēmu risinājumiem, īpašu uzmanību veltot jūrniecības un jūras vides investīcijām izaugsmes un nodarbinātības jomā. |
| --- | --- |

3.1.

ES stratēģijā Adrijas un Jonijas jūras reģionam (EUSAIR) Jonijas jūra ir vienojošs izšķirošs faktors. Stratēģija jāvērš uz reģionālām kopējas intereses jomām, kas ir ļoti svarīgas Adrijas un Jonijas jūras reģiona valstīm, un jāprecizē visi praktiskie jautājumi (pamata pīlāri, pārvaldība u.c.). Valdībām un sociālo partneru pārstāvjiem rīcības plāna svarīgākās prioritārās jomas būtu jānosaka un mērķi būtu jāizvirza, ņemot vērā kopējas vēlmes un tiecoties uz ilgtspējīgiem kopējo problēmu risinājumiem, īpašu uzmanību veltot jūrniecības un jūras vides investīcijām izaugsmes un nodarbinātības jomā.

EUSAIR

| 3.2. | Galvenais EUSAIR mērķis ir veicināt ilgtspējīgu ekonomisko un sociālo labklājību Adrijas un Jonijas jūras reģionā, izmantojot izaugsmi un darba vietu veidošanu, uzlabojot tā pievilcību, konkurētspēju un savienojamību, vienlaikus aizsargājot iekšzemes teritoriju vidi un piekrastes un jūras ekosistēmu. |
| --- | --- |

3.2.

Galvenais EUSAIR mērķis ir veicināt ilgtspējīgu ekonomisko un sociālo labklājību Adrijas un Jonijas jūras reģionā, izmantojot izaugsmi un darba vietu veidošanu, uzlabojot tā pievilcību, konkurētspēju un savienojamību, vienlaikus aizsargājot iekšzemes teritoriju vidi un piekrastes un jūras ekosistēmu.

EUSAIR

| 3.3. | Šis mērķis tiks sasniegts ar pasākumiem, kas tiks īstenoti atbilstoši četriem tematiskiem pīlāriem (9): jūrniecības un jūras vides inovatīvas izaugsmes veidošana; reģiona savienošana; vides saglabāšana, aizsardzība un kvalitātes uzlabošana, kā arī reģiona pievilcības uzlabošana. |
| --- | --- |

3.3.

Šis mērķis tiks sasniegts ar pasākumiem, kas tiks īstenoti atbilstoši četriem tematiskiem pīlāriem (9): jūrniecības un jūras vides inovatīvas izaugsmes veidošana; reģiona savienošana; vides saglabāšana, aizsardzība un kvalitātes uzlabošana, kā arī reģiona pievilcības uzlabošana.

9

| 3.3.1. | Pirmais pīlārs: jūrniecības un jūras vides inovatīvas izaugsmes veidošana Zvejniecība (10) ir ļoti svarīga Adrijas un Jonijas jūras reģiona ekonomikas joma piekrastes teritorijās un to iedzīvotājiem. Šā pīlāra pamatmērķis ir attīstīt spēcīgu, augstas kvalitātes zvejniecības un akvakultūras nozari, kas būtu ilgtspējīga no vides un ekonomikas viedokļa un kas varētu radīt jaunas darba vietas. |
| --- | --- |

3.3.1.

Pirmais pīlārs: jūrniecības un jūras vides inovatīvas izaugsmes veidošana Zvejniecība (10) ir ļoti svarīga Adrijas un Jonijas jūras reģiona ekonomikas joma piekrastes teritorijās un to iedzīvotājiem. Šā pīlāra pamatmērķis ir attīstīt spēcīgu, augstas kvalitātes zvejniecības un akvakultūras nozari, kas būtu ilgtspējīga no vides un ekonomikas viedokļa un kas varētu radīt jaunas darba vietas.

Pirmais pīlārs: jūrniecības un jūras vides inovatīvas izaugsmes veidošana

10

| 3.3.2. | Otrais pīlārs: reģiona savienošana Šis reģions atrodas ļoti svarīgā no ģeogrāfiskā skatījuma stratēģiskā vietā uz Eiropas ziemeļu, dienvidu, austrumu un rietumu asīm. Adrijas un Jonijas jūras reģions ir būtiskas preču, pasažieru un enerģijas plūsmu krustceles. Vairāku Eiropas valstu imports un eksports lielā mērā ir atkarīgs no šīm teritorijām. Adrijas jūras maģistrāles nodrošina dzīvotspējīgus, uzticamus un konkurētspējīgus preču un pasažieru transporta pakalpojumus. Pasažieru kuģu reisi, naftas un gāzes transporta pārvadājumi palielinās gadu no gada. Diemžēl līdztekus tirdzniecības kravu pārvadājumiem Adrijas un Jonijas jūras ceļus izmanto arī krimināli tīkli, kas nodarbojas ar nelikumīgu tirdzniecību. |
| --- | --- |

3.3.2.

Otrais pīlārs: reģiona savienošana Šis reģions atrodas ļoti svarīgā no ģeogrāfiskā skatījuma stratēģiskā vietā uz Eiropas ziemeļu, dienvidu, austrumu un rietumu asīm. Adrijas un Jonijas jūras reģions ir būtiskas preču, pasažieru un enerģijas plūsmu krustceles. Vairāku Eiropas valstu imports un eksports lielā mērā ir atkarīgs no šīm teritorijām. Adrijas jūras maģistrāles nodrošina dzīvotspējīgus, uzticamus un konkurētspējīgus preču un pasažieru transporta pakalpojumus. Pasažieru kuģu reisi, naftas un gāzes transporta pārvadājumi palielinās gadu no gada. Diemžēl līdztekus tirdzniecības kravu pārvadājumiem Adrijas un Jonijas jūras ceļus izmanto arī krimināli tīkli, kas nodarbojas ar nelikumīgu tirdzniecību.

Otrais pīlārs: reģiona savienošana

| 3.3.3. | Trešais pīlārs: saglabāt, aizsargāt un uzlabot vides kvalitāti Adrijas un Jonijas piekrastē un jūras vidē vērojama milzīga dzīvotņu un sugu daudzveidība. Vienlaicīgā spēcīgā antropogēnā spiediena un topogrāfisko īpatnību dēļ šīs dzīvotnes būtiski apdraud piesārņojuma risks. Sadarbība starp pusēm, kas ieinteresētas piekrastes teritorijās, notiek saskaņā ar Jūras stratēģijas pamatdirektīvu, Barselonas konvenciju un tās protokoliem un to īsteno arī Adrijas jūras un tās piekrastes aizsardzības apvienotā komisija. Upju un jūras transports būtiski ietekmē Adrijas jūru. |
| --- | --- |

3.3.3.

Trešais pīlārs: saglabāt, aizsargāt un uzlabot vides kvalitāti Adrijas un Jonijas piekrastē un jūras vidē vērojama milzīga dzīvotņu un sugu daudzveidība. Vienlaicīgā spēcīgā antropogēnā spiediena un topogrāfisko īpatnību dēļ šīs dzīvotnes būtiski apdraud piesārņojuma risks. Sadarbība starp pusēm, kas ieinteresētas piekrastes teritorijās, notiek saskaņā ar Jūras stratēģijas pamatdirektīvu, Barselonas konvenciju un tās protokoliem un to īsteno arī Adrijas jūras un tās piekrastes aizsardzības apvienotā komisija. Upju un jūras transports būtiski ietekmē Adrijas jūru.

Trešais pīlārs: saglabāt, aizsargāt un uzlabot vides kvalitāti

| 3.3.4. | Ceturtais pīlārs: reģiona pievilcības uzlabošana Tūrismam ir ekonomiski būtiska loma, jo šī joma ir viena no galvenajām reģionā un tās aktivitāte palielinās visātrāk. Daudzos gadījumos tas ir piekrastes reģionu un arvien biežāk arī iekšzemes ekonomikas pamats. Vērtējot atsevišķi, kruīzu nozare liecina par spēcīgu izaugsmes potenciālu. Beidzamo 10 gadu laikā pieprasījums pasaulē pēc kruīziem ir pieaudzis aptuveni divkāršā apmērā. Par to liecina Adrijas un Jonijas jūras reģions, kurā jau notiek strauja izaugsme. Turklāt šā reģiona kultūras un arheoloģiskais mantojums ir būtiski līdzekļi, kas ir jāizmanto visaptveroši. Jaunā makroreģionālā stratēģija varētu palīdzēt tūrisma nozares dalībniekiem novērst tādas iekšējas un ārējas problēmas kā pieaugoša citu galamērķu konkurence un sezonālās svārstības, kā arī iekļaut jaunus tirgus, ko tūrisma nozare līdz šīm nav ņēmusi vērā, piemēram, tūristi ar invaliditāti un vecāka gadagājuma cilvēki. Makroreģionāla pieeja piekrastes, jūras tūrismam un citiem tā veidiem varētu kalpot par stimulu pārvaldības stiprināšanai, kā arī privātā sektora dalībnieku un starptautisku finanšu iestāžu iesaistīšanai. |
| --- | --- |

3.3.4.

Ceturtais pīlārs: reģiona pievilcības uzlabošana Tūrismam ir ekonomiski būtiska loma, jo šī joma ir viena no galvenajām reģionā un tās aktivitāte palielinās visātrāk. Daudzos gadījumos tas ir piekrastes reģionu un arvien biežāk arī iekšzemes ekonomikas pamats. Vērtējot atsevišķi, kruīzu nozare liecina par spēcīgu izaugsmes potenciālu. Beidzamo 10 gadu laikā pieprasījums pasaulē pēc kruīziem ir pieaudzis aptuveni divkāršā apmērā. Par to liecina Adrijas un Jonijas jūras reģions, kurā jau notiek strauja izaugsme. Turklāt šā reģiona kultūras un arheoloģiskais mantojums ir būtiski līdzekļi, kas ir jāizmanto visaptveroši. Jaunā makroreģionālā stratēģija varētu palīdzēt tūrisma nozares dalībniekiem novērst tādas iekšējas un ārējas problēmas kā pieaugoša citu galamērķu konkurence un sezonālās svārstības, kā arī iekļaut jaunus tirgus, ko tūrisma nozare līdz šīm nav ņēmusi vērā, piemēram, tūristi ar invaliditāti un vecāka gadagājuma cilvēki. Makroreģionāla pieeja piekrastes, jūras tūrismam un citiem tā veidiem varētu kalpot par stimulu pārvaldības stiprināšanai, kā arī privātā sektora dalībnieku un starptautisku finanšu iestāžu iesaistīšanai.

Ceturtais pīlārs: reģiona pievilcības uzlabošana

4.   Īpašas piezīmes par darba dokumentu

Īpašas piezīmes par darba dokumentu

| 4.1. | EESK norāda, ka šā reģiona valstu iedzīvotāju vidū informētība par dažādajiem jautājumiem ir ļoti atšķirīga. Ņemot vērā ļoti dažādo pieredzi četrās ES dalībvalstīs un četrās valstīs, kas nav tās dalībvalstis, un ļoti dažādo informētības un attīstības līmeni, reģionam ir vajadzīga vairāk dažādota stratēģija, kas attiecīgi pielāgota tā dažādam teritoriālajam potenciālam. |
| --- | --- |

4.1.

EESK norāda, ka šā reģiona valstu iedzīvotāju vidū informētība par dažādajiem jautājumiem ir ļoti atšķirīga. Ņemot vērā ļoti dažādo pieredzi četrās ES dalībvalstīs un četrās valstīs, kas nav tās dalībvalstis, un ļoti dažādo informētības un attīstības līmeni, reģionam ir vajadzīga vairāk dažādota stratēģija, kas attiecīgi pielāgota tā dažādam teritoriālajam potenciālam.

| 4.1.1. | Tāpēc Komisijai jācenšas, lai palīdzētu uzlabot informētības līmeni un nodrošināt privātā sektora un plašāku sabiedrības organizāciju tiešu līdzdalību. Tas ir liels uzdevums. |
| --- | --- |

4.1.1.

Tāpēc Komisijai jācenšas, lai palīdzētu uzlabot informētības līmeni un nodrošināt privātā sektora un plašāku sabiedrības organizāciju tiešu līdzdalību. Tas ir liels uzdevums.

| 4.2. | EESK kopumā atbalsta darba dokumentu, kurā detalizēti analizēti svarīgākie elementi, ar kuru palīdzību paredzēts nodrošināt gudru, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi Adrijas un Jonijas jūras reģionā. Četri pīlāri atbilstoši aptver svarīgākās problēmas, uzdevumus un mērķus. |
| --- | --- |

4.2.

EESK kopumā atbalsta darba dokumentu, kurā detalizēti analizēti svarīgākie elementi, ar kuru palīdzību paredzēts nodrošināt gudru, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi Adrijas un Jonijas jūras reģionā. Četri pīlāri atbilstoši aptver svarīgākās problēmas, uzdevumus un mērķus.

| 4.3. | EESK vēlētos paust atzinību par pūliņiem, kas ieguldīti Adrijas un Jonijas jūras reģiona stratēģijas izstrādē. Darba dokumentā ir minēti trūkumi, norādītas sinerģijas, ieskicēts kopējais skatījums un izvirzīta virkne priekšlikumu, kas veido stabilu pamatu stratēģijas izstrādei. Tas ietver arī reālistisku pasākumu kopumu un visu ieinteresēto personu aktīvu līdzdalību. |
| --- | --- |

4.3.

EESK vēlētos paust atzinību par pūliņiem, kas ieguldīti Adrijas un Jonijas jūras reģiona stratēģijas izstrādē. Darba dokumentā ir minēti trūkumi, norādītas sinerģijas, ieskicēts kopējais skatījums un izvirzīta virkne priekšlikumu, kas veido stabilu pamatu stratēģijas izstrādei. Tas ietver arī reālistisku pasākumu kopumu un visu ieinteresēto personu aktīvu līdzdalību.

| 4.3.1. | EESK ir pārliecināta, ka makroreģionālas stratēģijas var būtiski ietekmēt šā reģiona valstis. Labi pārdomāta stratēģija var nodrošināt vispārēju pamatsistēmu, un tās izstrādi var uzskatīt par stabilitātes stiprināšanas procesu, kas vienmēr ir priekšnoteikums privātā sektora investīciju piesaistei no reģiona un no ārpusreģiona avotiem. |
| --- | --- |

4.3.1.

EESK ir pārliecināta, ka makroreģionālas stratēģijas var būtiski ietekmēt šā reģiona valstis. Labi pārdomāta stratēģija var nodrošināt vispārēju pamatsistēmu, un tās izstrādi var uzskatīt par stabilitātes stiprināšanas procesu, kas vienmēr ir priekšnoteikums privātā sektora investīciju piesaistei no reģiona un no ārpusreģiona avotiem.

| 4.3.2. | EESK atbalsta prioritātes, kas ir identificētas kā reģiona stiprās puses, piemēram, tā nozīme kā preču, cilvēku un enerģijas plūsmas mezglam un tā konkurences priekšrocības ar jūru saistītas darbības un tūrisma jomā. Šīs jomas varētu kļūt par investīciju, izaugsmes un nodarbinātības virzītājspēkiem. |
| --- | --- |

4.3.2.

EESK atbalsta prioritātes, kas ir identificētas kā reģiona stiprās puses, piemēram, tā nozīme kā preču, cilvēku un enerģijas plūsmas mezglam un tā konkurences priekšrocības ar jūru saistītas darbības un tūrisma jomā. Šīs jomas varētu kļūt par investīciju, izaugsmes un nodarbinātības virzītājspēkiem.

| 4.3.3. | EESK piekrīt arī stratēģijas projektā paustajiem secinājumiem par to, ka ir jāstiprina sadarbības reģionā stratēģijas. EESK tāpēc ir pārliecināta, ka darbības plānā būtu jāuzsver klasteru un tīklu platformu veidošana kopēju iniciatīvu īstenošanai ar mērķi novērst kopējas nepilnības un izstrādāt kopēju redzējumu, lai reģionā attīstītu ilgtspējīgas un augsti konkurētspējīgas ekonomikas. |
| --- | --- |

4.3.3.

EESK piekrīt arī stratēģijas projektā paustajiem secinājumiem par to, ka ir jāstiprina sadarbības reģionā stratēģijas. EESK tāpēc ir pārliecināta, ka darbības plānā būtu jāuzsver klasteru un tīklu platformu veidošana kopēju iniciatīvu īstenošanai ar mērķi novērst kopējas nepilnības un izstrādāt kopēju redzējumu, lai reģionā attīstītu ilgtspējīgas un augsti konkurētspējīgas ekonomikas.

| 4.3.4. | EESK atzīmē, ka dokumentā nav pienācīgi skatīti daži būtiski teritoriālās, sociālās un ekonomiskās kohēzijas aspekti. |
| --- | --- |

4.3.4.

EESK atzīmē, ka dokumentā nav pienācīgi skatīti daži būtiski teritoriālās, sociālās un ekonomiskās kohēzijas aspekti.

| 4.3.5. | EESK norāda, ka tādi svarīgi jautājumi kā pētniecība, inovācija un MVU attīstība un spēju veidošana būtu jāmin ne tikai kā vispārēji aspekti, bet tiem būtu jāpiešķir svarīgāka loma, lai tie kļūtu par reāliem reģionālās kohēzijas un konkurētspējas veicinātājiem. |
| --- | --- |

4.3.5.

EESK norāda, ka tādi svarīgi jautājumi kā pētniecība, inovācija un MVU attīstība un spēju veidošana būtu jāmin ne tikai kā vispārēji aspekti, bet tiem būtu jāpiešķir svarīgāka loma, lai tie kļūtu par reāliem reģionālās kohēzijas un konkurētspējas veicinātājiem.

| 4.3.6. | Darba dokumentā nav minēts par Vidusjūras reģiona sadarbības stratēģisko nozīmi. Adrijas un Jonijas reģionālā sadarbība ir svarīga ne tikai palīdzības sniegšanai Rietumbalkānu valstīm pirmspievienošanās procesā un saiknes stiprināšanai ar Donavas un Baltijas makroreģioniem – ir svarīgi Adrijas un Jonijas jūras reģionu uzskatīt par Vidusjūras baseina funkcionālu teritoriju. |
| --- | --- |

4.3.6.

Darba dokumentā nav minēts par Vidusjūras reģiona sadarbības stratēģisko nozīmi. Adrijas un Jonijas reģionālā sadarbība ir svarīga ne tikai palīdzības sniegšanai Rietumbalkānu valstīm pirmspievienošanās procesā un saiknes stiprināšanai ar Donavas un Baltijas makroreģioniem – ir svarīgi Adrijas un Jonijas jūras reģionu uzskatīt par Vidusjūras baseina funkcionālu teritoriju.

| 4.3.7. | Nav pienācīgi risinātas ar nelikumīgo imigrāciju saistītas problēmas. Īpaši, iesaistot Itālijas dienvidu reģionus (Apūlijas, Bazilikatas, Kalabrijas un Sicīlijas reģionus) Adrijas un Jonijas jūras stratēģijā, ir nepieciešams vairāk pievērsties humāniem un drošības jautājumiem, kas saistīti ar migrāciju no Ziemeļāfrikas valstīm. |
| --- | --- |

4.3.7.

Nav pienācīgi risinātas ar nelikumīgo imigrāciju saistītas problēmas. Īpaši, iesaistot Itālijas dienvidu reģionus (Apūlijas, Bazilikatas, Kalabrijas un Sicīlijas reģionus) Adrijas un Jonijas jūras stratēģijā, ir nepieciešams vairāk pievērsties humāniem un drošības jautājumiem, kas saistīti ar migrāciju no Ziemeļāfrikas valstīm.

| 4.3.8. | EESK uzskata, ka pašreizējā veidolā stratēģija ietver samērā garu uzskaitījumu ar problemātiskajām jomām, strukturālajiem trūkumiem un mērķiem. Šis plašais uzskaitījums ir nelietderīgs un būtu jāsaīsina, lai tas būtu pārskatāms un reālistisks pasākumu saraksts. EESK tāpēc vēlas ieteikt stratēģijas saturā ietvert tikai vissvarīgākās darbības jomas un noteikt vissvarīgākos pasākumus īstermiņā, vidējā termiņā un ilgtermiņā, sākot no visnozīmīgākajiem jautājumiem. |
| --- | --- |

4.3.8.

EESK uzskata, ka pašreizējā veidolā stratēģija ietver samērā garu uzskaitījumu ar problemātiskajām jomām, strukturālajiem trūkumiem un mērķiem. Šis plašais uzskaitījums ir nelietderīgs un būtu jāsaīsina, lai tas būtu pārskatāms un reālistisks pasākumu saraksts. EESK tāpēc vēlas ieteikt stratēģijas saturā ietvert tikai vissvarīgākās darbības jomas un noteikt vissvarīgākos pasākumus īstermiņā, vidējā termiņā un ilgtermiņā, sākot no visnozīmīgākajiem jautājumiem.

| 4.3.9. | EESK ir pārliecināta, ka Adrijas un Jonijas jūras reģiona stratēģijā būtu jāiesaista visi ieinteresētie: valdības, reģionālās un vietējās pašvaldības, universitātes, pētniecības iestādes, privātā sektora uzņēmumi un MVU, sociālie partneri, NVO un pilsoniskā sabiedrība, apliecinot, ka stratēģijā ir ievēroti daudzlīmeņu pārvaldības un aktīvas pilsoņu līdzdalības principi (11). |
| --- | --- |

4.3.9.

EESK ir pārliecināta, ka Adrijas un Jonijas jūras reģiona stratēģijā būtu jāiesaista visi ieinteresētie: valdības, reģionālās un vietējās pašvaldības, universitātes, pētniecības iestādes, privātā sektora uzņēmumi un MVU, sociālie partneri, NVO un pilsoniskā sabiedrība, apliecinot, ka stratēģijā ir ievēroti daudzlīmeņu pārvaldības un aktīvas pilsoņu līdzdalības principi (11).

11

| 4.3.10. | EESK ir informēta par lēmumiem, ko Padome ir pieņēmusi, lai makroreģionālai stratēģijai nebūtu nepieciešami lielāki līdzekļi, vairāk regulējuma vai jaunas pārvaldes iestādes (trīs “nē”), taču tā ir pārliecināta, ka tehniskai palīdzībai ir nepieciešams lielāks finansējums, lai nodrošinātu stratēģijas sekmīgu īstenošanu nākotnē. |
| --- | --- |

4.3.10.

EESK ir informēta par lēmumiem, ko Padome ir pieņēmusi, lai makroreģionālai stratēģijai nebūtu nepieciešami lielāki līdzekļi, vairāk regulējuma vai jaunas pārvaldes iestādes (trīs “nē”), taču tā ir pārliecināta, ka tehniskai palīdzībai ir nepieciešams lielāks finansējums, lai nodrošinātu stratēģijas sekmīgu īstenošanu nākotnē.

| 4.3.11. | EESK ir arī pārliecināta, ka tas ievērojamais finansējums, kas jau ir paredzēts no ES reģionālajām programmām caur struktūrfondiem, ir pietiekams un ka tas ir efektīvi jāizmanto šīs stratēģijas īstenošanai, efektīvāk koordinējot pasākumus, kas pakļauti vienotai stratēģiskai pieejai. |
| --- | --- |

4.3.11.

EESK ir arī pārliecināta, ka tas ievērojamais finansējums, kas jau ir paredzēts no ES reģionālajām programmām caur struktūrfondiem, ir pietiekams un ka tas ir efektīvi jāizmanto šīs stratēģijas īstenošanai, efektīvāk koordinējot pasākumus, kas pakļauti vienotai stratēģiskai pieejai.

5.   Īpašas piezīmes par četriem pīlāriem

Īpašas piezīmes par četriem pīlāriem

| 5.1. | Jūrniecības un jūras vides inovatīvas izaugsmes veidošana: EESK atzīst, ka jūra ir pareizi identificēta kā pamatelements, kas var palīdzēt šā reģiona valstīm nodrošināt dažādu ekonomikas jomu dinamiku un tā iedzīvotājiem – atrast peļņu nesošu darbu. EESK ir pārliecināta, ka ir svarīgi izstrādāt jaunus plānošanas modeļus, kas var nodrošināt ar jūru saistītas ekonomikas vērtību ķēžu (jūras pārtika, jūras tūrisms, jūras rūpniecība, jūras loģistika un jūras resursi) iekļaušanu un papildinātspēju. |
| --- | --- |

5.1.

Jūrniecības un jūras vides inovatīvas izaugsmes veidošana: EESK atzīst, ka jūra ir pareizi identificēta kā pamatelements, kas var palīdzēt šā reģiona valstīm nodrošināt dažādu ekonomikas jomu dinamiku un tā iedzīvotājiem – atrast peļņu nesošu darbu. EESK ir pārliecināta, ka ir svarīgi izstrādāt jaunus plānošanas modeļus, kas var nodrošināt ar jūru saistītas ekonomikas vērtību ķēžu (jūras pārtika, jūras tūrisms, jūras rūpniecība, jūras loģistika un jūras resursi) iekļaušanu un papildinātspēju.

Jūrniecības un jūras vides inovatīvas izaugsmes veidošana

| 5.1.1. | Šajā stratēģijā pareizi ir izdarīts secinājums, ka centrā liekamas ar jūru saistītas darbības jomas, jo akvakultūra jau ir piesaistījusi ievērojamus ieguldījumus lielajās šā reģiona valstīs, un citi to var izmantot kā piemēru. Jaunas investīcijas iekārtās un papildu darbības jomās varētu nest ienākumus jau tuvākajā laikā, un tādējādi tās varētu finansēt no EIB, citu valstu privātā sektora līdzekļiem un vietējiem ieguldījumiem. |
| --- | --- |

5.1.1.

Šajā stratēģijā pareizi ir izdarīts secinājums, ka centrā liekamas ar jūru saistītas darbības jomas, jo akvakultūra jau ir piesaistījusi ievērojamus ieguldījumus lielajās šā reģiona valstīs, un citi to var izmantot kā piemēru. Jaunas investīcijas iekārtās un papildu darbības jomās varētu nest ienākumus jau tuvākajā laikā, un tādējādi tās varētu finansēt no EIB, citu valstu privātā sektora līdzekļiem un vietējiem ieguldījumiem.

| 5.1.2. | EESK piekrīt, ka nepieciešama uzņēmējdarbības kultūra, kas būtu efektīva resursu ziņā, jo tā palīdzētu uzlabot pārvaldības praksi svarīgākajās darbības jomās. Šo reģionu un jo īpaši valstis, kas nav ES dalībvalstis, skar ierobežojumi un uzņēmējdarbību ierobežojoša nostāja, ko ļoti pozitīvi varētu ietekmēt aktīva sadarbība, pieņemot jaunu uzņēmējdarbības kultūru. EESK uzskata, ka privātiem uzņēmumiem vajadzētu būt šā procesa veicinātājiem. |
| --- | --- |

5.1.2.

EESK piekrīt, ka nepieciešama uzņēmējdarbības kultūra, kas būtu efektīva resursu ziņā, jo tā palīdzētu uzlabot pārvaldības praksi svarīgākajās darbības jomās. Šo reģionu un jo īpaši valstis, kas nav ES dalībvalstis, skar ierobežojumi un uzņēmējdarbību ierobežojoša nostāja, ko ļoti pozitīvi varētu ietekmēt aktīva sadarbība, pieņemot jaunu uzņēmējdarbības kultūru. EESK uzskata, ka privātiem uzņēmumiem vajadzētu būt šā procesa veicinātājiem.

| 5.1.3. | EESK ierosina, ka ideja šo reģionu veidot par inovatīvas darbības centru ir jānosaka par tālejošu ilgtermiņa mērķi. Pašlaik reģiona spējas ir ierobežotas. Stratēģijas mērķim tāpēc vajadzētu būt sinerģiju veidošanai, kā arī apmācības un izglītības infrastruktūras uzlabošanai, lai pakāpeniski attīstītu ar jūru saistītu darbību un samazinātu līdzsvara trūkumu, kas pastāv kvalificēta darbaspēka pieprasījuma un piedāvājuma jomā. Ja Eiropas Savienībai palīdzēs uzņēmējdarbības kopiena, rūpniecības nozares un pilsoniskā sabiedrība, tā varēs uzņemties būtisku lomu labākās prakses un specializēto zināšanu nodošanā un atbalstīšanā šajā reģionā. |
| --- | --- |

5.1.3.

EESK ierosina, ka ideja šo reģionu veidot par inovatīvas darbības centru ir jānosaka par tālejošu ilgtermiņa mērķi. Pašlaik reģiona spējas ir ierobežotas. Stratēģijas mērķim tāpēc vajadzētu būt sinerģiju veidošanai, kā arī apmācības un izglītības infrastruktūras uzlabošanai, lai pakāpeniski attīstītu ar jūru saistītu darbību un samazinātu līdzsvara trūkumu, kas pastāv kvalificēta darbaspēka pieprasījuma un piedāvājuma jomā. Ja Eiropas Savienībai palīdzēs uzņēmējdarbības kopiena, rūpniecības nozares un pilsoniskā sabiedrība, tā varēs uzņemties būtisku lomu labākās prakses un specializēto zināšanu nodošanā un atbalstīšanā šajā reģionā.

| 5.1.4. | EESK uzskata, ka zvejniecībai ir būtiska sociāla un ekonomiska loma Adrijas un Jonijas jūras reģionā, taču pamata infrastruktūra dažās valstīs ir neapmierinoša. Tāpēc, izstrādājot rīcības plānu, būtu rūpīgi jāizvērtē stāvoklis un jāveic reālistiska plānošana. Komiteja arī mudina ārpus ES valstis stingrāk ievērot ES tiesību aktus zvejniecības jomā. |
| --- | --- |

5.1.4.

EESK uzskata, ka zvejniecībai ir būtiska sociāla un ekonomiska loma Adrijas un Jonijas jūras reģionā, taču pamata infrastruktūra dažās valstīs ir neapmierinoša. Tāpēc, izstrādājot rīcības plānu, būtu rūpīgi jāizvērtē stāvoklis un jāveic reālistiska plānošana. Komiteja arī mudina ārpus ES valstis stingrāk ievērot ES tiesību aktus zvejniecības jomā.

| 5.2. | Reģiona savienošana: EESK ir pārliecināta, ka līdz šim ir pastāvējis spēcīgs savienojamības trūkums starp šā reģiona valstīm un īpaši izteikti tas vērojams enerģētikas prasību izpildes jomā. Turklāt transporta un komunikāciju savienojumi ar iekšzemi un salām ir nepietiekami. EESK piekrīt, ka ir nepieciešams uzlabot jūras un gaisa savienojumus reģionā un ar teritorijām ārpus tā un tāpēc uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai 2012. gada novembrī pieņemtā Adrijas un Jonijas jūras reģiona jūrlietu stratēģija (12) kļūtu par vienu no galvenajām EUSAIR sastāvdaļām, dodot iespēju attīstīt efektīvu transporta savienojumu sistēmu īpaši tām valstīm, kurām nav jūras pieejas un kuras atrodas nomaļos reģionos. |
| --- | --- |

5.2.

Reģiona savienošana: EESK ir pārliecināta, ka līdz šim ir pastāvējis spēcīgs savienojamības trūkums starp šā reģiona valstīm un īpaši izteikti tas vērojams enerģētikas prasību izpildes jomā. Turklāt transporta un komunikāciju savienojumi ar iekšzemi un salām ir nepietiekami. EESK piekrīt, ka ir nepieciešams uzlabot jūras un gaisa savienojumus reģionā un ar teritorijām ārpus tā un tāpēc uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai 2012. gada novembrī pieņemtā Adrijas un Jonijas jūras reģiona jūrlietu stratēģija (12) kļūtu par vienu no galvenajām EUSAIR sastāvdaļām, dodot iespēju attīstīt efektīvu transporta savienojumu sistēmu īpaši tām valstīm, kurām nav jūras pieejas un kuras atrodas nomaļos reģionos.

Reģiona savienošana

12

EUSAIR

| 5.2.1. | EESK atbalsta ierosināto Adrijas un Jonijas jūras maģistrāli, kas dos iespēju uzlabot satiksmes sastrēgumu pārvaldību, mazināt konkurences nepilnības salu reģionos un iekšzemes teritorijās, kā arī uzlabot savienojumus ar citiem Vidusjūras reģiona transporta koridoriem. |
| --- | --- |

5.2.1.

EESK atbalsta ierosināto Adrijas un Jonijas jūras maģistrāli, kas dos iespēju uzlabot satiksmes sastrēgumu pārvaldību, mazināt konkurences nepilnības salu reģionos un iekšzemes teritorijās, kā arī uzlabot savienojumus ar citiem Vidusjūras reģiona transporta koridoriem.

| 5.2.2. | EESK uzskata, ka darba dokumentā nav pietiekami izcelti enerģētikas jautājumi, lai gan ES nepārtraukti meklē alternatīvus enerģijas avotus un jaunus satiksmes ceļus ar naftu un gāzi eksportējošām valstīm. Ir paredzēts, ka būtiski jauni cauruļvadi, kas savienos Eiropu ar enerģijas ražotājiem varētu iet caur Adrijas un Jonijas jūras reģionu. Kā piemēru var minēt vienošanos ar Azerbaidžānu, Grieķiju un Itāliju par TAP. |
| --- | --- |

5.2.2.

EESK uzskata, ka darba dokumentā nav pietiekami izcelti enerģētikas jautājumi, lai gan ES nepārtraukti meklē alternatīvus enerģijas avotus un jaunus satiksmes ceļus ar naftu un gāzi eksportējošām valstīm. Ir paredzēts, ka būtiski jauni cauruļvadi, kas savienos Eiropu ar enerģijas ražotājiem varētu iet caur Adrijas un Jonijas jūras reģionu. Kā piemēru var minēt vienošanos ar Azerbaidžānu, Grieķiju un Itāliju par TAP.

TAP

| 5.2.3. | EESK ir pārliecināta, ka, ņemot vērā narkotiku tirdzniecības un nelikumīgās imigrācijas problēmas, kas raksturīgas šai teritorijai, Adrijas un Jonijas jūras reģionam ir nepieciešams uzlabots pārvaldes modelis, efektīva policijas sistēma un ciešāka sadarbība ar reģionālajām un ES iestādēm. Tāpēc EESK aicina Eiropadomi palielināt FRONTEX budžetu un rīcības pilnvaras. |
| --- | --- |

5.2.3.

EESK ir pārliecināta, ka, ņemot vērā narkotiku tirdzniecības un nelikumīgās imigrācijas problēmas, kas raksturīgas šai teritorijai, Adrijas un Jonijas jūras reģionam ir nepieciešams uzlabots pārvaldes modelis, efektīva policijas sistēma un ciešāka sadarbība ar reģionālajām un ES iestādēm. Tāpēc EESK aicina Eiropadomi palielināt FRONTEX budžetu un rīcības pilnvaras.

FRONTEX

| 5.3. | Saglabāt, aizsargāt un uzlabot vides kvalitāti: atbilstoši ES stingrajai vides politikai EUSAIR stratēģijā ir noteikti tālejoši mērķi. EESK atzinīgi vērtē šādu pieeju, ņemot vērā bioloģiskās daudzveidības nozīmi un tādu dzīvotņu pastāvēšanu, ko ievērojami apdraud piesārņojums, kā arī atbalsta ciešākas sadarbības priekšlikumus starp piekrastes valstīm, ievērojot pamatdirektīvu par jūras vides stratēģiju, Barselonas konvenciju, un Adrijas jūras un tās piekrastes aizsardzības apvienoto komisiju. EESK ir pārliecināta, ka dažas no šā reģiona valstīm varētu nebūt gatavas šādai tālejošai politikai un ka tām būtu vajadzīgi jauni stimuli, tostarp iespējamais finansējums uzņēmumiem, lai tie savu ražošanu pielāgotu atbilstoši vides standartiem. |
| --- | --- |

5.3.

Saglabāt, aizsargāt un uzlabot vides kvalitāti: atbilstoši ES stingrajai vides politikai EUSAIR stratēģijā ir noteikti tālejoši mērķi. EESK atzinīgi vērtē šādu pieeju, ņemot vērā bioloģiskās daudzveidības nozīmi un tādu dzīvotņu pastāvēšanu, ko ievērojami apdraud piesārņojums, kā arī atbalsta ciešākas sadarbības priekšlikumus starp piekrastes valstīm, ievērojot pamatdirektīvu par jūras vides stratēģiju, Barselonas konvenciju, un Adrijas jūras un tās piekrastes aizsardzības apvienoto komisiju. EESK ir pārliecināta, ka dažas no šā reģiona valstīm varētu nebūt gatavas šādai tālejošai politikai un ka tām būtu vajadzīgi jauni stimuli, tostarp iespējamais finansējums uzņēmumiem, lai tie savu ražošanu pielāgotu atbilstoši vides standartiem.

Saglabāt, aizsargāt un uzlabot vides kvalitāti

EUSAIR

| 5.3.1. | EESK uzskata, ka šā pīlāra svarīgākā darbības joma ir Ūdens pamatdirektīvas (13) noteikumu īstenošana, respektīvi, nitrāta emisiju samazināšana jūras vides uzlabošanas nolūkā. |
| --- | --- |

5.3.1.

EESK uzskata, ka šā pīlāra svarīgākā darbības joma ir Ūdens pamatdirektīvas (13) noteikumu īstenošana, respektīvi, nitrāta emisiju samazināšana jūras vides uzlabošanas nolūkā.

13

| 5.3.2. | Tā atbalsta arī progresīvu satiksmes pārvaldības tehnoloģiju ieviešanu, lai samazinātu jūras piesārņošanu un balasta ūdeņu izgāšanu, kā arī lai stimulētu projektus to atkritumu pārvaldībai, kas rodas piekrastē uz sauszemes notiekošu aktivitāšu rezultātā. |
| --- | --- |

5.3.2.

Tā atbalsta arī progresīvu satiksmes pārvaldības tehnoloģiju ieviešanu, lai samazinātu jūras piesārņošanu un balasta ūdeņu izgāšanu, kā arī lai stimulētu projektus to atkritumu pārvaldībai, kas rodas piekrastē uz sauszemes notiekošu aktivitāšu rezultātā.

| 5.3.3. | EESK atbalsta Jūras teritoriālās plānošanas pieeju, Jūras aizsargājamo teritoriju, Natura 2000 un piekrastes zonas integrētas apsaimniekošanas īstenošanu. |
| --- | --- |

5.3.3.

EESK atbalsta Jūras teritoriālās plānošanas pieeju, Jūras aizsargājamo teritoriju, Natura 2000 un piekrastes zonas integrētas apsaimniekošanas īstenošanu.

Natura 2000

| 5.3.4. | EESK vēlētos piezīmēt, ka atbilstība ir jāievēro ne tikai ES dalībvalstīm, bet arī, un jo īpaši, valstīm ārpus ES, lai vienkāršotu to iestāšanos Savienībā. |
| --- | --- |

5.3.4.

EESK vēlētos piezīmēt, ka atbilstība ir jāievēro ne tikai ES dalībvalstīm, bet arī, un jo īpaši, valstīm ārpus ES, lai vienkāršotu to iestāšanos Savienībā.

| 5.3.5. | EESK ir arī pārliecināta, ka sadarbības uzlabošana visos labākās prakses apmaiņas līmeņos starp Jūras aizsargājamo teritoriju iestādēm ir efektīvs vides aizsardzības veids. |
| --- | --- |

5.3.5.

EESK ir arī pārliecināta, ka sadarbības uzlabošana visos labākās prakses apmaiņas līmeņos starp Jūras aizsargājamo teritoriju iestādēm ir efektīvs vides aizsardzības veids.

5.4.   Reģiona pievilcības palielināšana

Reģiona pievilcības palielināšana

| 5.4.1. | EESK pauž stingru atbalstu tūrisma lomai un tās gaidāmajai izaugsmei nākotnē (14), kad tā varētu kļūt par galveno ekonomiskās darbības jomu piekrastes reģionos. Tūrisms ir piesaistījis lielākos Eiropas uzņēmumus, kas investē kvalitatīvā tūrismā un būtiski palielina iespējamo tūristu apriti. Tas nodrošina daudzas ekonomiskas priekšrocības, veicina izaugsmi un labi apmaksātu darba vietu veidošanu, īpaši jauniešiem. Tomēr, ja tūrisms kļūst intensīvs, ir jāparedz kompensējoši pasākumi, lai mazinātu negatīvu ietekmi uz piekrastes un jūras vidi, no kuras tas ir ievērojami atkarīgs. |
| --- | --- |

5.4.1.

EESK pauž stingru atbalstu tūrisma lomai un tās gaidāmajai izaugsmei nākotnē (14), kad tā varētu kļūt par galveno ekonomiskās darbības jomu piekrastes reģionos. Tūrisms ir piesaistījis lielākos Eiropas uzņēmumus, kas investē kvalitatīvā tūrismā un būtiski palielina iespējamo tūristu apriti. Tas nodrošina daudzas ekonomiskas priekšrocības, veicina izaugsmi un labi apmaksātu darba vietu veidošanu, īpaši jauniešiem. Tomēr, ja tūrisms kļūst intensīvs, ir jāparedz kompensējoši pasākumi, lai mazinātu negatīvu ietekmi uz piekrastes un jūras vidi, no kuras tas ir ievērojami atkarīgs.

14

| 5.4.2. | EESK iesaka, ka tūrisma jomā vajadzētu noteikt stingru pārvaldības praksi, lai tas kļūtu videi nekaitīgāks un iekļaujošāks. Komiteja vēlas uzsvērt, ka uzņēmējdarbības kopiena, rūpniecības nozares un pilsoniskā sabiedrība šajā ziņā var nodrošināt vērtīgu atbalstu. |
| --- | --- |

5.4.2.

EESK iesaka, ka tūrisma jomā vajadzētu noteikt stingru pārvaldības praksi, lai tas kļūtu videi nekaitīgāks un iekļaujošāks. Komiteja vēlas uzsvērt, ka uzņēmējdarbības kopiena, rūpniecības nozares un pilsoniskā sabiedrība šajā ziņā var nodrošināt vērtīgu atbalstu.

| 5.4.3. | EESK ir pārliecināta, ka kruīzu sektora loma būtu jāpalielina, jāuzlabo tā pārvaldība un labāk jāiekļauj tūristiem paredzētos produktos. Komiteja vēlētos, lai lielāka uzmanība tiktu pievērsta jūras tūrisma nozarei saskaņā ar jaunajām politiskajām iniciatīvām un stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem atbilstoši Komisijas centieniem veidot integrētu piekrastes un jūras tūrisma stratēģiju. |
| --- | --- |

5.4.3.

EESK ir pārliecināta, ka kruīzu sektora loma būtu jāpalielina, jāuzlabo tā pārvaldība un labāk jāiekļauj tūristiem paredzētos produktos. Komiteja vēlētos, lai lielāka uzmanība tiktu pievērsta jūras tūrisma nozarei saskaņā ar jaunajām politiskajām iniciatīvām un stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem atbilstoši Komisijas centieniem veidot integrētu piekrastes un jūras tūrisma stratēģiju.

| 5.4.4. | EESK vēlas ieteikt, ka kultūras un arheoloģiski aspekti būtu rūpīgi jāiekļauj tūrisma darbībā. Tūrismu vajadzētu diferencēt, iekļaujot citas darbības, piemēram, konferences, ekotūrismu, lauku tūrismu, tematiskus produktus un ceļus, akadēmiskus pētījumus un radošās industrijas. EESK uzskata, ka visu tūrisma darbību pamatā jābūt universāla dizaina principiem. |
| --- | --- |

5.4.4.

EESK vēlas ieteikt, ka kultūras un arheoloģiski aspekti būtu rūpīgi jāiekļauj tūrisma darbībā. Tūrismu vajadzētu diferencēt, iekļaujot citas darbības, piemēram, konferences, ekotūrismu, lauku tūrismu, tematiskus produktus un ceļus, akadēmiskus pētījumus un radošās industrijas. EESK uzskata, ka visu tūrisma darbību pamatā jābūt universāla dizaina principiem.

| 5.4.5. | Jaunā makroreģionālā stratēģija varētu palīdzēt tūrisma nozares dalībniekiem novērst tādas iekšējas un ārējas problēmas kā pieaugoša citu galamērķu konkurence un sezonālās svārstības, kā arī iekļaut jaunus tirgus, ko tūrisma nozare līdz šīm nav ņēmusi vērā, piemēram, tūristi ar invaliditāti un vecāka gadagājuma cilvēki, iekļaujot paraugpraksi izstrādājamajos reģionālajos rīcības plānos integrētas teritoriālās attīstības veicināšanai. |
| --- | --- |

5.4.5.

Jaunā makroreģionālā stratēģija varētu palīdzēt tūrisma nozares dalībniekiem novērst tādas iekšējas un ārējas problēmas kā pieaugoša citu galamērķu konkurence un sezonālās svārstības, kā arī iekļaut jaunus tirgus, ko tūrisma nozare līdz šīm nav ņēmusi vērā, piemēram, tūristi ar invaliditāti un vecāka gadagājuma cilvēki, iekļaujot paraugpraksi izstrādājamajos reģionālajos rīcības plānos integrētas teritoriālās attīstības veicināšanai.

Briselē, 2014. gada 21. janvārī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  EESK izpētes atzinums “Makroreģionālās stratēģijas izstrāde Vidusjūras reģionam – priekšrocības, ko varētu gūt salu dalībvalstis”, OV C 44, 15.2.2013., 1. lpp.

1

(2)  Sk. Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 24. oktobra Regulu (EK) Nr. 1638/2006, ar ko paredz vispārējos noteikumus Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta izveidošanai, OV L 310, 9.11.2006., 1. lpp.

2

(3)

3

| — | http://www.interact-eu.net/about_us/about_interact/22/2911; |
| --- | --- |

—

http://www.interact-eu.net/about_us/about_interact/22/2911;

| — | http://www.interact-eu.net/ipvalencia/ipvalencia/117/619 (INTERACT punkts Vidusjūras reģionam (Valensijā). |
| --- | --- |

—

http://www.interact-eu.net/ipvalencia/ipvalencia/117/619 (INTERACT punkts Vidusjūras reģionam (Valensijā).

INTERACT

(4)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionālajai komitejai “Patvēruma politikas plāns. Integrēta pieeja aizsardzībai visā ES teritorijā”, COM(2008) 360 final.

4

(5)  EESK pašiniciatīvas atzinums “Nelegālā imigrācija pa jūras ceļiem Eiropas Vidusjūras reģiona valstīs”, OV C 67, 6.3.2014., 32. lpp.

5

(6)  COM(2010) 715 final.

6

(7)  COM(2009) 248 final.

7

(8)  Eiropadomes secinājumi EUCO 205/12, 14.12.2012.

8

(9)  Četri pīlāri: provizoriska to pasākumu struktūra, par kuriem vienojušies 8 ārlietu ministri un komisārs J. Hahn 2012. gada novembrī.

9

J. Hahn

(10)  Eiropas Parlaments: ziņojums par zivsaimniecības stratēģiju Adrijas un Jonijas jūrā (2012/2261 (INI), A7-0 234/2013.

10

(11)  COM(2011) 884 final.

11

(12)  COM (2012) 713 galīgā redakcija.

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 23. oktobra Direktīva 2000/60/EK.

13

(14)  Pasaules Tūrisma organizācija cer, ka tūristu apmeklējumu skaits visā pasaulē laikā līdz 2030. gadam palielināsies par 3,3 % katru gadu. Citus Pasaules Tūrisma organizācijas datus skatīt 2012. gada izdevumā vietnē WWW.UNWTO.org Eiropu apmeklē vairāk nekā puse starptautisko tūristu un tās izaugsme ir visstraujākā.

14

---

| 11.6.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 177/40 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 177/40

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Padomes lēmumam par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm”

COM(2013) 803 final – 2013/0392 (NLE)

(2014/C 177/06)

Padome 2013. gada 25. novembrī saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 148. panta 2. punktu nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Priekšlikums Padomes lēmumam par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm”

COM(2013) 803 final – 2013/0392 (NLE).

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 495. plenārajā sesijā, kas notika 2014. gada 21. un 22. janvārī (21. janvāra sēdē), ar 150 balsīm par un 5 atturoties, nolēma sniegt pozitīvu atzinumu par ierosināto dokumentu.

Briselē, 2014. gada 21. janvārī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

| 11.6.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 177/41 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 177/41

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 260/2012 attiecībā uz migrāciju uz Savienības mēroga kredīta pārvedumiem un tiešā debeta maksājumiem”

COM(2013) 937 final – 2013/0449 (COD)

(2014/C 177/07)

Padome, saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pantu, 2014. gada 14. janvārī nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 260/2012 attiecībā uz migrāciju uz Savienības mēroga kredīta pārvedumiem un tiešā debeta maksājumiem”

COM(2013) 937 final – 2013/0449 (COD).

Tā kā priekšlikuma saturs ir pilnībā pieņemams un Komiteja par šo tematu jau ir paudusi viedokli 2011. gada 5. maijā (1) pieņemtajā atzinumā CESE 794/2011 – 2010/0373 (COD), Komiteja 495. plenārajā sesijā, kas notika 2014. gada 21. un 22. janvārī (21. janvāra sēdē), ar 159 balsīm par, 1 balsi pret un 4 atturoties, nolēma sniegt pozitīvu atzinumu par ierosināto dokumentu un atsaukties uz viedokli, ko tā paudusi minētajā atzinumā.

Briselē, 2014. gada 21. janvārī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  EESK atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka tehniskās prasības kredīta pārvedumiem un tiešajiem debetiem euro un groza Regulu (EK) Nr. 924/2009”, OV C 218, 23.7.2011, 74. lpp.

1

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJA

EESK 495. plenārsesija 2014. gada 21. un 22. janvārī

| 11.6.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 177/42 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 177/42

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par indeksiem, ko izmanto kā etalonus finanšu instrumentos un līgumos”

COM(2013) 641 final – 2013/0314 (COD)

(2014/C 177/08)

Ziņotājs:
  Iozia

Padome 2013. gada 18. oktobrī un Eiropas Parlaments 2013. gada 10. oktobrī saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pantu nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par indeksiem, ko izmanto kā etalonus finanšu instrumentos un līgumos”

COM(2013) 641 final – 2013/314 (COD).

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2013. gada 16. decembrī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 495. plenārajā sesijā, kas notika 2014. gada 21. un 22. janvārī (21. janvāra sēdē), ar 140 balsīm par un 3 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Finanšu etaloniem ir būtiska nozīme finanšu nozarē gan dažādu produktu cenu noteikšanā, gan riska un kapitāla atbilstīgā sadalē. Tāpēc finanšu tirgu efektīvai darbībai ir ļoti svarīgi, lai etaloni būtu ticami un uzticami. |
| --- | --- |

1.1.

Finanšu etaloniem ir būtiska nozīme finanšu nozarē gan dažādu produktu cenu noteikšanā, gan riska un kapitāla atbilstīgā sadalē. Tāpēc finanšu tirgu efektīvai darbībai ir ļoti svarīgi, lai etaloni būtu ticami un uzticami.

| 1.2. | Dažādas manipulācijas ar etaloniem visā pasaulē ir radījuši šaubas un bažas par to godīgumu, vājinot sistēmas integritāti un tirdzniecības drošību. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) ir nobažījusies par šādas prakses nopietnajām sekām. Manipulācijas faktiski var radīt ieguldītājiem ievērojamus zaudējumus, kropļojumus reālajā ekonomikā un, vispārīgāk runājot, mazināt uzticēšanos tirgiem kopumā. Tāpēc EESK pieprasa un iesaka steidzami pieņemt jaunos ierosinātos priekšlikumus. |
| --- | --- |

1.2.

Dažādas manipulācijas ar etaloniem visā pasaulē ir radījuši šaubas un bažas par to godīgumu, vājinot sistēmas integritāti un tirdzniecības drošību. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) ir nobažījusies par šādas prakses nopietnajām sekām. Manipulācijas faktiski var radīt ieguldītājiem ievērojamus zaudējumus, kropļojumus reālajā ekonomikā un, vispārīgāk runājot, mazināt uzticēšanos tirgiem kopumā. Tāpēc EESK pieprasa un iesaka steidzami pieņemt jaunos ierosinātos priekšlikumus.

| 1.3. | Apvienotā Karaliste 2013. gada aprīlī izveidoja finanšu pārvaldības iestādi (Financial Conduct Authority (FCA)), proti, aģentūru, kas kontrolē finanšu iestāžu rīcību. FCA regulēja LIBOR izveidi, nosakot jaunas prasības, kas stiprina pārvaldību un kontroles, un ieviešot pasākumus, ar kuriem tiek sodīti atbildīgie par LIBOR manipulācijām. |
| --- | --- |

1.3.

Apvienotā Karaliste 2013. gada aprīlī izveidoja finanšu pārvaldības iestādi (Financial Conduct Authority (FCA)), proti, aģentūru, kas kontrolē finanšu iestāžu rīcību. FCA regulēja LIBOR izveidi, nosakot jaunas prasības, kas stiprina pārvaldību un kontroles, un ieviešot pasākumus, ar kuriem tiek sodīti atbildīgie par LIBOR manipulācijām.

| 1.4. | Grozot pašreizējos priekšlikumus regulai par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu (Market Abuse Regulation – MAR) un direktīvai, ar kuru paredz kriminālsankcijas par ļaunprātīgu tirgus izmantošanu (Criminal Sanctions for Market Abuse Directive – CSMAD), Eiropas Komisija atzina par nelikumīgām jebkādas manipulācijas ar finanšu etaloniem un paredzēja administratīvas vai kriminālas sankcijas. Kaut gan sankciju mehānisms ir vajadzīgs, tas tomēr nav pietiekams, lai novērstu jaunu manipulāciju riskus nākotnē. |
| --- | --- |

1.4.

Grozot pašreizējos priekšlikumus regulai par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu (Market Abuse Regulation – MAR) un direktīvai, ar kuru paredz kriminālsankcijas par ļaunprātīgu tirgus izmantošanu (Criminal Sanctions for Market Abuse Directive – CSMAD), Eiropas Komisija atzina par nelikumīgām jebkādas manipulācijas ar finanšu etaloniem un paredzēja administratīvas vai kriminālas sankcijas. Kaut gan sankciju mehānisms ir vajadzīgs, tas tomēr nav pietiekams, lai novērstu jaunu manipulāciju riskus nākotnē.

| 1.5. | Tāpēc EESK atzinīgi vērtē Komisijas regulas priekšlikumu un uzskata, ka ar regulas priekšlikumu tiks sasniegts mērķis, proti, pilnveidot tiesību aktus, kuri nodrošina tirgus un etalonos izteiktās vērtības nepieciešamo integritāti, tādējādi garantējot, ka tos nekropļo nekāds interešu konflikts, ka tie atspoguļo ekonomisko realitāti un tiek izmantoti pareizi. Pamatojums ir acīmredzams – likumība un kārtība ekonomikas jomā. |
| --- | --- |

1.5.

Tāpēc EESK atzinīgi vērtē Komisijas regulas priekšlikumu un uzskata, ka ar regulas priekšlikumu tiks sasniegts mērķis, proti, pilnveidot tiesību aktus, kuri nodrošina tirgus un etalonos izteiktās vērtības nepieciešamo integritāti, tādējādi garantējot, ka tos nekropļo nekāds interešu konflikts, ka tie atspoguļo ekonomisko realitāti un tiek izmantoti pareizi. Pamatojums ir acīmredzams – likumība un kārtība ekonomikas jomā.

| 1.6. | Sevišķi svarīgi ir pasākumi, kas aizsargā darbiniekus, kuri ziņojuši par pārkāpumiem (Whistle Blowers). EESK iesaka iekļaut noteikumos atsauci uz priekšlikumu grozīt Direktīvu 2003/6/EK par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, kurā ir paredzēts nepārprotams pienākums dalībvalstīm izstrādāt noteikumus, lai šīm personām nodrošinātu īpašu aizsardzību. |
| --- | --- |

1.6.

Sevišķi svarīgi ir pasākumi, kas aizsargā darbiniekus, kuri ziņojuši par pārkāpumiem (Whistle Blowers). EESK iesaka iekļaut noteikumos atsauci uz priekšlikumu grozīt Direktīvu 2003/6/EK par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, kurā ir paredzēts nepārprotams pienākums dalībvalstīm izstrādāt noteikumus, lai šīm personām nodrošinātu īpašu aizsardzību.

| 1.7. | EESK ar gandarījumu konstatē, ka priekšlikums ir saskaņā ar principiem, kurus š. g. vasarā pēc daudzām konsultācijām noteica Starptautiskā Vērtspapīru komisiju organizācija (IOSCO), tādējādi ievērojami samazinot īstenošanas izmaksas. |
| --- | --- |

1.7.

EESK ar gandarījumu konstatē, ka priekšlikums ir saskaņā ar principiem, kurus š. g. vasarā pēc daudzām konsultācijām noteica Starptautiskā Vērtspapīru komisiju organizācija (IOSCO), tādējādi ievērojami samazinot īstenošanas izmaksas.

| 1.8. | Skaļi skandāli saistībā ar LIBOR un EURIBOR manipulācijām, kā arī turpmākie skandāli saistībā ar maiņas likmes, jēlnaftas, naftas produktu un biodegvielas cenu etalonu manipulācijām liecina, ka vajag reglamentēt plašu etalonu klāstu, iekļaujot tajā arī etalonus atvasinātiem instrumentiem enerģētikas un izejvielu jomā. EESK pilnībā piekrīt šai nostājai un stingri atbalsta regulas priekšlikuma vērienīgo mērķi, kurā ir ievērots proporcionalitātes princips. |
| --- | --- |

1.8.

Skaļi skandāli saistībā ar LIBOR un EURIBOR manipulācijām, kā arī turpmākie skandāli saistībā ar maiņas likmes, jēlnaftas, naftas produktu un biodegvielas cenu etalonu manipulācijām liecina, ka vajag reglamentēt plašu etalonu klāstu, iekļaujot tajā arī etalonus atvasinātiem instrumentiem enerģētikas un izejvielu jomā. EESK pilnībā piekrīt šai nostājai un stingri atbalsta regulas priekšlikuma vērienīgo mērķi, kurā ir ievērots proporcionalitātes princips.

| 1.9. | Izskatāmā regula ļauj palielināt tirgus pārredzamību, un tajā paredzēti pasākumi sadrumstalotības mazināšanai. Noteikumu vienota piemērošana ļauj novērst regulējuma arbitrāžas risku, kas finanšu tirgos ir ļoti augsts. Tādējādi galalietotāji gūs labumu, jo pārrobežu etaloni būs vienoti. |
| --- | --- |

1.9.

Izskatāmā regula ļauj palielināt tirgus pārredzamību, un tajā paredzēti pasākumi sadrumstalotības mazināšanai. Noteikumu vienota piemērošana ļauj novērst regulējuma arbitrāžas risku, kas finanšu tirgos ir ļoti augsts. Tādējādi galalietotāji gūs labumu, jo pārrobežu etaloni būs vienoti.

| 1.10. | EESK, kas vienmēr ir atbalstījusi patērētāju aizstāvības un aizsardzības pastiprināšanu, uzskata, ka šī regula atbilstīgā veidā papildina spēkā esošos tiesību aktus šajā jautājumā, kuros citādi nebūtu neviena instrumenta, kas nodrošina etalonu pienācīgu un adekvātu novērtēšanu. Ieguldītājiem ir tiesības uz savu vērtspapīru (aizdevumi, atvasinājumi utt.) aizsardzību pret zaudējumiem, ko rada tirgus manipulācijas. |
| --- | --- |

1.10.

EESK, kas vienmēr ir atbalstījusi patērētāju aizstāvības un aizsardzības pastiprināšanu, uzskata, ka šī regula atbilstīgā veidā papildina spēkā esošos tiesību aktus šajā jautājumā, kuros citādi nebūtu neviena instrumenta, kas nodrošina etalonu pienācīgu un adekvātu novērtēšanu. Ieguldītājiem ir tiesības uz savu vērtspapīru (aizdevumi, atvasinājumi utt.) aizsardzību pret zaudējumiem, ko rada tirgus manipulācijas.

| 1.11. | EESK atkārtoti pauž neapmierinātību par deleģēto aktu pārmērīgu izmantošanu, kas arī šajā regulas priekšlikumā nešķiet saskaņoti ar līgumos noteikto. Daudzi jautājumi, kas ir iekļauti kā deleģētie akti, būtu jādefinē regulā. Šajā sakarā EESK jau ir pieņēmusi atzinumu (1). Komiteja aicina Komisiju sniegt tai informāciju par visiem turpmākajiem šīs jomas pasākumiem, kas apstiprināti ar deleģētajiem aktiem. |
| --- | --- |

1.11.

EESK atkārtoti pauž neapmierinātību par deleģēto aktu pārmērīgu izmantošanu, kas arī šajā regulas priekšlikumā nešķiet saskaņoti ar līgumos noteikto. Daudzi jautājumi, kas ir iekļauti kā deleģētie akti, būtu jādefinē regulā. Šajā sakarā EESK jau ir pieņēmusi atzinumu (1). Komiteja aicina Komisiju sniegt tai informāciju par visiem turpmākajiem šīs jomas pasākumiem, kas apstiprināti ar deleģētajiem aktiem.

2.   Regulas priekšlikuma kopsavilkums

| 2.1. | Eiropas Komisija ierosina regulu, kas nosaka prasības etaloniem finanšu instrumentos un līgumos visā Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

2.1.

Eiropas Komisija ierosina regulu, kas nosaka prasības etaloniem finanšu instrumentos un līgumos visā Eiropas Savienībā.

| 2.2. | Priekšlikuma vispārējais mērķis ir nodrošināt etalonos izteikto vērtību integritāti, garantējot, lai a) tos nekropļotu interešu konflikti; b) tie izteiktu ekonomisko realitāti, kura jāatspoguļo un jāmēra; c) tie tiktu pareizi izmantoti. |
| --- | --- |

2.2.

Priekšlikuma vispārējais mērķis ir nodrošināt etalonos izteikto vērtību integritāti, garantējot, lai a) tos nekropļotu interešu konflikti; b) tie izteiktu ekonomisko realitāti, kura jāatspoguļo un jāmēra; c) tie tiktu pareizi izmantoti.

| 2.3. | Regulas priekšlikuma galvenās iezīmes var rezumēt šādos nozīmīgākos punktos, kas paredz:






  — | uzlabot pārvaldību un kontroli pār etalonu izstrādes procesu. Paredzēta ir atļaujas iepriekšēja saņemšana un etalonu izstrādes darbības nepārtraukta uzraudzība. Tas notiek gan valsts, gan Eiropas līmenī.
  Priekšlikumā arī paredzēts, ka etalonu administratori iespēju robežās neiesaistās interešu konfliktos vai vismaz tos pienācīgi atrisina gadījumos, kad tie ir neizbēgami, |
| --- | --- | --- |

2.3.

Regulas priekšlikuma galvenās iezīmes var rezumēt šādos nozīmīgākos punktos, kas paredz:

—

uzlabot pārvaldību un kontroli pār etalonu izstrādes procesu. Paredzēta ir atļaujas iepriekšēja saņemšana un etalonu izstrādes darbības nepārtraukta uzraudzība. Tas notiek gan valsts, gan Eiropas līmenī.

Priekšlikumā arī paredzēts, ka etalonu administratori iespēju robežās neiesaistās interešu konfliktos vai vismaz tos pienācīgi atrisina gadījumos, kad tie ir neizbēgami,

| — | uzlabot etalonu administratoru izmantoto datu un metodikas kvalitāti. Lai noteiktu etalonus, priekšlikumā ir paredzēts izmantot pietiekamus un precīzus ievades datus, kas atspoguļo faktisko tirgus vai ekonomisko realitāti, kuru ir paredzēts izmērīt ar etalonu. Dati jāiegūst no uzticamiem avotiem, un etalons jānosaka neapstrīdami un uzticamā veidā. Etalona aprēķināšanā izmantotie dati ir jāpublicē vai jādara pieejami sabiedrībai, tāpat kā informācija par to, ko ar katru etalonu mēra, izņemot gadījumus, ja tam varētu būt ļoti negatīvas sekas.
  Lai noteiktu etalonus, ja iespējams, jāizmanto dati par darījumiem, bet, ja tie nav pieejami, par pamatu jāņem pārbaudāmas aplēses, |
| --- | --- |

—

uzlabot etalonu administratoru izmantoto datu un metodikas kvalitāti. Lai noteiktu etalonus, priekšlikumā ir paredzēts izmantot pietiekamus un precīzus ievades datus, kas atspoguļo faktisko tirgus vai ekonomisko realitāti, kuru ir paredzēts izmērīt ar etalonu. Dati jāiegūst no uzticamiem avotiem, un etalons jānosaka neapstrīdami un uzticamā veidā. Etalona aprēķināšanā izmantotie dati ir jāpublicē vai jādara pieejami sabiedrībai, tāpat kā informācija par to, ko ar katru etalonu mēra, izņemot gadījumus, ja tam varētu būt ļoti negatīvas sekas.

Lai noteiktu etalonus, ja iespējams, jāizmanto dati par darījumiem, bet, ja tie nav pieejami, par pamatu jāņem pārbaudāmas aplēses,

| — | nodrošināt, ka etalonu datu sniedzēji sniedz atbilstošus datus un tiek pienācīgi kontrolēti. Etalona administratoram jāizstrādā juridiski saistošs rīcības kodekss, kurā būtu norādītas datu sniedzēju saistības un pienākumi, kad tie sniedz ievades datus etalona noteikšanai. Šīs saistības attiecas arī uz interešu konfliktu pārvaldību, |
| --- | --- |

—

nodrošināt, ka etalonu datu sniedzēji sniedz atbilstošus datus un tiek pienācīgi kontrolēti. Etalona administratoram jāizstrādā juridiski saistošs rīcības kodekss, kurā būtu norādītas datu sniedzēju saistības un pienākumi, kad tie sniedz ievades datus etalona noteikšanai. Šīs saistības attiecas arī uz interešu konfliktu pārvaldību,

| — | nodrošināt patērētāju un ieguldītāju, kuri izmanto etalonus, pienācīgu aizsardzību. Priekšlikumā ir palielināta pārredzamība saistībā ar etalona aprēķināšanai izmantotajiem datiem, aprēķināšanas veidu, to, ko ar tiem mēra un kā tos vajadzētu izmantot. Turklāt bankām, pirms piedāvāt finanšu līgumu, jāizvērtē izmantotā etalona atbilstība un jābrīdina klients, ja etalons nav pielāgots (piemēram, hipotekārā kredīta līgumos), |
| --- | --- |

—

nodrošināt patērētāju un ieguldītāju, kuri izmanto etalonus, pienācīgu aizsardzību. Priekšlikumā ir palielināta pārredzamība saistībā ar etalona aprēķināšanai izmantotajiem datiem, aprēķināšanas veidu, to, ko ar tiem mēra un kā tos vajadzētu izmantot. Turklāt bankām, pirms piedāvāt finanšu līgumu, jāizvērtē izmantotā etalona atbilstība un jābrīdina klients, ja etalons nav pielāgots (piemēram, hipotekārā kredīta līgumos),

| — | koordinēt kritiski svarīgu etalonu uzraudzību un piemērojamību. Kritiski svarīgu etalonu uzraudzība būs uzticēta arī īpašām uzraudzības kolēģijām, kuras vadīs etalona administratora uzraudzības iestāde un citu attiecīgo jurisdikciju uzraudzības iestādes un kuru darbā piedalīsies arī Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI). Kolēģijas domstarpību gadījumā EVTI pieņem lēmumu, izmantojot saistošu starpniecību. Attiecībā uz etaloniem, kas tiek uzskatīti par kritiski svarīgiem, ir izstrādātas “īpašas” papildu prasības, kuru vidū ir kompetento iestāžu pilnvaras pieprasīt datu obligātu sniegšanu. |
| --- | --- |

—

koordinēt kritiski svarīgu etalonu uzraudzību un piemērojamību. Kritiski svarīgu etalonu uzraudzība būs uzticēta arī īpašām uzraudzības kolēģijām, kuras vadīs etalona administratora uzraudzības iestāde un citu attiecīgo jurisdikciju uzraudzības iestādes un kuru darbā piedalīsies arī Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI). Kolēģijas domstarpību gadījumā EVTI pieņem lēmumu, izmantojot saistošu starpniecību. Attiecībā uz etaloniem, kas tiek uzskatīti par kritiski svarīgiem, ir izstrādātas “īpašas” papildu prasības, kuru vidū ir kompetento iestāžu pilnvaras pieprasīt datu obligātu sniegšanu.

| 2.4. | Noteikumu piemērošana neattiecas uz centrālajām bankām, jo tām jau ir garantiju un tiesiskā regulējuma sistēmas. |
| --- | --- |

2.4.

Noteikumu piemērošana neattiecas uz centrālajām bankām, jo tām jau ir garantiju un tiesiskā regulējuma sistēmas.

| 2.5. | Priekšlikuma pielikumos ir detalizēti noteikumi attiecībā uz preču etaloniem un procentu likmju noteikšanu. |
| --- | --- |

2.5.

Priekšlikuma pielikumos ir detalizēti noteikumi attiecībā uz preču etaloniem un procentu likmju noteikšanu.

| 2.6. | Lai novērstu divkāršu regulējumu, etaloniem, kas noteikti, izmantojot regulētas tirdzniecības vietas sniegtus datus, nepiemēro dažas prasības, ja uz tiem attiecas citi ES tiesību akti un pienākums veikt uzraudzību. |
| --- | --- |

2.6.

Lai novērstu divkāršu regulējumu, etaloniem, kas noteikti, izmantojot regulētas tirdzniecības vietas sniegtus datus, nepiemēro dažas prasības, ja uz tiem attiecas citi ES tiesību akti un pienākums veikt uzraudzību.

3.   Piezīmes

| 3.1. | EESK atzīst, atbalsta un atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas centienus, kura, neraugoties uz saspringtu darba programmu un īsajiem termiņiem, strādā, lai uzlabotu finanšu pakalpojumu tirgus stabilitāti un efektivitāti. EESK uzsver, ka faktiski tas ir nepieciešamais priekšnoteikums, lai nodrošinātu, ka finanšu joma kalpo reālās ekonomikas interesēm. |
| --- | --- |

3.1.

EESK atzīst, atbalsta un atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas centienus, kura, neraugoties uz saspringtu darba programmu un īsajiem termiņiem, strādā, lai uzlabotu finanšu pakalpojumu tirgus stabilitāti un efektivitāti. EESK uzsver, ka faktiski tas ir nepieciešamais priekšnoteikums, lai nodrošinātu, ka finanšu joma kalpo reālās ekonomikas interesēm.

| 3.2. | EESK uzskata, ka izskatāmā regula atbilst mērķim veicināt finanšu vidi, kas ir stabila, uzraudzīta, atbildīgāka un tādējādi tuvāka patērētāju un ekonomikas kopumā prasībām. |
| --- | --- |

3.2.

EESK uzskata, ka izskatāmā regula atbilst mērķim veicināt finanšu vidi, kas ir stabila, uzraudzīta, atbildīgāka un tādējādi tuvāka patērētāju un ekonomikas kopumā prasībām.

| 3.3. | EESK pauž bažas, ka izskatāmo regulu nevar pieņemt pietiekami ātri, tādējādi izraisot Eiropas iedzīvotāju vilšanos, jo viņi gaida izlēmīgu un stingru reakciju pret tirgus manipulācijām un instrumentus, kas parāda vērtspapīru, ieguldījumu un etalonu attīstības tendences; ņemot vērā vispārējo lielo grūtību kontekstu, šīs manipulācijas rada milzīgus zaudējumus. Tāpēc Komiteja vēlas, lai regula tiktu pieņemta ātri, negaidot nākamo finanšu skandālu, kas atgādinātu, ka ir vajadzīgs labāks regulējums. EESK uzsver, ka ierosinātās regulas mērķu sarežģītība un vērienīgums varētu palēnināt tās pieņemšanas procesu. |
| --- | --- |

3.3.

EESK pauž bažas, ka izskatāmo regulu nevar pieņemt pietiekami ātri, tādējādi izraisot Eiropas iedzīvotāju vilšanos, jo viņi gaida izlēmīgu un stingru reakciju pret tirgus manipulācijām un instrumentus, kas parāda vērtspapīru, ieguldījumu un etalonu attīstības tendences; ņemot vērā vispārējo lielo grūtību kontekstu, šīs manipulācijas rada milzīgus zaudējumus. Tāpēc Komiteja vēlas, lai regula tiktu pieņemta ātri, negaidot nākamo finanšu skandālu, kas atgādinātu, ka ir vajadzīgs labāks regulējums. EESK uzsver, ka ierosinātās regulas mērķu sarežģītība un vērienīgums varētu palēnināt tās pieņemšanas procesu.

| 3.4. | Dažādie finanšu tirgos izmantotie etaloni (piemēram, LIBOR, EURIBOR attiecībā uz starpbanku procentu likmēm vai biržas indeksi) ir nozīmīga finanšu sistēmas sastāvdaļa. |
| --- | --- |

3.4.

Dažādie finanšu tirgos izmantotie etaloni (piemēram, LIBOR, EURIBOR attiecībā uz starpbanku procentu likmēm vai biržas indeksi) ir nozīmīga finanšu sistēmas sastāvdaļa.

| 3.5. | Etalonu integritāte ir būtiska, lai noteiktu cenas daudziem finanšu instrumentiem, piemēram, procentu likmju mijmaiņas līgumiem, procentu nākotnes līgumiem, komerciāliem un nekomerciāliem līgumiem, piegādes līgumiem, aizdevumiem un hipotēkām. Tā kā finanšu instrumentu un ar finanšu līgumiem saistīto maksājumu vērtība ir atkarīga no šiem parametriem, to izmaiņas ievērojami ietekmē gan ieguldītājus, gan patērētājus. |
| --- | --- |

3.5.

Etalonu integritāte ir būtiska, lai noteiktu cenas daudziem finanšu instrumentiem, piemēram, procentu likmju mijmaiņas līgumiem, procentu nākotnes līgumiem, komerciāliem un nekomerciāliem līgumiem, piegādes līgumiem, aizdevumiem un hipotēkām. Tā kā finanšu instrumentu un ar finanšu līgumiem saistīto maksājumu vērtība ir atkarīga no šiem parametriem, to izmaiņas ievērojami ietekmē gan ieguldītājus, gan patērētājus.

| 3.6. | Saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas datiem 2012. gada martā euro zonā vidēji gandrīz 60 % no visiem aizdevumiem nefinanšu sektoram tika piešķirti, pamatojoties uz mainīgajām procentu likmēm, bet aizdevumi ar mainīgajām procentu likmēm mājsaimniecībām tajā pašā periodā sasniedza 40 %. |
| --- | --- |

3.6.

Saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas datiem 2012. gada martā euro zonā vidēji gandrīz 60 % no visiem aizdevumiem nefinanšu sektoram tika piešķirti, pamatojoties uz mainīgajām procentu likmēm, bet aizdevumi ar mainīgajām procentu likmēm mājsaimniecībām tajā pašā periodā sasniedza 40 %.

| 3.7. | Nesenie skandāli saistībā ar LIBOR un EURIBOR manipulācijām (kuriem sekoja arī citi skandāli saistībā ar maiņas likmes vai enerģijas cenu etalonu manipulācijām) visā pasaulē izraisīja šaubas un bažas par etalonu integritāti. EESK atbalsta Komisijas mērķi reglamentēt visas iespējamās manipulācijas ar indeksiem. |
| --- | --- |

3.7.

Nesenie skandāli saistībā ar LIBOR un EURIBOR manipulācijām (kuriem sekoja arī citi skandāli saistībā ar maiņas likmes vai enerģijas cenu etalonu manipulācijām) visā pasaulē izraisīja šaubas un bažas par etalonu integritāti. EESK atbalsta Komisijas mērķi reglamentēt visas iespējamās manipulācijas ar indeksiem.

| 3.8. | Ja manipulāciju vai uzticamības trūkuma dēļ etaloni ir izkropļoti un neatspoguļo to, kas tiem ir jāmēra, ieguldītājiem un patērētājiem tiek nodarīts kaitējums un viņi zaudē uzticēšanos tirgiem. |
| --- | --- |

3.8.

Ja manipulāciju vai uzticamības trūkuma dēļ etaloni ir izkropļoti un neatspoguļo to, kas tiem ir jāmēra, ieguldītājiem un patērētājiem tiek nodarīts kaitējums un viņi zaudē uzticēšanos tirgiem.

| 3.9. | Lai gan daži etaloni ir noteikti valsts līmenī, kopumā etalonu joma ir starptautiska. Tādēļ ES finanšu pakalpojumu tirgum ir vajadzīga vienota etalonu sistēma, kas būtu uzticama un tiktu pareizi izmantota dažādās ES valstīs. |
| --- | --- |

3.9.

Lai gan daži etaloni ir noteikti valsts līmenī, kopumā etalonu joma ir starptautiska. Tādēļ ES finanšu pakalpojumu tirgum ir vajadzīga vienota etalonu sistēma, kas būtu uzticama un tiktu pareizi izmantota dažādās ES valstīs.

| 3.10. | Grozījumi, ko Komisija ierosināja Tirgus ļaunprātīgas izmantošanas direktīvā (2), un kriminālsankciju priekšlikumi ļauj atbilstīgi sodīt katru ļaunprātīgu izmantošanu. Komiteja vēlreiz pauž atbalstu šim risinājumam, ko tā ir vairākkārt ierosinājusi, jo sevišķi atzinumā par sankcijām finanšu pakalpojumu nozarē (3). |
| --- | --- |

3.10.

Grozījumi, ko Komisija ierosināja Tirgus ļaunprātīgas izmantošanas direktīvā (2), un kriminālsankciju priekšlikumi ļauj atbilstīgi sodīt katru ļaunprātīgu izmantošanu. Komiteja vēlreiz pauž atbalstu šim risinājumam, ko tā ir vairākkārt ierosinājusi, jo sevišķi atzinumā par sankcijām finanšu pakalpojumu nozarē (3).

| 3.11. | Tomēr pati Komisija norāda, ka, mainot vienīgi sankciju režīmu, netiks uzlabots etalonu izstrādes un izmantošanas veids. Interešu konfliktu un ar rīcības brīvību saistītu problēmu gadījumā sankciju piemērošana nenovērš manipulācijas risku, ko rada etalonu procesa nepilnīga pārvaldība. EESK pārliecinoši atbalsta šo nostāju un piekrīt, ka ir vajadzīga noteikumu sistēma, kas nodrošina pārredzamību. |
| --- | --- |

3.11.

Tomēr pati Komisija norāda, ka, mainot vienīgi sankciju režīmu, netiks uzlabots etalonu izstrādes un izmantošanas veids. Interešu konfliktu un ar rīcības brīvību saistītu problēmu gadījumā sankciju piemērošana nenovērš manipulācijas risku, ko rada etalonu procesa nepilnīga pārvaldība. EESK pārliecinoši atbalsta šo nostāju un piekrīt, ka ir vajadzīga noteikumu sistēma, kas nodrošina pārredzamību.

| 3.12. | Turklāt, lai aizsargātu ieguldītājus un patērētājus, etaloniem ir jābūt stabiliem, uzticamiem un jāatbilst paredzētajam mērķim. |
| --- | --- |

3.12.

Turklāt, lai aizsargātu ieguldītājus un patērētājus, etaloniem ir jābūt stabiliem, uzticamiem un jāatbilst paredzētajam mērķim.

| 3.13. | EESK, kas vienmēr ir centusies panākt ieguldītāju un patērētāju interešu lielāku aizsardzību, apzinās šos problēmjautājumus un pilnībā atbalsta šādu prasību. Ieguldītāji varētu no tās gūt labumu, jo būs droši, ka viņiem piederošā finanšu instrumentā izmantotie etaloni ir ticami un nav manipulēti.
  Šajā sakarā Komiteja atgādina par savu vairākkārt izteikto prasību izveidot Eiropas finanšu pakalpojumu patērētāju aizsardzības aģentūru, kas darbotos līdzīgi iestādei ASV, kas izveidota ar likumu “Dodd-Frank Act”. |
| --- | --- |

3.13.

EESK, kas vienmēr ir centusies panākt ieguldītāju un patērētāju interešu lielāku aizsardzību, apzinās šos problēmjautājumus un pilnībā atbalsta šādu prasību. Ieguldītāji varētu no tās gūt labumu, jo būs droši, ka viņiem piederošā finanšu instrumentā izmantotie etaloni ir ticami un nav manipulēti.

Šajā sakarā Komiteja atgādina par savu vairākkārt izteikto prasību izveidot Eiropas finanšu pakalpojumu patērētāju aizsardzības aģentūru, kas darbotos līdzīgi iestādei ASV, kas izveidota ar likumu “Dodd-Frank Act”.

| 3.14. | Šajā sakarā EESK uzskata, ka ārkārtīgi svarīgs ir regulā paredzētais priekšlikums palielināt ieguldītāju aizsardzību, izmantojot īpašus noteikumus par pārredzamību. Pārredzamības princips nenozīmē konfidenciālas informācijas izplatīšanu un tās nodošanu konkurentiem. Pārredzamība nodrošina skaidrību un drošību tirdzniecībā, ļaujot efektīvāk darboties konkurencei. |
| --- | --- |

3.14.

Šajā sakarā EESK uzskata, ka ārkārtīgi svarīgs ir regulā paredzētais priekšlikums palielināt ieguldītāju aizsardzību, izmantojot īpašus noteikumus par pārredzamību. Pārredzamības princips nenozīmē konfidenciālas informācijas izplatīšanu un tās nodošanu konkurentiem. Pārredzamība nodrošina skaidrību un drošību tirdzniecībā, ļaujot efektīvāk darboties konkurencei.

| 3.15. | EESK uzskata, ka attiecībā uz ieguldītāju un patērētāju aizsardzību priekšlikumu var pilnveidot, paredzot īstenojamas, skaidras un pieejamas pārsūdzības tiesības un tiesības uz kompensāciju. Šīm tiesībām jābūt iedalītām šādi:






  — | patērētāja pārsūdzības tiesības saistībā ar līgumā iekļauto produktu vai pakalpojumu, paredzot elastīgas un ātras procedūras, |
| --- | --- | --- |

3.15.

EESK uzskata, ka attiecībā uz ieguldītāju un patērētāju aizsardzību priekšlikumu var pilnveidot, paredzot īstenojamas, skaidras un pieejamas pārsūdzības tiesības un tiesības uz kompensāciju. Šīm tiesībām jābūt iedalītām šādi:

—

patērētāja pārsūdzības tiesības saistībā ar līgumā iekļauto produktu vai pakalpojumu, paredzot elastīgas un ātras procedūras,

| — | tiesības sūdzēties administratoram atbilstoši priekšlikuma 5. panta d) punktam un II pielikuma 5. a) daļai. Šajā gadījumā, vēršoties pie administratora, jāatrod risinājums, lai sūdzību sistēmu pārvaldītu neatkarīgas trešās personas, kas objektīvi izskata sūdzības un pieņem lēmumu par procedūru. Komisijas priekšlikumā paredzētais 6 mēnešu termiņš šķiet pārāk garš. |
| --- | --- |

—

tiesības sūdzēties administratoram atbilstoši priekšlikuma 5. panta d) punktam un II pielikuma 5. a) daļai. Šajā gadījumā, vēršoties pie administratora, jāatrod risinājums, lai sūdzību sistēmu pārvaldītu neatkarīgas trešās personas, kas objektīvi izskata sūdzības un pieņem lēmumu par procedūru. Komisijas priekšlikumā paredzētais 6 mēnešu termiņš šķiet pārāk garš.

| 3.16. | Attiecībā uz patērētāju aizsardzību patēriņa kredītu direktīvā ir paredzēti noteikumi par atbilstīgu informāciju; hipotekāro kredītu direktīvā, kas drīzuma tiks pieņemta, arī tiek gatavoti līdzīgi noteikumi. Šajos ES noteikumos par patērētāju aizsardzību nav ņemta vērā etalonu piemērotība finanšu līgumos: priekšlikumam ir jāatbilst pārējiem ES tiesību aktiem. |
| --- | --- |

3.16.

Attiecībā uz patērētāju aizsardzību patēriņa kredītu direktīvā ir paredzēti noteikumi par atbilstīgu informāciju; hipotekāro kredītu direktīvā, kas drīzuma tiks pieņemta, arī tiek gatavoti līdzīgi noteikumi. Šajos ES noteikumos par patērētāju aizsardzību nav ņemta vērā etalonu piemērotība finanšu līgumos: priekšlikumam ir jāatbilst pārējiem ES tiesību aktiem.

| 3.17. | EESK uzsver nepieciešamību 18. pantā skaidri noteikt, ka etalona piemērotība patērētāja profilam ir obligāta (tāpat kā Finanšu instrumentu tirgus direktīvā (MiFID)); pretējā gadījumā uzraudzītajai struktūrai jāpiedāvā cits, atbilstošāks etalons. |
| --- | --- |

3.17.

EESK uzsver nepieciešamību 18. pantā skaidri noteikt, ka etalona piemērotība patērētāja profilam ir obligāta (tāpat kā Finanšu instrumentu tirgus direktīvā (MiFID)); pretējā gadījumā uzraudzītajai struktūrai jāpiedāvā cits, atbilstošāks etalons.

| 3.18. | Saskaņā ar IOSCO ieteikumiem EESK atbalsta Komisijas priekšlikumu izmantot etalonu izstrādes objektīvāku sistēmu, kuras pamatā ir nevis oficiālās aptaujas, bet īstenotie darījumi. |
| --- | --- |

3.18.

Saskaņā ar IOSCO ieteikumiem EESK atbalsta Komisijas priekšlikumu izmantot etalonu izstrādes objektīvāku sistēmu, kuras pamatā ir nevis oficiālās aptaujas, bet īstenotie darījumi.

| 3.19. | Atbilstoši IOSCO ierosinātajiem un 2013. gada jūlijā publicētajiem principiem EESK atbalsta regulā iekļauto principu plašo piemērošanu, kas potenciāli attiecas uz daudzveidīgu etalonu klāstu. |
| --- | --- |

3.19.

Atbilstoši IOSCO ierosinātajiem un 2013. gada jūlijā publicētajiem principiem EESK atbalsta regulā iekļauto principu plašo piemērošanu, kas potenciāli attiecas uz daudzveidīgu etalonu klāstu.

| 3.20. | Vienlaikus EESK iesaka paredzēt piemērošanas kārtību, kas nodrošinātu arī proporcionalitātes principu. Etaloni ir savstarpēji atšķirīgi gan izplatības, gan nozīmības, gan iespējamās manipulācijas aspektā. Tāpēc EESK uzskata, ka būtu lietderīgi ņemt vērā katra etalona, tā izstrādes un administratora īpašās iezīmes. |
| --- | --- |

3.20.

Vienlaikus EESK iesaka paredzēt piemērošanas kārtību, kas nodrošinātu arī proporcionalitātes principu. Etaloni ir savstarpēji atšķirīgi gan izplatības, gan nozīmības, gan iespējamās manipulācijas aspektā. Tāpēc EESK uzskata, ka būtu lietderīgi ņemt vērā katra etalona, tā izstrādes un administratora īpašās iezīmes.

| 3.21. | Administratoram piešķirtā rīcības brīvība etalonu izstrādē pieņemt savu metodoloģiju varētu būt nepietiekama, lai nodrošinātu proporcionalitātes principa ievērošanu. EESK drīzāk iesaka pilnveidot regulā jau pieņemto pieeju, kas paredz īpašus noteikumus kritiski svarīgiem etaloniem, vispārīgākiem principiem pievienojot detalizētu principu kopumu, kuros var ņemt vērā dažādas etalonu kategorijas un iespējamos saistītos riskus. |
| --- | --- |

3.21.

Administratoram piešķirtā rīcības brīvība etalonu izstrādē pieņemt savu metodoloģiju varētu būt nepietiekama, lai nodrošinātu proporcionalitātes principa ievērošanu. EESK drīzāk iesaka pilnveidot regulā jau pieņemto pieeju, kas paredz īpašus noteikumus kritiski svarīgiem etaloniem, vispārīgākiem principiem pievienojot detalizētu principu kopumu, kuros var ņemt vērā dažādas etalonu kategorijas un iespējamos saistītos riskus.

| 3.22. | EESK uzskata, ka minētā pieeja ļautu efektīvāk novērst iespējamos trūkumus, ieviešot atbilstīgus principus, taču nesašaurinot noteikumu piemērošanas jomu. |
| --- | --- |

3.22.

EESK uzskata, ka minētā pieeja ļautu efektīvāk novērst iespējamos trūkumus, ieviešot atbilstīgus principus, taču nesašaurinot noteikumu piemērošanas jomu.

| 3.23. | EESK uzsver, ka ir svarīgi nodalīt etalonus, ņemot vērā arī iespējamās sekas, kas var rasties jaunajos tirgos, kuros etaloni ir ļoti nozīmīgi informācijas nodošanas pārredzamībai. Lai netraucētu dažu tirgu attīstību, Komiteja iesaka pielāgot tiesību aktus, pamatojoties uz etalonu sistēmiskā nozīmīguma pakāpi. |
| --- | --- |

3.23.

EESK uzsver, ka ir svarīgi nodalīt etalonus, ņemot vērā arī iespējamās sekas, kas var rasties jaunajos tirgos, kuros etaloni ir ļoti nozīmīgi informācijas nodošanas pārredzamībai. Lai netraucētu dažu tirgu attīstību, Komiteja iesaka pielāgot tiesību aktus, pamatojoties uz etalonu sistēmiskā nozīmīguma pakāpi.

| 3.24. | EESK uzskata par ļoti atbilstīgu, ka manipulāciju gadījumā procedūrām, kas paredzētas etalonu izstrādei, tiek piemēroti kā civiltiesiskie sodi, tā kriminālsodi. |
| --- | --- |

3.24.

EESK uzskata par ļoti atbilstīgu, ka manipulāciju gadījumā procedūrām, kas paredzētas etalonu izstrādei, tiek piemēroti kā civiltiesiskie sodi, tā kriminālsodi.

| 3.25. | EESK uzskata, ka etalonu izstrādes procedūras var būt stabilas un drošas vien tad, ja tās nodrošina efektīva pārvaldības struktūra. Šajā sakarā Komiteja atzinīgi vērtē priekšlikumu atzīt, ka administrators ir atbildīgs par etalonu integritāti, un piekrīt Komisijai, ka apstiprinātajiem pārvaldības struktūru uzdevumiem un procedūrām ir jāatbilst iespējamajiem interešu konfliktiem. |
| --- | --- |

3.25.

EESK uzskata, ka etalonu izstrādes procedūras var būt stabilas un drošas vien tad, ja tās nodrošina efektīva pārvaldības struktūra. Šajā sakarā Komiteja atzinīgi vērtē priekšlikumu atzīt, ka administrators ir atbildīgs par etalonu integritāti, un piekrīt Komisijai, ka apstiprinātajiem pārvaldības struktūru uzdevumiem un procedūrām ir jāatbilst iespējamajiem interešu konfliktiem.

| 3.26. | Lai minēto priekšlikumu pilnveidotu, EESK ierosina iekļaut pārredzamības pienākumu arī attiecībā uz šiem aspektiem. |
| --- | --- |

3.26.

Lai minēto priekšlikumu pilnveidotu, EESK ierosina iekļaut pārredzamības pienākumu arī attiecībā uz šiem aspektiem.

| 3.27. | Tāpat kā dažos secinājumos, kas tika izdarīti pēc konsultācijām ar IOSCO, arī EESK atzīst, ka etalonu izstrādē svarīga ir plaša līdzdalība, lai nodrošinātu vairākkārt minēto pārredzamības principu un etalonu reprezentativitāti. Regulā paredzētā brīvprātīga datu sniegšana veicina minēto līdzdalību, tomēr Komiteja ierosina paredzēt precīzus noteikumus attiecībā uz datu sniegšanu, kuri var garantēt etalonu drošumu un noturību. |
| --- | --- |

3.27.

Tāpat kā dažos secinājumos, kas tika izdarīti pēc konsultācijām ar IOSCO, arī EESK atzīst, ka etalonu izstrādē svarīga ir plaša līdzdalība, lai nodrošinātu vairākkārt minēto pārredzamības principu un etalonu reprezentativitāti. Regulā paredzētā brīvprātīga datu sniegšana veicina minēto līdzdalību, tomēr Komiteja ierosina paredzēt precīzus noteikumus attiecībā uz datu sniegšanu, kuri var garantēt etalonu drošumu un noturību.

| 3.28. | Attiecībā uz 8. panta 3. punkta noteikumu par iekšējām procedūrām, lai ziņotu par regulas pārkāpumiem, EESK iesaka minētajiem pārkāpumiem paredzēt elastīgas, ātras un vienkāršas ziņošanas procedūras. |
| --- | --- |

3.28.

Attiecībā uz 8. panta 3. punkta noteikumu par iekšējām procedūrām, lai ziņotu par regulas pārkāpumiem, EESK iesaka minētajiem pārkāpumiem paredzēt elastīgas, ātras un vienkāršas ziņošanas procedūras.

| 3.29. | Sevišķi svarīgi ir pasākumi, kas aizsargā darbiniekus, kuri ziņojuši par pārkāpumiem (Whistle Blowers). EESK iesaka iekļaut noteikumos atsauci uz priekšlikumu grozīt Direktīvu 2003/6/EK par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, kas paredz, ka uzņēmumā, kurā varētu būt nelikumīga rīcība, personālam ir paziņošanas pienākums: minētajā direktīvā ir arī paredzēts nepārprotams pienākums dalībvalstīm izstrādāt noteikumus, lai šīm personām nodrošinātu īpašu aizsardzību. |
| --- | --- |

3.29.

Sevišķi svarīgi ir pasākumi, kas aizsargā darbiniekus, kuri ziņojuši par pārkāpumiem (Whistle Blowers). EESK iesaka iekļaut noteikumos atsauci uz priekšlikumu grozīt Direktīvu 2003/6/EK par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, kas paredz, ka uzņēmumā, kurā varētu būt nelikumīga rīcība, personālam ir paziņošanas pienākums: minētajā direktīvā ir arī paredzēts nepārprotams pienākums dalībvalstīm izstrādāt noteikumus, lai šīm personām nodrošinātu īpašu aizsardzību.

| 3.30. | EESK uzskata, ka būtu lietderīgi paredzēt noteikumus, kas rosinātu pamatotu ziņošanu par pārkāpumiem, tostarp paredzot prēmijas tiem, kuri palīdz tiesībsargājošajām iestādēm. |
| --- | --- |

3.30.

EESK uzskata, ka būtu lietderīgi paredzēt noteikumus, kas rosinātu pamatotu ziņošanu par pārkāpumiem, tostarp paredzot prēmijas tiem, kuri palīdz tiesībsargājošajām iestādēm.

| 3.31. | EESK atbalsta priekšlikumu par iepriekšēju apspriešanos ar personām, kuras skar iespējamā metodoloģijas maiņa, kas tiek uzskatīta par vajadzīgu. Šī pieeja, jo īpaši attiecībā uz etaloniem, kuri ir periodiski jāpārvērtē, ir piemērota, lai nodrošinātu nepārtrauktību etalonu izmantošanā. |
| --- | --- |

3.31.

EESK atbalsta priekšlikumu par iepriekšēju apspriešanos ar personām, kuras skar iespējamā metodoloģijas maiņa, kas tiek uzskatīta par vajadzīgu. Šī pieeja, jo īpaši attiecībā uz etaloniem, kuri ir periodiski jāpārvērtē, ir piemērota, lai nodrošinātu nepārtrauktību etalonu izmantošanā.

| 3.32. | Šajā sakarā varētu būt lietderīgi paredzēt atbilstošus instrumentus, lai nodrošinātu etalonu aprēķināšanas metodoloģijas plašu izplatību un publicitāti (piemēram, publicējot interneta vietnē). Ad hoc noteikumus varētu paredzēt EVTI pamatnostādnēs. |
| --- | --- |

3.32.

Šajā sakarā varētu būt lietderīgi paredzēt atbilstošus instrumentus, lai nodrošinātu etalonu aprēķināšanas metodoloģijas plašu izplatību un publicitāti (piemēram, publicējot interneta vietnē). Ad hoc noteikumus varētu paredzēt EVTI pamatnostādnēs.

| 3.33. | EESK iesaka Komisijai rīkoties piesardzīgi iespējamajā pārejas periodā uz jauniem un atšķirīgiem etaloniem. Šis jautājums ir diezgan delikāts, jo varētu izraisīt neskaidrību par esošajiem līgumiem un būt par iemeslu tiesu prāvām un tirgus traucējumiem. Šajā situācijā iespējamais risinājums varētu būt etalonu saglabāšana, piemērojot jaunus etalonus tikai jauniem līgumiem. |
| --- | --- |

3.33.

EESK iesaka Komisijai rīkoties piesardzīgi iespējamajā pārejas periodā uz jauniem un atšķirīgiem etaloniem. Šis jautājums ir diezgan delikāts, jo varētu izraisīt neskaidrību par esošajiem līgumiem un būt par iemeslu tiesu prāvām un tirgus traucējumiem. Šajā situācijā iespējamais risinājums varētu būt etalonu saglabāšana, piemērojot jaunus etalonus tikai jauniem līgumiem.

| 3.34. | EESK uzsver, ka administratora paziņojumā par rīcības kodeksa atbilstību regulai ir svarīgi precizēt arī to, vai trešās personas ir vai nav apstiprinājušas šo atbilstību. Šī papildu informācija varētu palīdzēt, pirmkārt, efektīvāk kontrolēt kodeksa atbilstību un, otrkārt, pārvaldīt iespējamo turpmāko atbildības sadali regulas principu pārkāpumu gadījumā. |
| --- | --- |

3.34.

EESK uzsver, ka administratora paziņojumā par rīcības kodeksa atbilstību regulai ir svarīgi precizēt arī to, vai trešās personas ir vai nav apstiprinājušas šo atbilstību. Šī papildu informācija varētu palīdzēt, pirmkārt, efektīvāk kontrolēt kodeksa atbilstību un, otrkārt, pārvaldīt iespējamo turpmāko atbildības sadali regulas principu pārkāpumu gadījumā.

Briselē, 2014. gada 21. janvārī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  OV C 67, 6.3.2014., 104. lpp.

1

(2)  COM(2011) 651 final un COM(2011) 654 final.

2

(3)  OV C 248, 25.8.2011., 108. lpp.

3

---

| 11.6.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 177/48 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 177/48

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko vairākus tiesību aktus, kuros paredzēta regulatīvās kontroles procedūras izmantošana, pielāgo Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. un 291. pantam”

COM(2013) 751 final – 2013/0365 (COD)

(2014/C 177/09)

Galvenais ziņotājs:
  Pezzini

Eiropas Savienības Padome un Eiropas Parlaments saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 304. pantu attiecīgi 2013. gada 10. decembrī un 2013. gada 18. novembrī nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju (EESK) par tematu:

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko vairākus tiesību aktus, kuros paredzēta regulatīvās kontroles procedūras izmantošana, pielāgo Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. un 291. pantam”

COM(2013) 751 final – 2013/0365 (COD).

Ņemot vērā jautājuma steidzamību, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 495. plenārajā sesijā, kas notika 2014. gada 21. un 22. janvārī, iecēla Pezzini kgu par galveno ziņotāju un ar 112 balsīm par un 2 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

Pezzini

1.   Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK atbalsta Komisijas iniciatīvu, ciktāl tā nodrošina ES tiesību avotu noteiktību, tiecas sasniegt vienkāršošanas un efektivitātes palielināšanas mērķi, kā arī garantē demokrātiskas kontroles pilnvaru pilnīgu īstenošanu un skaidru un pārredzamu informāciju visām iesaistītajām pusēm. |
| --- | --- |

1.1.

EESK atbalsta Komisijas iniciatīvu, ciktāl tā nodrošina ES tiesību avotu noteiktību, tiecas sasniegt vienkāršošanas un efektivitātes palielināšanas mērķi, kā arī garantē demokrātiskas kontroles pilnvaru pilnīgu īstenošanu un skaidru un pārredzamu informāciju visām iesaistītajām pusēm.

| 1.2. | Komiteja pauž gandarījumu, ka Komisija izskatāmo priekšlikumu izstrādē ņēmusi vērā vairākas piezīmes, kas bija izteiktas Komitejas iepriekšējos atzinumos. |
| --- | --- |

1.2.

Komiteja pauž gandarījumu, ka Komisija izskatāmo priekšlikumu izstrādē ņēmusi vērā vairākas piezīmes, kas bija izteiktas Komitejas iepriekšējos atzinumos.

| 1.3. | Komiteja konstatē, ka Komisijas priekšlikums saistīts ar izmaiņām vairāk nekā 80 tiesību aktos – kā regulās, tā direktīvās, un ir sarūgtināta, ka nespēj izvērtēt katru tiesību aktu, ņemot vērā aplūkoto jautājumu daudzveidību tādās jomās kā:






  — | tīkli, |
| --- | --- | --- |

1.3.

Komiteja konstatē, ka Komisijas priekšlikums saistīts ar izmaiņām vairāk nekā 80 tiesību aktos – kā regulās, tā direktīvās, un ir sarūgtināta, ka nespēj izvērtēt katru tiesību aktu, ņemot vērā aplūkoto jautājumu daudzveidību tādās jomās kā:

—

tīkli,

| — | saturs un tehnoloģijas komunikāciju nozarē, |
| --- | --- |

—

saturs un tehnoloģijas komunikāciju nozarē,

| — | iniciatīvas klimata jomā, |
| --- | --- |

—

iniciatīvas klimata jomā,

| — | enerģētika, |
| --- | --- |

—

enerģētika,

| — | uzņēmējdarbība un rūpniecība, |
| --- | --- |

—

uzņēmējdarbība un rūpniecība,

| — | vide, |
| --- | --- |

—

vide,

| — | statistika, |
| --- | --- |

—

statistika,

| — | iekšējais tirgus un pakalpojumi, |
| --- | --- |

—

iekšējais tirgus un pakalpojumi,

| — | mobilitāte un transports, |
| --- | --- |

—

mobilitāte un transports,

| — | veselība un patērētāji, |
| --- | --- |

—

veselība un patērētāji,

| — | humānā palīdzība. |
| --- | --- |

—

humānā palīdzība.

| 1.4. | Komiteja iesaka turpināt rūpīgi izvērtēt mērķus, saturu, pilnvaru deleģēšanas apjomu un ilgumu, lai nodrošinātu, ka tiek pilnīgi īstenota gan demokrātiska kontrole ES līmenī, gan ES likumdošanas procesā garantētās valstu parlamentu prerogatīvas un funkcijas. Komiteja uzskata, ka ir viennozīmīgi jādefinē, pilnībā ņemot vērā ES Tiesas interpretāciju, jēdzieni “nebūtisks pasākums” un “deleģētās pilnvaras”. |
| --- | --- |

1.4.

Komiteja iesaka turpināt rūpīgi izvērtēt mērķus, saturu, pilnvaru deleģēšanas apjomu un ilgumu, lai nodrošinātu, ka tiek pilnīgi īstenota gan demokrātiska kontrole ES līmenī, gan ES likumdošanas procesā garantētās valstu parlamentu prerogatīvas un funkcijas. Komiteja uzskata, ka ir viennozīmīgi jādefinē, pilnībā ņemot vērā ES Tiesas interpretāciju, jēdzieni “nebūtisks pasākums” un “deleģētās pilnvaras”.

| 1.5. | Komiteja uzsver, ka svarīgi ir šādi aspekti:






  — | Eiropas Parlamenta (EP) pilnīga līdzdalība, |
| --- | --- | --- |

1.5.

Komiteja uzsver, ka svarīgi ir šādi aspekti:

—

Eiropas Parlamenta (EP) pilnīga līdzdalība,

| — | komitoloģijas procedūru racionalizācija un vienkāršošana, |
| --- | --- |

—

komitoloģijas procedūru racionalizācija un vienkāršošana,

| — | plašāka informēšana gan attiecībā uz pilnvaru nodošanu komitejām, gan pasākumiem, kas noteikti visos procedūras posmos, |
| --- | --- |

—

plašāka informēšana gan attiecībā uz pilnvaru nodošanu komitejām, gan pasākumiem, kas noteikti visos procedūras posmos,

| — | pilnīga informācijas pieejamība iedzīvotājiem un pilsoniskajai sabiedrībai. |
| --- | --- |

—

pilnīga informācijas pieejamība iedzīvotājiem un pilsoniskajai sabiedrībai.

| 1.6. | Komiteja atkārtoti norāda, ka komitoloģijas procedūrām jābūt pēc iespējas pārredzamākām un saprotamākām visiem ES iedzīvotājiem, jo īpaši izskatāmo tiesību aktu tiešajiem adresātiem. |
| --- | --- |

1.6.

Komiteja atkārtoti norāda, ka komitoloģijas procedūrām jābūt pēc iespējas pārredzamākām un saprotamākām visiem ES iedzīvotājiem, jo īpaši izskatāmo tiesību aktu tiešajiem adresātiem.

| 1.7. | Komiteja atgādina, ka pilnībā jāpiemēro Lisabonas līguma 8. a) pants, kas paredz lēmumu pieņemšanu iedzīvotājiem vistuvākajā līmenī, tādējādi nodrošinot pilnīgu informācijas pieejamību iedzīvotājiem un pilsoniskajai sabiedrībai. |
| --- | --- |

1.7.

Komiteja atgādina, ka pilnībā jāpiemēro Lisabonas līguma 8. a) pants, kas paredz lēmumu pieņemšanu iedzīvotājiem vistuvākajā līmenī, tādējādi nodrošinot pilnīgu informācijas pieejamību iedzīvotājiem un pilsoniskajai sabiedrībai.

| 1.8. | Visbeidzot, Komiteja aicina izvērtēt jauno reglamentējošo noteikumu piemērošanas ietekmi un regulāri ziņot Parlamentam, Padomei un arī Komitejai par iedarbību, pārredzamību un informācijas izplatīšanu. |
| --- | --- |

1.8.

Visbeidzot, Komiteja aicina izvērtēt jauno reglamentējošo noteikumu piemērošanas ietekmi un regulāri ziņot Parlamentam, Padomei un arī Komitejai par iedarbību, pārredzamību un informācijas izplatīšanu.

2.   Ievads

Ievads

| 2.1. | Līdz ar Lisabonas līguma stāšanos spēkā Komisijai piešķirtās pilnvaras pieņemt deleģētus aktus, proti, vispārēji piemērojamus neleģislatīvus aktus, kas papildina vai groza nebūtiskus leģislatīvu aktu elementus, izmantojot procedūru, kura paredzēta LESD 290. pantā (deleģēšanas procedūra), tika nodalītas no pilnvarām, kas piešķirtas Komisijai saskaņā ar 291. pantā paredzēto procedūru – pieņemt tā saucamos īstenošanas aktus jeb vienotus noteikumus, kā jāīsteno juridiski saistoši ES akti. |
| --- | --- |

2.1.

Līdz ar Lisabonas līguma stāšanos spēkā Komisijai piešķirtās pilnvaras pieņemt deleģētus aktus, proti, vispārēji piemērojamus neleģislatīvus aktus, kas papildina vai groza nebūtiskus leģislatīvu aktu elementus, izmantojot procedūru, kura paredzēta LESD 290. pantā (deleģēšanas procedūra), tika nodalītas no pilnvarām, kas piešķirtas Komisijai saskaņā ar 291. pantā paredzēto procedūru – pieņemt tā saucamos īstenošanas aktus jeb vienotus noteikumus, kā jāīsteno juridiski saistoši ES akti.

| 2.1.1. | Deleģēšanas pilnvaru īstenošana noteikta tādos nesaistošos tiesību aktos kā:






  — | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei “Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. panta īstenošana” (1), |
| --- | --- | --- |

2.1.1.

Deleģēšanas pilnvaru īstenošana noteikta tādos nesaistošos tiesību aktos kā:

—

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei “Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. panta īstenošana” (1),

1

| — | 2006. gadā pieņemtā iestāžu kopējā vienošanās par deleģētajiem aktiem, |
| --- | --- |

—

2006. gadā pieņemtā iestāžu kopējā vienošanās par deleģētajiem aktiem,

| — | 87.a un 88. pantā Parlamenta regulā, kas grozīta ar 2012. gada 10. maija lēmumu (2). |
| --- | --- |

—

87.a un 88. pantā Parlamenta regulā, kas grozīta ar 2012. gada 10. maija lēmumu (2).

2

| 2.2. | EESK 2008. gada atzinumā par regulatīvo kontroles procedūru (3) atgādināja, ka jau 2006. gada jūlijā (4) Padome grozīja lēmumu, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (5), līdzšinējo sistēmu papildinot ar jaunu procedūru – regulatīvo kontroles procedūru. |
| --- | --- |

2.2.

EESK 2008. gada atzinumā par regulatīvo kontroles procedūru (3) atgādināja, ka jau 2006. gada jūlijā (4) Padome grozīja lēmumu, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (5), līdzšinējo sistēmu papildinot ar jaunu procedūru – regulatīvo kontroles procedūru.

3

4

5

| 2.2.1. | Šī procedūra likumdevējam sniedz iespēju iebilst pret “neīstu” tiesību aktu pieņemšanu (t. i., pret tādu vispārēja rakstura pasākumu pieņemšanu, kas groza nebūtiskus koplēmuma procedūrā pieņemta pamatakta noteikumus), ja likumdevējs uzskata, ka ar ierosināto pasākumu tiek pārsniegtas tiesību pamataktā paredzētās īstenošanas pilnvaras vai ka ierosinātais pasākums neatbilst attiecīgā tiesību akta mērķim vai saturam, vai arī nav ievēroti subsidiaritātes un proporcionalitātes principi. |
| --- | --- |

2.2.1.

Šī procedūra likumdevējam sniedz iespēju iebilst pret “neīstu” tiesību aktu pieņemšanu (t. i., pret tādu vispārēja rakstura pasākumu pieņemšanu, kas groza nebūtiskus koplēmuma procedūrā pieņemta pamatakta noteikumus), ja likumdevējs uzskata, ka ar ierosināto pasākumu tiek pārsniegtas tiesību pamataktā paredzētās īstenošanas pilnvaras vai ka ierosinātais pasākums neatbilst attiecīgā tiesību akta mērķim vai saturam, vai arī nav ievēroti subsidiaritātes un proporcionalitātes principi.

| 2.2.2. | Runa ir par tipiskiem pasākumiem komitoloģijas procesā, kuri ir noteikti Padomes Lēmumā 1999/468/EK, kas grozīts ar Lēmumu 2006/512/EK, un kuri paredz, ka īstenošanas pasākumu priekšlikumus Komisijai jāiesniedz komitejām, kuras sastāv no dalībvalstu ierēdņiem un darbojas atbilstoši piecām komitoloģijas procedūrām: apspriešanās, pārvaldība, regulatīvā procedūra, regulatīvā kontroles procedūra un drošības procedūra. Komisija jau 2006. gada decembrī par šo tematu pieņēma 25 priekšlikumus (6), par kuriem Komiteja ir izstrādājusi atzinumu (7). |
| --- | --- |

2.2.2.

Runa ir par tipiskiem pasākumiem komitoloģijas procesā, kuri ir noteikti Padomes Lēmumā 1999/468/EK, kas grozīts ar Lēmumu 2006/512/EK, un kuri paredz, ka īstenošanas pasākumu priekšlikumus Komisijai jāiesniedz komitejām, kuras sastāv no dalībvalstu ierēdņiem un darbojas atbilstoši piecām komitoloģijas procedūrām: apspriešanās, pārvaldība, regulatīvā procedūra, regulatīvā kontroles procedūra un drošības procedūra. Komisija jau 2006. gada decembrī par šo tematu pieņēma 25 priekšlikumus (6), par kuriem Komiteja ir izstrādājusi atzinumu (7).

6

7

| 2.3. | Regulatīvā kontroles procedūra tika izmantota, lai pieņemtu īstenošanas pasākumus, kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus elementus leģislatīvā pamataktā. Pagaidu kārtā laikā no 2009. gada līdz 2014. gadam Komitoloģijas lēmuma 5. a pants un regulatīvā kontroles procedūra paliek spēkā līdz brīdim, kad deleģēto aktu režīmam būs pielāgoti spēkā esošie noteikumi, proti, virkne regulu, direktīvu un lēmumu. |
| --- | --- |

2.3.

Regulatīvā kontroles procedūra tika izmantota, lai pieņemtu īstenošanas pasākumus, kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus elementus leģislatīvā pamataktā. Pagaidu kārtā laikā no 2009. gada līdz 2014. gadam Komitoloģijas lēmuma 5. a pants un regulatīvā kontroles procedūra paliek spēkā līdz brīdim, kad deleģēto aktu režīmam būs pielāgoti spēkā esošie noteikumi, proti, virkne regulu, direktīvu un lēmumu.

| 2.4. | EESK nesen pauda savu viedokli (8) par diviem “omnibus” regulu priekšlikumiem 12 dažādās jomās; minētajā atzinumā Komiteja atbalstīja iniciatīvu, jo tā “nepieciešama Savienības tiesību avotu drošībai” un “tās mērķis ir vienkāršošana un efektivitāte”. Tomēr Komiteja ieteica Padomei un Parlamentam “rīkoties ar vislielāko rūpību un sīki izvērtēt visus tiesību aktus, uz kuriem minētā pielāgošana attiecas”, tostarp 165 tiesību aktus, uz kuriem sākotnēji attiecās regulatīvā kontroles procedūra, bet tagad – jaunais deleģēto aktu režīms. |
| --- | --- |

2.4.

EESK nesen pauda savu viedokli (8) par diviem “omnibus” regulu priekšlikumiem 12 dažādās jomās; minētajā atzinumā Komiteja atbalstīja iniciatīvu, jo tā “nepieciešama Savienības tiesību avotu drošībai” un “tās mērķis ir vienkāršošana un efektivitāte”. Tomēr Komiteja ieteica Padomei un Parlamentam “rīkoties ar vislielāko rūpību un sīki izvērtēt visus tiesību aktus, uz kuriem minētā pielāgošana attiecas”, tostarp 165 tiesību aktus, uz kuriem sākotnēji attiecās regulatīvā kontroles procedūra, bet tagad – jaunais deleģēto aktu režīms.

8

| 2.5. | EESK atgādina, ka nesen ir pieņēmusi sīki izstrādātu ziņojumu par deleģēšanas procedūru, un šā atzinuma izpratnes nolūkos iesaka to ņemt vērā. |
| --- | --- |

2.5.

EESK atgādina, ka nesen ir pieņēmusi sīki izstrādātu ziņojumu par deleģēšanas procedūru, un šā atzinuma izpratnes nolūkos iesaka to ņemt vērā.

3.   Komisijas priekšlikumi

Komisijas priekšlikumi

| 3.1. | Izskatāmajā priekšlikumā izmantota tā pati metodoloģiskā pieeja kā iepriekšējos priekšlikumos, kā arī noteikti reglamentējošie noteikumi. |
| --- | --- |

3.1.

Izskatāmajā priekšlikumā izmantota tā pati metodoloģiskā pieeja kā iepriekšējos priekšlikumos, kā arī noteikti reglamentējošie noteikumi.

| 3.2. | Ierosinātie reglamentējošie noteikumi attiecas uz grozījumiem 76 tiesību aktos (kā regulās, tā direktīvās), kas skar dažādas jomas. Turklāt, lai nodrošinātu saskaņošanu ar LESD noteikumiem, ir paredzēts grozīt un atcelt attiecīgos noteikumus Regulā (EK) Nr. 66/2010 un (EK) Nr. 1221/2009 par vidi, Direktīvā 97/70/EK par transportu, Regulā (EK) Nr. 1333/2008 un Direktīvā 2002/46/EK par veselību un patērētājiem (9), kā arī Padomes Regulā (EK) Nr. 1257/96 par humāno palīdzību. |
| --- | --- |

3.2.

Ierosinātie reglamentējošie noteikumi attiecas uz grozījumiem 76 tiesību aktos (kā regulās, tā direktīvās), kas skar dažādas jomas. Turklāt, lai nodrošinātu saskaņošanu ar LESD noteikumiem, ir paredzēts grozīt un atcelt attiecīgos noteikumus Regulā (EK) Nr. 66/2010 un (EK) Nr. 1221/2009 par vidi, Direktīvā 97/70/EK par transportu, Regulā (EK) Nr. 1333/2008 un Direktīvā 2002/46/EK par veselību un patērētājiem (9), kā arī Padomes Regulā (EK) Nr. 1257/96 par humāno palīdzību.

9

4.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

| 4.1. | EESK atbalsta Komisijas iniciatīvu, ciktāl tā nodrošina ES tiesību avotu noteiktību, tiecas sasniegt vienkāršošanas un efektivitātes palielināšanas mērķi, kā arī garantē Eiropas Parlamenta un Padomes demokrātiskas kontroles pilnvaru pilnīgu īstenošanu. |
| --- | --- |

4.1.

EESK atbalsta Komisijas iniciatīvu, ciktāl tā nodrošina ES tiesību avotu noteiktību, tiecas sasniegt vienkāršošanas un efektivitātes palielināšanas mērķi, kā arī garantē Eiropas Parlamenta un Padomes demokrātiskas kontroles pilnvaru pilnīgu īstenošanu.

| 4.2. | Lai gan Komiteja atzinīgi vērtē to, ka izskatāmo priekšlikumu izstrādē ir ņemtas vērā vairākas piezīmes, kas izteiktas tās iepriekšējos atzinumos, tomēr vēlreiz uzsver nesen pausto viedokli, ka “saskaņā ar LESD 290. pantu deleģēšanas pilnvaru ilgums ir konkrēti nosakāms ar leģislatīvo pamataktu un ka līdz šim, ar dažiem retiem izņēmumiem, deleģēšanu principā paredz uz konkrētu termiņu, ko vajadzības gadījumā var pagarināt, sagatavojot ziņojumu par deleģējuma īstenošanu” (10). |
| --- | --- |

4.2.

Lai gan Komiteja atzinīgi vērtē to, ka izskatāmo priekšlikumu izstrādē ir ņemtas vērā vairākas piezīmes, kas izteiktas tās iepriekšējos atzinumos, tomēr vēlreiz uzsver nesen pausto viedokli, ka “saskaņā ar LESD 290. pantu deleģēšanas pilnvaru ilgums ir konkrēti nosakāms ar leģislatīvo pamataktu un ka līdz šim, ar dažiem retiem izņēmumiem, deleģēšanu principā paredz uz konkrētu termiņu, ko vajadzības gadījumā var pagarināt, sagatavojot ziņojumu par deleģējuma īstenošanu” (10).

10

| 4.3. | EESK atgādina, ka arī Eiropas Parlaments 2010. gada 5. maija rezolūcijā par likumdošanas deleģēšanas pilnvarām vērsa uzmanību uz pilnvaru nodošanas jutīgo raksturu un uzsvēra, ka “atbilstoši LESD 290. pantam katrā pamataktā ir skaidri un precīzi jānorāda deleģēšanas mērķi, saturs, apjoms un ilgums”. Komiteja uzskata, ka minētie elementi arī ļaus pilnībā īstenot prerogatīvas un funkcijas, kas ES tiesību aktos ir garantētas valstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.3.

EESK atgādina, ka arī Eiropas Parlaments 2010. gada 5. maija rezolūcijā par likumdošanas deleģēšanas pilnvarām vērsa uzmanību uz pilnvaru nodošanas jutīgo raksturu un uzsvēra, ka “atbilstoši LESD 290. pantam katrā pamataktā ir skaidri un precīzi jānorāda deleģēšanas mērķi, saturs, apjoms un ilgums”. Komiteja uzskata, ka minētie elementi arī ļaus pilnībā īstenot prerogatīvas un funkcijas, kas ES tiesību aktos ir garantētas valstu parlamentiem.

| 4.4. | Turklāt EESK uzskata, ka deleģēšanas izmantošana būtu jāapstiprina tikai tad, ja 290. panta izpratnē vajag “pieņemt vispārēji piemērojamus neleģislatīvus aktus, lai papildinātu vai grozītu dažus nebūtiskus leģislatīvu aktu elementus”; īstenošanas aktu gadījumā jāatsaucas uz LESD 291. panta noteikumiem, bet akti, kas ietver “būtiskus elementus kādā jomā”, ir jāizslēdz no pilnvaru deleģēšanas. Turklāt jēdziens “nebūtiski elementi” vēl ir jādefinē, kā arī būtu precīzi jāizvērtē šā mehānisma darbība. |
| --- | --- |

4.4.

Turklāt EESK uzskata, ka deleģēšanas izmantošana būtu jāapstiprina tikai tad, ja 290. panta izpratnē vajag “pieņemt vispārēji piemērojamus neleģislatīvus aktus, lai papildinātu vai grozītu dažus nebūtiskus leģislatīvu aktu elementus”; īstenošanas aktu gadījumā jāatsaucas uz LESD 291. panta noteikumiem, bet akti, kas ietver “būtiskus elementus kādā jomā”, ir jāizslēdz no pilnvaru deleģēšanas. Turklāt jēdziens “nebūtiski elementi” vēl ir jādefinē, kā arī būtu precīzi jāizvērtē šā mehānisma darbība.

| 4.5. | Šajā sakarā EESK atgādina savus ieteikumus Komisijai “izdarīt izmaiņas “kopus pielāgošanas” procesā tā, lai vairāk tiktu ņemtas vērā dažu tiesību pamataktu īpatnības” (11) un ņemt vērā Eiropas Savienības Tiesas interpretāciju attiecībā uz jēdzienu “nebūtisks pasākums” un “deleģētās Komisijas pilnvaras”. |
| --- | --- |

4.5.

Šajā sakarā EESK atgādina savus ieteikumus Komisijai “izdarīt izmaiņas “kopus pielāgošanas” procesā tā, lai vairāk tiktu ņemtas vērā dažu tiesību pamataktu īpatnības” (11) un ņemt vērā Eiropas Savienības Tiesas interpretāciju attiecībā uz jēdzienu “nebūtisks pasākums” un “deleģētās Komisijas pilnvaras”.

11

| 4.6. | Komiteja uzsver, ka svarīgi ir šādi aspekti:






  — | pilnībā jāpiedalās EP, kam ir tiesības pēdējā instancē noraidīt lēmumu, |
| --- | --- | --- |

4.6.

Komiteja uzsver, ka svarīgi ir šādi aspekti:

—

pilnībā jāpiedalās EP, kam ir tiesības pēdējā instancē noraidīt lēmumu,

| — | jāsniedz plašāka informācija EP un Padomei par komitejām un visiem tām iesniegtajiem pasākumiem visos procedūras posmos, |
| --- | --- |

—

jāsniedz plašāka informācija EP un Padomei par komitejām un visiem tām iesniegtajiem pasākumiem visos procedūras posmos,

| — | jāpiešķir Parlamentam lielāka nozīme, ieviešot saskaņošanas procedūru starp EP un Padomi, ja EP sniedzis negatīvu atzinumu. |
| --- | --- |

—

jāpiešķir Parlamentam lielāka nozīme, ieviešot saskaņošanas procedūru starp EP un Padomi, ja EP sniedzis negatīvu atzinumu.

| 4.7. | Saskaņā ar agrāk teikto Komiteja vēlreiz apstiprina, ka “komitoloģijas procedūrām, kurās iesaistās vienīgi Komisijas un dalībvalstu pārstāvji un kuras ir paredzētas pārvaldībai, konsultācijai vai noteikumu ieviešanai, kas izriet no tiesību aktu uzraudzības un piemērošanas, jābūt pārredzamākām un saprotamākām visiem, bet jo īpaši tiem, uz kurām šie akti attiecas” (12). |
| --- | --- |

4.7.

Saskaņā ar agrāk teikto Komiteja vēlreiz apstiprina, ka “komitoloģijas procedūrām, kurās iesaistās vienīgi Komisijas un dalībvalstu pārstāvji un kuras ir paredzētas pārvaldībai, konsultācijai vai noteikumu ieviešanai, kas izriet no tiesību aktu uzraudzības un piemērošanas, jābūt pārredzamākām un saprotamākām visiem, bet jo īpaši tiem, uz kurām šie akti attiecas” (12).

12

| 4.8. | EESK uzskata, ka svarīgi ir regulāri izvērtēt jauno ierosināto reglamentējošo noteikumu piemērošanas ietekmi un periodiski ziņot Parlamentam, Padomei un Komitejai par to, cik iedarbīga, pārredzama un izplatīta ir informācija par visiem deleģētiem Kopienas tiesību aktiem. Minētajai informācijai jābūt lietotājdraudzīgai un pieejamai, lai varētu uzraudzīt šo procesu, kas ietver gan reglamentēšanu, gan arī pareizu ieviešanu. |
| --- | --- |

4.8.

EESK uzskata, ka svarīgi ir regulāri izvērtēt jauno ierosināto reglamentējošo noteikumu piemērošanas ietekmi un periodiski ziņot Parlamentam, Padomei un Komitejai par to, cik iedarbīga, pārredzama un izplatīta ir informācija par visiem deleģētiem Kopienas tiesību aktiem. Minētajai informācijai jābūt lietotājdraudzīgai un pieejamai, lai varētu uzraudzīt šo procesu, kas ietver gan reglamentēšanu, gan arī pareizu ieviešanu.

| 4.9. | Tāpēc Komiteja atgādina, ka arī šajā gadījumā pilnībā jāpiemēro Lisabonas līguma 8.a pants, kas paredz lēmumu pieņemšanu iedzīvotājiem vistuvākajā līmenī, tādējādi nodrošinot pilnīgu informācijas pieejamību iedzīvotājiem un pilsoniskajai sabiedrībai. |
| --- | --- |

4.9.

Tāpēc Komiteja atgādina, ka arī šajā gadījumā pilnībā jāpiemēro Lisabonas līguma 8.a pants, kas paredz lēmumu pieņemšanu iedzīvotājiem vistuvākajā līmenī, tādējādi nodrošinot pilnīgu informācijas pieejamību iedzīvotājiem un pilsoniskajai sabiedrībai.

Briselē, 2014. gada 21. janvārī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2009) 673 final, 9.12.2009.

1

(2)  Dokuments A7-0072/2012.

2

(3)  OV C 224, 30.8.2008., 35. lpp.

3

(4)  Lēmums 2006/512/EK (OV L 200, 22.7.2006.).

4

(5)  Lēmums 1999/468/EK (OV L 184, 17.7.1999.).

5

(6)  Dokumenti ar numuru no COM(2006) 901 final līdz COM(2006) 926 final.

6

(7)  OV C 161, 13.7.2007., 45. lpp.

7

(8)  OV C 67, 6.3.2014., 104. lpp.

8

(9)  Piemēram, būtu vēlams sīkāk paskaidrot, kāpēc tiek atcelts 29. panta otrās daļas i) apakšpunkts (Kopienas procedūras par nopietnu nevēlamu blakusparādību un notikumu ziņošanu un ziņojuma paraugu) Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 27. janvāra Direktīvā 2002/98/EK, ar kuru nosaka kvalitātes un drošības standartus attiecībā uz cilvēka asins un asins komponentu savākšanu, testēšanu, apstrādi, uzglabāšanu un izplatīšanu.

9

(10)  Sk. 8. zemsvītras piezīmi.

10

(11)  Sk. 8. zemsvītras piezīmi.

11

(12)  Sk. 7. zemsvītras piezīmi.

12

---

| 11.6.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 177/52 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 177/52

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par jaunām psihoaktīvām vielām”

COM(2013) 619 final – 2013/0305 (COD)

COM(2013) 618 final – 2013/0304 (COD)

(2014/C 177/10)

Ziņotājs:
  David Sears

Komisija 2013. gada 4. oktobrī un Padome 2013. gada 7. oktobrī saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pantu nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai
  par jaunām psihoaktīvām vielām”

COM(2013) 619 final – 2013/0305 (COD) un COM(2013) 618 final – 2013/0304 (COD).

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2013. gada 19. decembrī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 495. plenārajā sesijā, kas notika 2014. gada 21. un 22. janvārī (21. janvāra sēdē), ar 148 balsīm par un 2 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Kopsavilkums un ieteikumi

Kopsavilkums un ieteikumi

| 1.1. | EESK piekrīt, ka Padomes 2005. gada lēmums (1) par jaunām psihoaktīvām vielām (NPS) ir jāaktualizē. Komiteja piekrīt, ka labāk jāsaskaņo ES attiecīgo aģentūru darbība, vajadzīgs stingrāks grafiks informācijas vākšanai un sīkāka iekšējā klasifikācija, norādot vielas, kas rada nelielu, mērenu un nopietnu risku. Visos pasākumos, kas attiecas uz piegādes ierobežojumiem, laikus un proporcionāli jāievēro iepriekš minētā klasifikācija. |
| --- | --- |

1.1.

EESK piekrīt, ka Padomes 2005. gada lēmums (1) par jaunām psihoaktīvām vielām (NPS) ir jāaktualizē. Komiteja piekrīt, ka labāk jāsaskaņo ES attiecīgo aģentūru darbība, vajadzīgs stingrāks grafiks informācijas vākšanai un sīkāka iekšējā klasifikācija, norādot vielas, kas rada nelielu, mērenu un nopietnu risku. Visos pasākumos, kas attiecas uz piegādes ierobežojumiem, laikus un proporcionāli jāievēro iepriekš minētā klasifikācija.

1

NPS

| 1.2. | EESK arī atzīmē, ka bieži nav bijuši pieejami papildu dati, lai pamatotu ietekmes novērtējumu, ka NPS lietošana ES dalībvalstīs ir ļoti atšķirīga un ka krasi atšķiras sabiedrības attieksme un politiskā reakcija. Komisija pilnīgi pareizi norāda, ko iespējams panākt politiskā aspektā, pamatojoties uz ES līgumu un ņemot vērā pašreizējos finansiālos ierobežojumus, bet tai vajadzētu iet vēl tālāk un apzināt, kas ir patiesi nepieciešams. |
| --- | --- |

1.2.

EESK arī atzīmē, ka bieži nav bijuši pieejami papildu dati, lai pamatotu ietekmes novērtējumu, ka NPS lietošana ES dalībvalstīs ir ļoti atšķirīga un ka krasi atšķiras sabiedrības attieksme un politiskā reakcija. Komisija pilnīgi pareizi norāda, ko iespējams panākt politiskā aspektā, pamatojoties uz ES līgumu un ņemot vērā pašreizējos finansiālos ierobežojumus, bet tai vajadzētu iet vēl tālāk un apzināt, kas ir patiesi nepieciešams.

NPS

| 1.3. | EESK uzskata, ka mācību iespējams gūt arī, sekojot līdzi norisēm valstīs, kas nav ES dalībvalstis; tas būtu jāuzsver visos turpmākajos ietekmes novērtējumos. Pagaidām ļoti svarīgi ir nodrošināt uzlabotu un labāk finansētu informācijas vākšanu ES teritorijā par visiem faktoriem (vielu pieejamību, piegādes ķēdēm, saimnieciskajām iespējām un sociālajām vajadzībām), komunikācijas līdzekļiem (internetu un sociālajiem plašsaziņas līdzekļiem) un rezultātiem (izraisītajām saslimšanām un citiem kaitējumiem). |
| --- | --- |

1.3.

EESK uzskata, ka mācību iespējams gūt arī, sekojot līdzi norisēm valstīs, kas nav ES dalībvalstis; tas būtu jāuzsver visos turpmākajos ietekmes novērtējumos. Pagaidām ļoti svarīgi ir nodrošināt uzlabotu un labāk finansētu informācijas vākšanu ES teritorijā par visiem faktoriem (vielu pieejamību, piegādes ķēdēm, saimnieciskajām iespējām un sociālajām vajadzībām), komunikācijas līdzekļiem (internetu un sociālajiem plašsaziņas līdzekļiem) un rezultātiem (izraisītajām saslimšanām un citiem kaitējumiem).

| 1.4. | Ja priekšlikumu regulai neizmainīs, būs jāprecizē daudzi tehniski jautājumi, kas izklāstīti šā atzinuma 5. iedaļā. Priekšlikuma sekmīga virzība būs atkarīga no dalībvalstu sniegtā politiskā atbalsta, informācijas un finansējuma. Jāvienojas par konkrētiem mērķiem. Jāturpina pētījumi un jāapzina labākā (un sliktākā) prakse attiecībā uz kontroli un kaitējuma novēršanu. Plāni un rezultāti saistībā ar ES finansētām pētniecības programmām, piemēram, eSBIRTes, Orion un ALICE-RAP, būtu regulāri jāapspriež ar pārējām ieinteresētajām personām un vairāk jāiekļauj ietekmes novērtējumos un visos turpmākajos leģislatīvajos priekšlikumos. Datu vākšana, riska novērtējums un zināšanu tālāknodošana būtu jāturpina reālajā laikā ar pilsoniskās sabiedrības foruma narkomānijas jautājumos (vai, iespējams, ar plašākā “NPS foruma”) starpniecību, iesaistot visas ieinteresētās puses, jo īpaši tieši iesaistītās NVO un atbalsta grupas. Tas būtu attiecināms uz visām NPS, tostarp tām, par kurām jau ir ziņots, ka tās izmantotas atsevišķi, maisījumos vai piejaukumam citās NPS. Ar dalībvalstīm biežāk būtu jāsaskaņo prioritātes un rīcības iespējas. Būtu jāapsver alternatīvas vai papildinājumi vienotai ES mēroga reakcijai, kas šobrīd aprobežojas ar centieniem samazināt piedāvājumu. |
| --- | --- |

1.4.

Ja priekšlikumu regulai neizmainīs, būs jāprecizē daudzi tehniski jautājumi, kas izklāstīti šā atzinuma 5. iedaļā. Priekšlikuma sekmīga virzība būs atkarīga no dalībvalstu sniegtā politiskā atbalsta, informācijas un finansējuma. Jāvienojas par konkrētiem mērķiem. Jāturpina pētījumi un jāapzina labākā (un sliktākā) prakse attiecībā uz kontroli un kaitējuma novēršanu. Plāni un rezultāti saistībā ar ES finansētām pētniecības programmām, piemēram, eSBIRTes, Orion un ALICE-RAP, būtu regulāri jāapspriež ar pārējām ieinteresētajām personām un vairāk jāiekļauj ietekmes novērtējumos un visos turpmākajos leģislatīvajos priekšlikumos. Datu vākšana, riska novērtējums un zināšanu tālāknodošana būtu jāturpina reālajā laikā ar pilsoniskās sabiedrības foruma narkomānijas jautājumos (vai, iespējams, ar plašākā “NPS foruma”) starpniecību, iesaistot visas ieinteresētās puses, jo īpaši tieši iesaistītās NVO un atbalsta grupas. Tas būtu attiecināms uz visām NPS, tostarp tām, par kurām jau ir ziņots, ka tās izmantotas atsevišķi, maisījumos vai piejaukumam citās NPS. Ar dalībvalstīm biežāk būtu jāsaskaņo prioritātes un rīcības iespējas. Būtu jāapsver alternatīvas vai papildinājumi vienotai ES mēroga reakcijai, kas šobrīd aprobežojas ar centieniem samazināt piedāvājumu.

eSBIRTes, Orion

ALICE-RAP

NPS

2.   Ievads

Ievads

| 2.1. | Neatkarīgi no tā, vai viela ir dabiska vai apzināti sintezēta jebkādam nolūkam, proti, likumīgai vai nelikumīgai izmantošanai, tā ir uzskatāma par “psihoaktīvu”, ja papildus tās fiziskajām, ķīmiskajām, toksikoloģiskajām un ekoloģiskajām īpašībām šāda viela pēc tam, kad cilvēki to izmantojuši vienalga kādam nolūkam, spēj iedarboties uz cilvēka centrālo nervu sistēmu, izraisot stimulāciju vai depresiju, kuru papildina halucinācijas un/vai motorisko funkciju, domāšanas, uzvedības vai garastāvokļa izmaiņas. |
| --- | --- |

2.1.

Neatkarīgi no tā, vai viela ir dabiska vai apzināti sintezēta jebkādam nolūkam, proti, likumīgai vai nelikumīgai izmantošanai, tā ir uzskatāma par “psihoaktīvu”, ja papildus tās fiziskajām, ķīmiskajām, toksikoloģiskajām un ekoloģiskajām īpašībām šāda viela pēc tam, kad cilvēki to izmantojuši vienalga kādam nolūkam, spēj iedarboties uz cilvēka centrālo nervu sistēmu, izraisot stimulāciju vai depresiju, kuru papildina halucinācijas un/vai motorisko funkciju, domāšanas, uzvedības vai garastāvokļa izmaiņas.

| 2.2. | Šādu iedarbību var uzskatīt par lietderīgu, ja attiecīgās vielas definē, paraksta un lieto kontrolētos apstākļos kā zāles konkrētu saslimšanu ārstēšanai, vai par nelietderīgu un potenciāli vai faktiski bīstamu, dažreiz pat ļoti bīstamu, ja minētās vielas lietotājs ievada sev pats vienīgi tādēļ, lai gūtu iepriekš raksturotās izjūtas. Minētais risks krasi pieaug, ja vielas izraisa arī atkarību un ja tās ir saimnieciski izmantojamas. |
| --- | --- |

2.2.

Šādu iedarbību var uzskatīt par lietderīgu, ja attiecīgās vielas definē, paraksta un lieto kontrolētos apstākļos kā zāles konkrētu saslimšanu ārstēšanai, vai par nelietderīgu un potenciāli vai faktiski bīstamu, dažreiz pat ļoti bīstamu, ja minētās vielas lietotājs ievada sev pats vienīgi tādēļ, lai gūtu iepriekš raksturotās izjūtas. Minētais risks krasi pieaug, ja vielas izraisa arī atkarību un ja tās ir saimnieciski izmantojamas.

| 2.3. | Tāpēc tādas vielas kā morfīnu, heroīnu, kokaīnu, ekstazī un marihuānu un to daudzos atvasinājumus un prekursorus, kā arī dažādos amfetamīnus, barbiturātus, benzodiazepīnus un citas psihodēliskās vielas vairāk vai mazāk sekmīgi kontrolē saskaņā ar divām ANO konvencijām (2) (1961, 1971) un protokolu (3) (1972), kas atšķirīgās pakāpēs tiek piemērots valstu līmenī visā pasaulē. |
| --- | --- |

2.3.

Tāpēc tādas vielas kā morfīnu, heroīnu, kokaīnu, ekstazī un marihuānu un to daudzos atvasinājumus un prekursorus, kā arī dažādos amfetamīnus, barbiturātus, benzodiazepīnus un citas psihodēliskās vielas vairāk vai mazāk sekmīgi kontrolē saskaņā ar divām ANO konvencijām (2) (1961, 1971) un protokolu (3) (1972), kas atšķirīgās pakāpēs tiek piemērots valstu līmenī visā pasaulē.

2

3

| 2.4. | Visas psihoaktīvās vielas (PS), kas nav uzskaitītas un netiek kontrolētas kā iepriekš minētās, ES (un vēl citu valstu) tiesību aktos ir raksturotas kā “jaunas” neatkarīgi no tā, cik ilgi šādas vielas ir zināmas vai tikušas izmantotas citām, bieži vien likumīgām, vajadzībām. Tās ir nosauktas par “jaunām psihoaktīvām vielām” (NPS) vienīgi tad, ja ir atklāts (vai ir aizdomas), ka minētās vielas laiž tirgū vai izplata vienīgi to psihoaktīvo īpašību dēļ individuālai lietošanai patērētājiem, kam netiek piemērota medicīniska vai cita veida uzraudzība. |
| --- | --- |

2.4.

Visas psihoaktīvās vielas (PS), kas nav uzskaitītas un netiek kontrolētas kā iepriekš minētās, ES (un vēl citu valstu) tiesību aktos ir raksturotas kā “jaunas” neatkarīgi no tā, cik ilgi šādas vielas ir zināmas vai tikušas izmantotas citām, bieži vien likumīgām, vajadzībām. Tās ir nosauktas par “jaunām psihoaktīvām vielām” (NPS) vienīgi tad, ja ir atklāts (vai ir aizdomas), ka minētās vielas laiž tirgū vai izplata vienīgi to psihoaktīvo īpašību dēļ individuālai lietošanai patērētājiem, kam netiek piemērota medicīniska vai cita veida uzraudzība.

PS

NPS

| 2.5. | Alkohols, tabaka un kofeīns, kas dažādās dozās atbilst iepriekš minētajiem kritērijiem attiecībā uz NPS un kaitējumu ilgtermiņā, saskaņā ar ANO un ES noteiktajām definīcijām speciāli netiek iekļauti. Grūtāk tas ir izdarāms “uz ielas” vai akadēmiskos pētījumos, kur to lietošana un iedarbība ir kombinēta un kur alkohola un tabakas iedarbība uz veselību un to sociālā ietekme daudzkārt pārsniedz vairuma NPS iedarbību. Pētnieki un regulējošās iestādes tomēr ne vienmēr spēj vienoties par minētajiem jautājumiem un tādēļ šobrīd steidzami jāuzsāk savstarpēji saskaņota procedūra radītā kaitējuma un riska kvantitatīvai izvērtēšanai. |
| --- | --- |

2.5.

Alkohols, tabaka un kofeīns, kas dažādās dozās atbilst iepriekš minētajiem kritērijiem attiecībā uz NPS un kaitējumu ilgtermiņā, saskaņā ar ANO un ES noteiktajām definīcijām speciāli netiek iekļauti. Grūtāk tas ir izdarāms “uz ielas” vai akadēmiskos pētījumos, kur to lietošana un iedarbība ir kombinēta un kur alkohola un tabakas iedarbība uz veselību un to sociālā ietekme daudzkārt pārsniedz vairuma NPS iedarbību. Pētnieki un regulējošās iestādes tomēr ne vienmēr spēj vienoties par minētajiem jautājumiem un tādēļ šobrīd steidzami jāuzsāk savstarpēji saskaņota procedūra radītā kaitējuma un riska kvantitatīvai izvērtēšanai.

NPS

NPS

| 2.6. | ES teritorijā ir apzinātas vairāk nekā 300 NPS, kas tiek (vai ir tikušas) lietotas neregulāri vai ilgākā laika posmā. Šobrīd dalībvalstis iesniedz paziņojumus vidēji par vienu jaunu vielu nedēļā. Tā kā minētās vielas netiek kontrolētas, to izmantošana nav nelikumīga; līdz ar to tās ir likumīgas un var tikt raksturotas kā “legālas”, kļūdaini pieņemot, ka tās ir arī “drošas” vai “apstiprinātas”. Vairumā gadījumu nav pietiekami daudz zinātnisku datu šādu pieņēmumu noliegšanai vai apstiprināšanai. Dažos gadījumos, izpildot organizētu grupu vai atsevišķu indivīdu pasūtījumus no ES, iespējams sintezēt jaunas vielas īpaši aizliegto vietā un importēt tās no Ķīnas vai Indijas. Arī esošās vielas iespējams novirzīt no likumīgas izmantošanas ES. Vairumā gadījumā motivācija ir peļņa; citos gadījumos galvenais izaicinājums ir apiet likumu. Valstu kontaktpunkti, kas ietilpst Eiropas Informācijas tīklā par narkotikām un narkomāniju (Reitox), izmanto agrīnās brīdināšanas sistēmu un dalās informācijā par jaunatklātām NPS. |
| --- | --- |

2.6.

ES teritorijā ir apzinātas vairāk nekā 300 NPS, kas tiek (vai ir tikušas) lietotas neregulāri vai ilgākā laika posmā. Šobrīd dalībvalstis iesniedz paziņojumus vidēji par vienu jaunu vielu nedēļā. Tā kā minētās vielas netiek kontrolētas, to izmantošana nav nelikumīga; līdz ar to tās ir likumīgas un var tikt raksturotas kā “legālas”, kļūdaini pieņemot, ka tās ir arī “drošas” vai “apstiprinātas”. Vairumā gadījumu nav pietiekami daudz zinātnisku datu šādu pieņēmumu noliegšanai vai apstiprināšanai. Dažos gadījumos, izpildot organizētu grupu vai atsevišķu indivīdu pasūtījumus no ES, iespējams sintezēt jaunas vielas īpaši aizliegto vietā un importēt tās no Ķīnas vai Indijas. Arī esošās vielas iespējams novirzīt no likumīgas izmantošanas ES. Vairumā gadījumā motivācija ir peļņa; citos gadījumos galvenais izaicinājums ir apiet likumu. Valstu kontaktpunkti, kas ietilpst Eiropas Informācijas tīklā par narkotikām un narkomāniju (Reitox), izmanto agrīnās brīdināšanas sistēmu un dalās informācijā par jaunatklātām NPS.

NPS

Reitox

NPS

| 2.7. | NPS tiek laistas tirgū ar daudziem nesistematizētiem, saīsinātiem un/vai eksotiskiem tirdzniecības nosaukumiem, bieži vien maisījumos ar citiem aizliegtiem, jauniem vai izslēgtiem produktiem, tostarp augu izcelsmes produktiem, medicīniski aktīvām vielām, pārtikas piedevām, tabaku, kofeīnu un inertajām pildvielām. Nav nekādas konsekvences vai kontroles attiecībā uz to saturu; brīdinājumu par šādu produktu drošumu nav, vai arī tie iekļauti tikai tādēļ, lai produktus varētu tirgot (“nav paredzēti lietošanai pārtikā”). Etiķetes var būt tīši maldinošas (“vannas sāls” vai “vīraks” uz produktiem, kas paredzēti ieelpošanai, smēķēšanai vai injekcijām). |
| --- | --- |

2.7.

NPS tiek laistas tirgū ar daudziem nesistematizētiem, saīsinātiem un/vai eksotiskiem tirdzniecības nosaukumiem, bieži vien maisījumos ar citiem aizliegtiem, jauniem vai izslēgtiem produktiem, tostarp augu izcelsmes produktiem, medicīniski aktīvām vielām, pārtikas piedevām, tabaku, kofeīnu un inertajām pildvielām. Nav nekādas konsekvences vai kontroles attiecībā uz to saturu; brīdinājumu par šādu produktu drošumu nav, vai arī tie iekļauti tikai tādēļ, lai produktus varētu tirgot (“nav paredzēti lietošanai pārtikā”). Etiķetes var būt tīši maldinošas (“vannas sāls” vai “vīraks” uz produktiem, kas paredzēti ieelpošanai, smēķēšanai vai injekcijām).

NPS

| 2.8. | Tirdzniecību realizē specializēti starpnieki vai veikali narkotiku lietotājiem (“headshops”, “smartshops” un veikali, kuros tirgo ar tabaku saistītus piederumus) vai internetā (pieejami gan pirkumi, izmantojot kredītkarti, pārskati par produktiem un piegādātājiem, gan tūlītēja piegāde mājās). Īpašas problēmas rada anonīmās tīmekļa vietnes. Cena par devu parasti ir zemāka nekā nelikumīgo narkotiku cena. Sociālie plašsaziņas līdzekļi veicina jaunu tendenču rašanos un palīdz dalīties pieredzē. Šādu vielu (“legālās apreibinošās vielas”, narkotikas, ko lieto klubos, saviesīgos vakaros, izklaides vietu narkotikas, sintētiskās narkotikas) lietošana ES dalībvalstīs ir ļoti atšķirīga un pieaug lēni, un saskaņā ar paziņotajiem datiem to lietošana pārsniedz vidējo līmeni Īrijā, Polijā, Latvijā un Apvienotajā Karalistē. To personu skaits, kas hospitalizētas tieši pēc NSP lietošanas, joprojām ir relatīvi mazs (kaut gan, neesot ticamiem datiem, tas var būt, bet var arī nebūt faktiskā kaitējuma patiess novērtējums). |
| --- | --- |

2.8.

Tirdzniecību realizē specializēti starpnieki vai veikali narkotiku lietotājiem (“headshops”, “smartshops” un veikali, kuros tirgo ar tabaku saistītus piederumus) vai internetā (pieejami gan pirkumi, izmantojot kredītkarti, pārskati par produktiem un piegādātājiem, gan tūlītēja piegāde mājās). Īpašas problēmas rada anonīmās tīmekļa vietnes. Cena par devu parasti ir zemāka nekā nelikumīgo narkotiku cena. Sociālie plašsaziņas līdzekļi veicina jaunu tendenču rašanos un palīdz dalīties pieredzē. Šādu vielu (“legālās apreibinošās vielas”, narkotikas, ko lieto klubos, saviesīgos vakaros, izklaides vietu narkotikas, sintētiskās narkotikas) lietošana ES dalībvalstīs ir ļoti atšķirīga un pieaug lēni, un saskaņā ar paziņotajiem datiem to lietošana pārsniedz vidējo līmeni Īrijā, Polijā, Latvijā un Apvienotajā Karalistē. To personu skaits, kas hospitalizētas tieši pēc NSP lietošanas, joprojām ir relatīvi mazs (kaut gan, neesot ticamiem datiem, tas var būt, bet var arī nebūt faktiskā kaitējuma patiess novērtējums).

headshops

smartshops

NSP

| 2.9. | Saskaņā ar iepriekš minēto un salīdzinājumā ar regulāriem, atkarīgiem nelegālo narkotiku lietotājiem NPS lietotāji (jo īpaši Apvienotajā Karalistē, kur datu apkopošana ir augstā līmenī) līdz šim galvenokārt ir bijuši jaunieši, kuri ir pietiekami labi nodrošināti, ar noziedzīgām aprindām nesaistīti un vairāk tendēti meklēt medicīnisko palīdzību, ja tas nepieciešams. Tā kā viņi joprojām ir iekļāvušies profesionālajā un ģimenes dzīvē, izredzes atveseļoties parasti ir augstas. Ja patiešām notiek nelaimes vai nāves gadījumi, tos parasti uzskata par negaidītām personiskām traģēdijām un plašsaziņas līdzekļi tiem pievērš ievērojamu uzmanību, un tā paša iemesla dēļ to dara arī politiķi. |
| --- | --- |

2.9.

Saskaņā ar iepriekš minēto un salīdzinājumā ar regulāriem, atkarīgiem nelegālo narkotiku lietotājiem NPS lietotāji (jo īpaši Apvienotajā Karalistē, kur datu apkopošana ir augstā līmenī) līdz šim galvenokārt ir bijuši jaunieši, kuri ir pietiekami labi nodrošināti, ar noziedzīgām aprindām nesaistīti un vairāk tendēti meklēt medicīnisko palīdzību, ja tas nepieciešams. Tā kā viņi joprojām ir iekļāvušies profesionālajā un ģimenes dzīvē, izredzes atveseļoties parasti ir augstas. Ja patiešām notiek nelaimes vai nāves gadījumi, tos parasti uzskata par negaidītām personiskām traģēdijām un plašsaziņas līdzekļi tiem pievērš ievērojamu uzmanību, un tā paša iemesla dēļ to dara arī politiķi.

NPS

| 2.10. | Ņemot vērā iepriekš minēto, nav jābrīnās, ka sabiedrības un politiķu attieksme pret NPS kontroli ES dalībvalstīs un visā pasaulē ir ļoti atšķirīga. Urugvaja nesen ir legalizējusi marihuānu. Jaunzēlande paredz atļaut zema riska NSP, kuru kvalitāti kontrolēs. Īrija ir krasi samazinājusi attiecīgo mazumtirdzniecības vietu skaitu; Nīderlande un Kanāda apsver tādus pašus pasākumus. AK tradicionāli ir devusi priekšroku produktu aizliegumam pa vienam vai grupās, bet tagad apsver alternatīvas stratēģijas. Beļģija plāno noteikt aizliegumu produktu grupām. Ir bijuši mēģinājumi ierobežot nelikumīgo narkotiku pārdošanu internetā, izmantojot anonīmas tīmekļa vietnes, tomēr nelikumīga tirdzniecībai ir tendence pieaugt. |
| --- | --- |

2.10.

Ņemot vērā iepriekš minēto, nav jābrīnās, ka sabiedrības un politiķu attieksme pret NPS kontroli ES dalībvalstīs un visā pasaulē ir ļoti atšķirīga. Urugvaja nesen ir legalizējusi marihuānu. Jaunzēlande paredz atļaut zema riska NSP, kuru kvalitāti kontrolēs. Īrija ir krasi samazinājusi attiecīgo mazumtirdzniecības vietu skaitu; Nīderlande un Kanāda apsver tādus pašus pasākumus. AK tradicionāli ir devusi priekšroku produktu aizliegumam pa vienam vai grupās, bet tagad apsver alternatīvas stratēģijas. Beļģija plāno noteikt aizliegumu produktu grupām. Ir bijuši mēģinājumi ierobežot nelikumīgo narkotiku pārdošanu internetā, izmantojot anonīmas tīmekļa vietnes, tomēr nelikumīga tirdzniecībai ir tendence pieaugt.

NPS

NSP

3.   Komisijas priekšlikuma kopsavilkums

Komisijas priekšlikuma kopsavilkums

| 3.1. | Padomes 2005. gada lēmumā (4) ir noteikti pamatprincipi informācijas apmaiņai, NPS radītā riska novērtējumam un kontrolei. Minētā lēmuma īstenošana praksē izrādījusies tikai reaģēšana uz esošajām problēmām, apkopotā informācija ir ierobežota, risku klasifikācija ir nepietiekama un ir tikai daži izvēles varianti ierobežojošajiem pasākumiem. Padome 2011. gadā prasīja Komisijai minēto lēmumu aktualizēt. |
| --- | --- |

3.1.

Padomes 2005. gada lēmumā (4) ir noteikti pamatprincipi informācijas apmaiņai, NPS radītā riska novērtējumam un kontrolei. Minētā lēmuma īstenošana praksē izrādījusies tikai reaģēšana uz esošajām problēmām, apkopotā informācija ir ierobežota, risku klasifikācija ir nepietiekama un ir tikai daži izvēles varianti ierobežojošajiem pasākumiem. Padome 2011. gadā prasīja Komisijai minēto lēmumu aktualizēt.

4

NPS

| 3.2. | Izskatāmajā priekšlikuma ir izklāstīti pasākumi, kas uzskatīti par nepieciešamiem, tostarp priekšlikums direktīvai, ar ko pārskata Padomes pamatlēmumu (5) par obligātajiem noteikumiem narkotiku tirdzniecības jomā. Tas paplašinātu “narkotiku” definīciju, lai ierindotu NPS, kas rada nopietnu veselības, sociālo un drošības apdraudējumu un kam ES piemēro pastāvīgus tirdzniecības ierobežojumus, zem tā paša virsraksta kā vielas, kuras jau uzskaitītas attiecīgajās ANO konvencijās un protokolos. |
| --- | --- |

3.2.

Izskatāmajā priekšlikuma ir izklāstīti pasākumi, kas uzskatīti par nepieciešamiem, tostarp priekšlikums direktīvai, ar ko pārskata Padomes pamatlēmumu (5) par obligātajiem noteikumiem narkotiku tirdzniecības jomā. Tas paplašinātu “narkotiku” definīciju, lai ierindotu NPS, kas rada nopietnu veselības, sociālo un drošības apdraudējumu un kam ES piemēro pastāvīgus tirdzniecības ierobežojumus, zem tā paša virsraksta kā vielas, kuras jau uzskaitītas attiecīgajās ANO konvencijās un protokolos.

5

NPS

| 3.3. | Priekšlikums regulai, kas attiecas konkrēti uz NPS, ir papildināts ar Komisijas veiktu ietekmes novērtējumu, kurā uzsvērtas atšķirības datu pieejamībā, faktiskajā lietošanā, veselības aprūpes izmaksās un sabiedrisko un valsts iestāžu sniegtajos risinājumos ES dalībvalstīs. Kur dati nav pieejami, ir sniegtas aplēses. Politiski risinājumi ir izvērtēti, ņemot vērā to efektivitāti mērķu sasniegšanā, saimniecisko, finansiālo un sociālo ietekmi un to proporcionalitāti un pieņemamību ieinteresētajām pusēm. |
| --- | --- |

3.3.

Priekšlikums regulai, kas attiecas konkrēti uz NPS, ir papildināts ar Komisijas veiktu ietekmes novērtējumu, kurā uzsvērtas atšķirības datu pieejamībā, faktiskajā lietošanā, veselības aprūpes izmaksās un sabiedrisko un valsts iestāžu sniegtajos risinājumos ES dalībvalstīs. Kur dati nav pieejami, ir sniegtas aplēses. Politiski risinājumi ir izvērtēti, ņemot vērā to efektivitāti mērķu sasniegšanā, saimniecisko, finansiālo un sociālo ietekmi un to proporcionalitāti un pieņemamību ieinteresētajām pusēm.

NPS

| 3.4. | Priekšlikums balstās uz LESD 114. pantu, lai nodrošinātu iekšējā tirgus efektīvu darbību un augstu cilvēku veselības aizsardzības, drošības un patērētāju interešu aizsardzības līmeni. Tas ir paredzēts, lai saīsinātu reaģēšanas laiku ES līmenī, sniegtu iespējas koncentrētiem un atbilstīgiem atbildes pasākumiem, pievērstos problēmām saistībā ar vielu divējādu izmantošanu un juridiskās noteiktības trūkumu uzņēmējiem un savienotu NPS rūpnieciskās izmantošanas tirgu ar plašāku iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

3.4.

Priekšlikums balstās uz LESD 114. pantu, lai nodrošinātu iekšējā tirgus efektīvu darbību un augstu cilvēku veselības aizsardzības, drošības un patērētāju interešu aizsardzības līmeni. Tas ir paredzēts, lai saīsinātu reaģēšanas laiku ES līmenī, sniegtu iespējas koncentrētiem un atbilstīgiem atbildes pasākumiem, pievērstos problēmām saistībā ar vielu divējādu izmantošanu un juridiskās noteiktības trūkumu uzņēmējiem un savienotu NPS rūpnieciskās izmantošanas tirgu ar plašāku iekšējo tirgu.

NPS

| 3.5. | Priekšlikumā ir noteikts grafiks datu vākšanai Komisijas, Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra (EMCDDA), Eiropola un citu iesaistīto Eiropas aģentūru (Eiropas Zāļu aģentūras, Eiropas Ķīmikāliju aģentūras un Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes) kopīgajam ziņojumam, pamatojoties uz dalībvalstu agrīniem brīdinājumiem par jaunatklātām NPS. |
| --- | --- |

3.5.

Priekšlikumā ir noteikts grafiks datu vākšanai Komisijas, Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra (EMCDDA), Eiropola un citu iesaistīto Eiropas aģentūru (Eiropas Zāļu aģentūras, Eiropas Ķīmikāliju aģentūras un Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes) kopīgajam ziņojumam, pamatojoties uz dalībvalstu agrīniem brīdinājumiem par jaunatklātām NPS.

EMCDDA

NPS

| 3.6. | Ziņojums būtu pamatā EMCDDA veiktajam formālajam riska novērtējumam, uz ko balstītos Komisijas rīcība. Ierosināti kritēriji, uz kuriem pamatojoties, noteikt veselībai, sabiedrībai un drošībai radītu nelielu, mērenu un nopietnu risku. Ja risks uzskatāms par nelielu, netiks veikti nekādi turpmāki pasākumi. Attiecībā uz mērenu un nopietnu risku Komisija var noteikt konkrētu NPS pagaidu vai pastāvīgus tirdzniecības aizliegumus un, īpašos gadījumos, to ražošanas, izplatīšanas, importēšanas un eksportēšanas aizliegumus. |
| --- | --- |

3.6.

Ziņojums būtu pamatā EMCDDA veiktajam formālajam riska novērtējumam, uz ko balstītos Komisijas rīcība. Ierosināti kritēriji, uz kuriem pamatojoties, noteikt veselībai, sabiedrībai un drošībai radītu nelielu, mērenu un nopietnu risku. Ja risks uzskatāms par nelielu, netiks veikti nekādi turpmāki pasākumi. Attiecībā uz mērenu un nopietnu risku Komisija var noteikt konkrētu NPS pagaidu vai pastāvīgus tirdzniecības aizliegumus un, īpašos gadījumos, to ražošanas, izplatīšanas, importēšanas un eksportēšanas aizliegumus.

EMCDDA

NPS

| 3.7. | Priekšlikumā paredzēts pārskatīt riska pakāpes, ņemot vērā jaunu informāciju, un regulāri ziņot un izvērtēt regulas īstenošanu, piemērošanu un efektivitāti. Turpināsies pētnieciskais un analītiskais darbs. Dalībvalstīm būs jāizstrādā noteikumi par administratīvajām sankcijām, ko piemēro tirgus ierobežojumu pārkāpumu gadījumā, un jānodrošina, lai tās būtu efektīvas, samērīgas un preventīvas. Priekšlikumā ir teikts, ka tam nav tiešas ietekmes uz ES budžetu. |
| --- | --- |

3.7.

Priekšlikumā paredzēts pārskatīt riska pakāpes, ņemot vērā jaunu informāciju, un regulāri ziņot un izvērtēt regulas īstenošanu, piemērošanu un efektivitāti. Turpināsies pētnieciskais un analītiskais darbs. Dalībvalstīm būs jāizstrādā noteikumi par administratīvajām sankcijām, ko piemēro tirgus ierobežojumu pārkāpumu gadījumā, un jānodrošina, lai tās būtu efektīvas, samērīgas un preventīvas. Priekšlikumā ir teikts, ka tam nav tiešas ietekmes uz ES budžetu.

| 3.8. | Regula stāsies spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas ES Oficiālajā Vēstnesī un būs saistoša visām dalībvalstīm. Padomes sākotnējais lēmums (6) tiks atcelts un aizstāts. |
| --- | --- |

3.8.

Regula stāsies spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas ES Oficiālajā Vēstnesī un būs saistoša visām dalībvalstīm. Padomes sākotnējais lēmums (6) tiks atcelts un aizstāts.

6

4.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

| 4.1. | EESK atzinīgi novērtēja Komisijas 2011. gada paziņojumu “Stingrāka Eiropas reakcija uz problēmām, ko rada narkotikas” un 2012. gada priekšlikumu regulai par narkotiku prekursoriem. EESK ar nepacietību gaidīja priekšlikumus par “jaunām psihoaktīvām vielām” un ierosināja vispārējas pamatnostādnes efektīvai rīcībai ES un dalībvalstu līmenī. |
| --- | --- |

4.1.

EESK atzinīgi novērtēja Komisijas 2011. gada paziņojumu “Stingrāka Eiropas reakcija uz problēmām, ko rada narkotikas” un 2012. gada priekšlikumu regulai par narkotiku prekursoriem. EESK ar nepacietību gaidīja priekšlikumus par “jaunām psihoaktīvām vielām” un ierosināja vispārējas pamatnostādnes efektīvai rīcībai ES un dalībvalstu līmenī.

| 4.2. | Attiecībā uz narkotiku prekursoriem tika izteikta konkrēta piezīme par to, kādā mērā iesaistītās puses (Komisija un ierobežots skaits likumīgu ražotāju, tirgotāju un galalietotāju) ir pilnībā ievērojušas ANO 1988. gada konvencijas (7) 12. pantā noteiktās prasības strādāt kopīgi, lai sasniegtu vēlamos mērķus. Šajā konkrētajā gadījumā, norādot uz etiķskābes anhidrīda, kas vajadzīgs heroīna ražošanai, nelielu daudzumu novirzīšanu, mērķus varētu noteikt samērā precīzi. |
| --- | --- |

4.2.

Attiecībā uz narkotiku prekursoriem tika izteikta konkrēta piezīme par to, kādā mērā iesaistītās puses (Komisija un ierobežots skaits likumīgu ražotāju, tirgotāju un galalietotāju) ir pilnībā ievērojušas ANO 1988. gada konvencijas (7) 12. pantā noteiktās prasības strādāt kopīgi, lai sasniegtu vēlamos mērķus. Šajā konkrētajā gadījumā, norādot uz etiķskābes anhidrīda, kas vajadzīgs heroīna ražošanai, nelielu daudzumu novirzīšanu, mērķus varētu noteikt samērā precīzi.

7

| 4.3. | Tas nav attiecināms uz NPS, tā kā stāvoklis dalībvalstīs un trešās valstīs attiecībā uz faktisko lietošanu un sabiedrības un politiķu sniegtajiem risinājumiem ir krasi atšķirīgs. Svarīgākie dati bieži netiek savākti un apkopoti, plašsaziņas līdzekļu uzmanība ir pievērsta individuālām traģēdijām; politiskas atbildes ne vienmēr pamatojas uz zinātnieku un profesionāļu viedokli un var būt tām tieši pretējas; citi maldinoši faktori, tostarp alkohola un tabakas daudz izplatītākā un kaitīgākā lietošana, tiek uzskatīti par pārāk sensitīviem, lai tos iekļautu vienotā pieejā regulējumam; paaudžu atšķirības attiecībā uz tirdzniecību internetā un sociālo plašsaziņas līdzekļu loma individuālās uztveres veidošanā, riskēšana un jaunu un jau esošu psihoaktīvo vielu lietošana izklaides nolūkā ir acīmredzami aspekti. |
| --- | --- |

4.3.

Tas nav attiecināms uz NPS, tā kā stāvoklis dalībvalstīs un trešās valstīs attiecībā uz faktisko lietošanu un sabiedrības un politiķu sniegtajiem risinājumiem ir krasi atšķirīgs. Svarīgākie dati bieži netiek savākti un apkopoti, plašsaziņas līdzekļu uzmanība ir pievērsta individuālām traģēdijām; politiskas atbildes ne vienmēr pamatojas uz zinātnieku un profesionāļu viedokli un var būt tām tieši pretējas; citi maldinoši faktori, tostarp alkohola un tabakas daudz izplatītākā un kaitīgākā lietošana, tiek uzskatīti par pārāk sensitīviem, lai tos iekļautu vienotā pieejā regulējumam; paaudžu atšķirības attiecībā uz tirdzniecību internetā un sociālo plašsaziņas līdzekļu loma individuālās uztveres veidošanā, riskēšana un jaunu un jau esošu psihoaktīvo vielu lietošana izklaides nolūkā ir acīmredzami aspekti.

NPS

| 4.4. | Šajā neapšaubāmi ļoti sarežģītajā kontekstā atbilstīgas šķiet divas piezīmes no EESK iepriekšējiem atzinumiem, proti, ka “valsts nedrīkst nodarīt lielāku kaitējumu nekā tas, no kura grib pasargāt” (8), un, tāpat kā par daudziem citiem aktuāliem tematiem – “politikai jābūt balstītai uz datiem un pierādījumiem – un nevis otrādi (9)”. To vieglāk ir pateikt nekā panākt. |
| --- | --- |

4.4.

Šajā neapšaubāmi ļoti sarežģītajā kontekstā atbilstīgas šķiet divas piezīmes no EESK iepriekšējiem atzinumiem, proti, ka “valsts nedrīkst nodarīt lielāku kaitējumu nekā tas, no kura grib pasargāt” (8), un, tāpat kā par daudziem citiem aktuāliem tematiem – “politikai jābūt balstītai uz datiem un pierādījumiem – un nevis otrādi (9)”. To vieglāk ir pateikt nekā panākt.

8

9

| 4.5. | Problēma attiecībā uz pašreizējiem priekšlikumiem noteikti nav tā, ka tie nodarīs kaitējumu, drīzāk tie nesniegs pietiekamu labumu, un tie var kavēt plašāku visas sabiedrības un daudzveidīgu, uz datiem pamatotu pieeju, kāda vajadzīga, lai vienotos pat par pašreizējo stāvokli un konkrētām iedzīvotāju grupām paredzētiem mērķiem ilgākam laika posmam. Ja par tiem nevarēs vienoties iepriekš un gūt vajadzīgo politisko un finansiālo atbalstu, tas jāatzīst visos priekšlikumos par ES līmeņa regulējumu. |
| --- | --- |

4.5.

Problēma attiecībā uz pašreizējiem priekšlikumiem noteikti nav tā, ka tie nodarīs kaitējumu, drīzāk tie nesniegs pietiekamu labumu, un tie var kavēt plašāku visas sabiedrības un daudzveidīgu, uz datiem pamatotu pieeju, kāda vajadzīga, lai vienotos pat par pašreizējo stāvokli un konkrētām iedzīvotāju grupām paredzētiem mērķiem ilgākam laika posmam. Ja par tiem nevarēs vienoties iepriekš un gūt vajadzīgo politisko un finansiālo atbalstu, tas jāatzīst visos priekšlikumos par ES līmeņa regulējumu.

| 4.6. | EESK atzīmē, ka priekšlikumam ir citi mērķi, tostarp risināt divējādas izmantošanas problēmas, likumīgu vielu novirzīšanu ES un noteiktības trūkumu “likumīgiem uzņēmējiem”. Tie tomēr nav uzskaitīti ietekmes novērtējumā, un priekšlikumā tiem pievērsta tikai neliela uzmanība. Citas iespējas likvidēt trūkumus, ko radījuši citi tiesību akti, nav apsvērtas vispār. Tāpēc ir grūti secināt, vai izvēlētais juridiskais pamats (LESD 114. pants) ir atbilstošs vai nav. Šā un citu punktu precizēšanai varētu izmantot statistikas datus par līdz šim uzskaitītajām 300 vielām. |
| --- | --- |

4.6.

EESK atzīmē, ka priekšlikumam ir citi mērķi, tostarp risināt divējādas izmantošanas problēmas, likumīgu vielu novirzīšanu ES un noteiktības trūkumu “likumīgiem uzņēmējiem”. Tie tomēr nav uzskaitīti ietekmes novērtējumā, un priekšlikumā tiem pievērsta tikai neliela uzmanība. Citas iespējas likvidēt trūkumus, ko radījuši citi tiesību akti, nav apsvērtas vispār. Tāpēc ir grūti secināt, vai izvēlētais juridiskais pamats (LESD 114. pants) ir atbilstošs vai nav. Šā un citu punktu precizēšanai varētu izmantot statistikas datus par līdz šim uzskaitītajām 300 vielām.

| 4.7. | EESK ir stingri pārliecināta un ir vairākkārt konstatējusi, ka piegādes regulēšana ir tikai daļa no risinājuma un maz ticams, ka tā nodrošinās derīgus vai izmērāmus rezultātus. Lielāka uzmanība jāvelta pieprasījuma izprašanai un jāpiedāvā veiksmīgāki risinājumi tā apmierināšanai, radot pēc iespējas mazāku risku. Kā zināms, risku nav iespējams pilnībā novērst, bet to ir iespējams būtiski samazināt. Šajā nolūkā būtu lietderīgi precīzāki dati un to rūpīgāka izplatīšana. |
| --- | --- |

4.7.

EESK ir stingri pārliecināta un ir vairākkārt konstatējusi, ka piegādes regulēšana ir tikai daļa no risinājuma un maz ticams, ka tā nodrošinās derīgus vai izmērāmus rezultātus. Lielāka uzmanība jāvelta pieprasījuma izprašanai un jāpiedāvā veiksmīgāki risinājumi tā apmierināšanai, radot pēc iespējas mazāku risku. Kā zināms, risku nav iespējams pilnībā novērst, bet to ir iespējams būtiski samazināt. Šajā nolūkā būtu lietderīgi precīzāki dati un to rūpīgāka izplatīšana.

| 4.8. | EESK norāda arī, ka kriminālsodi, ja tādi tiek piemēroti, būtu jānosaka tikai tiem, kas tiecas gūt komercpeļņu no tādu vielu pārdošanas, kuras jau pazīstamas kā aizliegtas vai kuras varētu radīt smagu kaitējumu cilvēku veselībai. Tas jo īpaši attiecas uz NPS, ar kurām saistītais risks līdz šim ir uzskatīts par mazāku nekā “veco” vai izslēgto psihoaktīvo vielu radītais risks un kuru lietotāju ieslodzīšana, tādējādi viņus nenovēršami pakļaujot saskarei ar “vecajām” psihoaktīvajām vielām, būtu sliktākais risinājums gan attiecīgajam cilvēkam, gan sabiedrībai kopumā. Tas ir skaidri un nepārprotami jānosaka regulā, lai attiecīgajās iedzīvotāju grupās, it īpaši tieši skarto jauniešu vidū, pasākumi Eiropas Savienībā iegūtu ticamību. |
| --- | --- |

4.8.

EESK norāda arī, ka kriminālsodi, ja tādi tiek piemēroti, būtu jānosaka tikai tiem, kas tiecas gūt komercpeļņu no tādu vielu pārdošanas, kuras jau pazīstamas kā aizliegtas vai kuras varētu radīt smagu kaitējumu cilvēku veselībai. Tas jo īpaši attiecas uz NPS, ar kurām saistītais risks līdz šim ir uzskatīts par mazāku nekā “veco” vai izslēgto psihoaktīvo vielu radītais risks un kuru lietotāju ieslodzīšana, tādējādi viņus nenovēršami pakļaujot saskarei ar “vecajām” psihoaktīvajām vielām, būtu sliktākais risinājums gan attiecīgajam cilvēkam, gan sabiedrībai kopumā. Tas ir skaidri un nepārprotami jānosaka regulā, lai attiecīgajās iedzīvotāju grupās, it īpaši tieši skarto jauniešu vidū, pasākumi Eiropas Savienībā iegūtu ticamību.

NPS

5.   Īpašas piezīmes

Īpašas piezīmes

| 5.1. | Priekšlikumā ir iekļautas definīcijas dažiem, bet ne visiem izmantotajiem pamatjēdzieniem, taču nav paskaidrots, kā tās būtu piemērojamas šim neierasti strukturētajam, strauji augošajam, daļēji legālajam, daļēji nelegālajam, daļēji pārredzamajam un daļēji regulētajam tādu produktu tirgum, kuri lielākoties tiek ražoti ārpus ES. Nav sniegta definīcija jēdzienam “uzņēmējs”, kura darbība var būt gan likumīga (pārdevējs, kas pārdod NPS tieši vai veikalā narkotiku lietotājiem (“headshop”), vai internetā), gan nelikumīga (aizliegtu narkotisku vielu tirdzniecības starpnieks). Ko nozīmē “laišana tirgū” globāla mēroga pārdošanas internetā laikmetā? Kāpēc “maisījumam” būtu jāaprobežojas tikai ar divām vai vairākām NPS, nevis, piemēram, ar vienu NPS apvienojumā ar dažādu daudzumu tabakas, kofeīna, augu un pildvielu? Vai nebūtu lietderīgāk atsaukties uz “lietotāju” kā “personu, kas patērē NPS bez ārsta uzraudzības”, nevis plašāku grupu, proti, “patērētājiem” (“jebkura fiziska persona, kura darbojas nolūkos, kas nav saistīti ar tās uzņēmējdarbību, amatniecisko darbību vai profesiju”), kurus šī darbība lielākoties neskar? Ja iecerēts, ka priekšlikumam ir proaktīvs, nevis reaktīvs raksturs, vai ar to nebūtu jāpievēršas arī tām NPS, “kuru parādīšanās saskaņā ar zinātnisku vērtējumu un prognozēm ir pamatoti gaidāma”? Un izšķiroši svarīgi: kāpēc pierādīšanas pienākums ir pārlikts no piegādātājiem, no kuriem būtu jāprasa pierādījumi, ka viņu tirgotie produkti ir “ar nelielu risku”, uz EMCDDA un Komisiju – kas varētu radīt iespaidu, ka Komisija piešķir atļauju? |
| --- | --- |

5.1.

Priekšlikumā ir iekļautas definīcijas dažiem, bet ne visiem izmantotajiem pamatjēdzieniem, taču nav paskaidrots, kā tās būtu piemērojamas šim neierasti strukturētajam, strauji augošajam, daļēji legālajam, daļēji nelegālajam, daļēji pārredzamajam un daļēji regulētajam tādu produktu tirgum, kuri lielākoties tiek ražoti ārpus ES. Nav sniegta definīcija jēdzienam “uzņēmējs”, kura darbība var būt gan likumīga (pārdevējs, kas pārdod NPS tieši vai veikalā narkotiku lietotājiem (“headshop”), vai internetā), gan nelikumīga (aizliegtu narkotisku vielu tirdzniecības starpnieks). Ko nozīmē “laišana tirgū” globāla mēroga pārdošanas internetā laikmetā? Kāpēc “maisījumam” būtu jāaprobežojas tikai ar divām vai vairākām NPS, nevis, piemēram, ar vienu NPS apvienojumā ar dažādu daudzumu tabakas, kofeīna, augu un pildvielu? Vai nebūtu lietderīgāk atsaukties uz “lietotāju” kā “personu, kas patērē NPS bez ārsta uzraudzības”, nevis plašāku grupu, proti, “patērētājiem” (“jebkura fiziska persona, kura darbojas nolūkos, kas nav saistīti ar tās uzņēmējdarbību, amatniecisko darbību vai profesiju”), kurus šī darbība lielākoties neskar? Ja iecerēts, ka priekšlikumam ir proaktīvs, nevis reaktīvs raksturs, vai ar to nebūtu jāpievēršas arī tām NPS, “kuru parādīšanās saskaņā ar zinātnisku vērtējumu un prognozēm ir pamatoti gaidāma”? Un izšķiroši svarīgi: kāpēc pierādīšanas pienākums ir pārlikts no piegādātājiem, no kuriem būtu jāprasa pierādījumi, ka viņu tirgotie produkti ir “ar nelielu risku”, uz EMCDDA un Komisiju – kas varētu radīt iespaidu, ka Komisija piešķir atļauju?

NPS

headshop

NPS

NPS

NPS

NPS

EMCDDA

| 5.2. | Būtu jāprecizē arī NPS definīcija, varbūt izskatāmā ES priekšlikuma ietvaros vārdu “jauns” aizstājot ar “paziņots”, jo “jauns” attiecas tikai uz spēkā esošajām ANO konvencijām. Tā kā vielas netiek (un nevar un nedrīkst tikt) regulāri pārbaudītas saskaņā ar REACH vai citiem uz vielām attiecināmiem tiesību aktiem, lai noteiktu to psihoaktīvās īpašības, ir ļoti maz informācijas par to, cik daudz vielu var lielākā vai mazākā mērā iespējami uzrādīt šādu ietekmi (vai tikt laistas tirgū ar pamatojumu, ka tām ir šāda ietekme). Tā kā terminu “psihoaktīvas vielas” lieto tikai saistībā ar ietekmi uz cilvēkiem, izmēģinājumu ar dzīvniekiem ierobežojumi ir pašsaprotami. |
| --- | --- |

5.2.

Būtu jāprecizē arī NPS definīcija, varbūt izskatāmā ES priekšlikuma ietvaros vārdu “jauns” aizstājot ar “paziņots”, jo “jauns” attiecas tikai uz spēkā esošajām ANO konvencijām. Tā kā vielas netiek (un nevar un nedrīkst tikt) regulāri pārbaudītas saskaņā ar REACH vai citiem uz vielām attiecināmiem tiesību aktiem, lai noteiktu to psihoaktīvās īpašības, ir ļoti maz informācijas par to, cik daudz vielu var lielākā vai mazākā mērā iespējami uzrādīt šādu ietekmi (vai tikt laistas tirgū ar pamatojumu, ka tām ir šāda ietekme). Tā kā terminu “psihoaktīvas vielas” lieto tikai saistībā ar ietekmi uz cilvēkiem, izmēģinājumu ar dzīvniekiem ierobežojumi ir pašsaprotami.

NPS

REACH

| 5.3. | EESK ar zināmām bažām atzīmē, ka priekšlikums ir koncentrēts uz atsevišķām vielām, nevis maisījumiem, kas tiek plaši laisti tirgū. Atbildes sniegšanas termiņš ir noteikts aģentūrām, bet ne Komisijai attiecībā uz kopīgā ziņojuma ierosināšanu vai riska novērtējumu. Procedūra sākas, ja vienu un to pašu NPS identificē “vairākas” dalībvalstis; kāpēc nepietiek ar vienu, ja tā ir smagi skarta? Cik daudz ir “vairākas”? Nav skaidrs, kā Komisija lems, ja no aģentūrām (iespējams) nebūs papildu informācijas un, vēl svarīgāk, ja nebūs dalībvalstu politiska ieguldījuma. Citos ES vai dalībvalstu tiesību aktos piemēram, marķēšanas, preču pārdošanas, vispārējas patērētāju aizsardzības noteikumos vai citos tiesību aktos par ķīmiskām vielām, zālēm, veselības aizsardzību un drošību nav paredzēti rīcības noteikumi. Ja narkotiku lietotāju veikaliem atļaus darboties arī turpmāk, tiem būtu pilnībā jāievēro spēkā esošais patērētāju aizsardzības regulējums. |
| --- | --- |

5.3.

EESK ar zināmām bažām atzīmē, ka priekšlikums ir koncentrēts uz atsevišķām vielām, nevis maisījumiem, kas tiek plaši laisti tirgū. Atbildes sniegšanas termiņš ir noteikts aģentūrām, bet ne Komisijai attiecībā uz kopīgā ziņojuma ierosināšanu vai riska novērtējumu. Procedūra sākas, ja vienu un to pašu NPS identificē “vairākas” dalībvalstis; kāpēc nepietiek ar vienu, ja tā ir smagi skarta? Cik daudz ir “vairākas”? Nav skaidrs, kā Komisija lems, ja no aģentūrām (iespējams) nebūs papildu informācijas un, vēl svarīgāk, ja nebūs dalībvalstu politiska ieguldījuma. Citos ES vai dalībvalstu tiesību aktos piemēram, marķēšanas, preču pārdošanas, vispārējas patērētāju aizsardzības noteikumos vai citos tiesību aktos par ķīmiskām vielām, zālēm, veselības aizsardzību un drošību nav paredzēti rīcības noteikumi. Ja narkotiku lietotāju veikaliem atļaus darboties arī turpmāk, tiem būtu pilnībā jāievēro spēkā esošais patērētāju aizsardzības regulējums.

NPS

| 5.4. | EESK pauž īpašas bažas par to, ka šim darbam nav piešķirts papildu finansējums. Ja šos pasākumus var finansēt no esošajiem budžetiem, tad kāpēc šīs procedūras netiek veiktas jau tagad? Vai bez papildu finansējuma var sasniegt nozīmīgus rezultātus? Vai ir vajadzīga (dalībvalstīm adresēta) regula, lai noteiktu, kā savā starpā sadarbojas dažādas ES aģentūras, vai varbūt, ņemot vērā pieredzi, šos iekšējos procesus var grozīt ātrāk ar savstarpēju vienošanos? |
| --- | --- |

5.4.

EESK pauž īpašas bažas par to, ka šim darbam nav piešķirts papildu finansējums. Ja šos pasākumus var finansēt no esošajiem budžetiem, tad kāpēc šīs procedūras netiek veiktas jau tagad? Vai bez papildu finansējuma var sasniegt nozīmīgus rezultātus? Vai ir vajadzīga (dalībvalstīm adresēta) regula, lai noteiktu, kā savā starpā sadarbojas dažādas ES aģentūras, vai varbūt, ņemot vērā pieredzi, šos iekšējos procesus var grozīt ātrāk ar savstarpēju vienošanos?

| 5.5. | EESK norāda, ka ietekmes novērtējumā, kas ir izskatāmā priekšlikuma pamatā, no visām dalībvalstīm trūkst salīdzināmu datu par NPS patēriņu, ietekmi un veselības aprūpes izmaksām. Ja izrādītos, ka minētās izmaksas ir vispārējas un ievērojamas, tad ES aģentūru rīcība būtu rentabls risinājums. EESK pauž bažas, ka priekšlikumā nav noteikti minimālie standarti ziņošanai, tāpēc varētu būt nepieciešams vairāk atzīt un atbalstīt lielākoties brīvprātīgos valstu kontaktpunktus, kas, izmantojot Reitox, sniedz svarīgus datus. |
| --- | --- |

5.5.

EESK norāda, ka ietekmes novērtējumā, kas ir izskatāmā priekšlikuma pamatā, no visām dalībvalstīm trūkst salīdzināmu datu par NPS patēriņu, ietekmi un veselības aprūpes izmaksām. Ja izrādītos, ka minētās izmaksas ir vispārējas un ievērojamas, tad ES aģentūru rīcība būtu rentabls risinājums. EESK pauž bažas, ka priekšlikumā nav noteikti minimālie standarti ziņošanai, tāpēc varētu būt nepieciešams vairāk atzīt un atbalstīt lielākoties brīvprātīgos valstu kontaktpunktus, kas, izmantojot Reitox, sniedz svarīgus datus.

NPS

Reitox

| 5.6. | EESK piekrīt, ka, pamatojoties uz iepriekš izlemtiem kritērijiem, būtu jāizstrādā NPS iekšēja klasifikācija, atbilstoši esošajiem pierādījumiem iedalot tās neliela, mērena un nopietna riska vielās. Tomēr tas nav jāsaprot kā atļaujas piešķiršana likumīgai vai drošai pārdošanai, un tas būtu skaidri jānosaka visos publiski pieejamajos sarakstos. Tā kā pieejamie dati ir nepietiekami un ir grūtības veikt kvantitatīvu riska novērtējumu, būtu jāizstrādā jauna klasifikācija, kuras pamatā ir citi dati. . |
| --- | --- |

5.6.

EESK piekrīt, ka, pamatojoties uz iepriekš izlemtiem kritērijiem, būtu jāizstrādā NPS iekšēja klasifikācija, atbilstoši esošajiem pierādījumiem iedalot tās neliela, mērena un nopietna riska vielās. Tomēr tas nav jāsaprot kā atļaujas piešķiršana likumīgai vai drošai pārdošanai, un tas būtu skaidri jānosaka visos publiski pieejamajos sarakstos. Tā kā pieejamie dati ir nepietiekami un ir grūtības veikt kvantitatīvu riska novērtējumu, būtu jāizstrādā jauna klasifikācija, kuras pamatā ir citi dati. .

NPS

| 5.7. | EESK arī piekrīt pašreizējām EMCDDA metodiskajām norādēm par NPS riska novērtējumu, atbilstoši kurām tajā pašā klasifikācijā kā orientieri būtu jāiekļauj citas “vecas” vai izslēgtas, taču plaši lietotas un labāk zināmas psihoaktīvās vielas, piemēram, heroīns, kokaīns, marihuāna, ekstazī, alkohols un tabaka. Ja, neraugoties uz viegli pieejamajiem pierādījumiem, tas nav izdarāms, tad to nav iespējams izdarīt arī attiecībā uz NPS, par kurām datu būs maz, tie būs nepilnīgi un bieži vien pretrunīgi; tirgū nesen laistām NPS var būt tikai neliela ietekme sociālajā, noziedzības vai vides jomā, taču, šādi lietotas, tās var būt ļoti bīstamas cilvēku veselībai. |
| --- | --- |

5.7.

EESK arī piekrīt pašreizējām EMCDDA metodiskajām norādēm par NPS riska novērtējumu, atbilstoši kurām tajā pašā klasifikācijā kā orientieri būtu jāiekļauj citas “vecas” vai izslēgtas, taču plaši lietotas un labāk zināmas psihoaktīvās vielas, piemēram, heroīns, kokaīns, marihuāna, ekstazī, alkohols un tabaka. Ja, neraugoties uz viegli pieejamajiem pierādījumiem, tas nav izdarāms, tad to nav iespējams izdarīt arī attiecībā uz NPS, par kurām datu būs maz, tie būs nepilnīgi un bieži vien pretrunīgi; tirgū nesen laistām NPS var būt tikai neliela ietekme sociālajā, noziedzības vai vides jomā, taču, šādi lietotas, tās var būt ļoti bīstamas cilvēku veselībai.

EMCDDA

NPS

NPS

NPS

| 5.8. | EESK uzskata, ka šāda holistiska pieeja atkarības un narkomānijas jautājumiem ļautu arī valstu līmenī izstrādāt labāk finansētas profilaktiskas pieejas un ārstēšanas metodes. Ļoti svarīga būs izpratne par dažādu vecuma grupu (10–18, 18–25 un 25+) dzīvesveidu un attieksmi. Tendenču veidošanā vai brīdinājumu izplatīšanā jau tagad liela nozīme ir sociālajiem plašsaziņas līdzekļiem un tiešsaistes tirdzniecības un konsultāciju dienestiem, un tie aizvien vairāk noteiks personisku lēmumu pieņemšanu šajā jomā. Ir jāveicina un pilnībā jāfinansē minētās jomas uzraudzības projekti. Pienācīgai veselības aizsardzībai jābūt svarīgākai par justīciju un iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

5.8.

EESK uzskata, ka šāda holistiska pieeja atkarības un narkomānijas jautājumiem ļautu arī valstu līmenī izstrādāt labāk finansētas profilaktiskas pieejas un ārstēšanas metodes. Ļoti svarīga būs izpratne par dažādu vecuma grupu (10–18, 18–25 un 25+) dzīvesveidu un attieksmi. Tendenču veidošanā vai brīdinājumu izplatīšanā jau tagad liela nozīme ir sociālajiem plašsaziņas līdzekļiem un tiešsaistes tirdzniecības un konsultāciju dienestiem, un tie aizvien vairāk noteiks personisku lēmumu pieņemšanu šajā jomā. Ir jāveicina un pilnībā jāfinansē minētās jomas uzraudzības projekti. Pienācīgai veselības aizsardzībai jābūt svarīgākai par justīciju un iekšējo tirgu.

| 5.9. | EESK atzīst, ka ar laiku varētu būt vajadzīgs regulējums, taču šā tiesību akta nepieciešamība un veids nebūt nav skaidrs. Dalībvalstis saskaras ar dažādām problēmām, izvēlas atšķirīgus risinājumus, un tām ir jāļauj rīkoties pēc atšķirīgiem grafikiem. Pasaulē pastāv spēcīgs kontrasts starp ierobežojošu un atļaujošu pieeju. Būtu lietderīgi sekot līdzi norisēm divās blakusesošās, ekonomikas un kultūras ziņā līdzīgās dienvidu puslodes valstīs – Austrālijā un Jaunzēlandē. Ir svarīga cieša sadarbība ar ASV un citām valstīm, kurās notiek tirdzniecība internetā. Tirdzniecības sarunās ar Ķīnu un Indiju vajadzētu apspriest pasākumus, kā ierobežot vecu, izslēgtu, un jaunu psihoaktīvu vielu ražošanu un pārdošanu. |
| --- | --- |

5.9.

EESK atzīst, ka ar laiku varētu būt vajadzīgs regulējums, taču šā tiesību akta nepieciešamība un veids nebūt nav skaidrs. Dalībvalstis saskaras ar dažādām problēmām, izvēlas atšķirīgus risinājumus, un tām ir jāļauj rīkoties pēc atšķirīgiem grafikiem. Pasaulē pastāv spēcīgs kontrasts starp ierobežojošu un atļaujošu pieeju. Būtu lietderīgi sekot līdzi norisēm divās blakusesošās, ekonomikas un kultūras ziņā līdzīgās dienvidu puslodes valstīs – Austrālijā un Jaunzēlandē. Ir svarīga cieša sadarbība ar ASV un citām valstīm, kurās notiek tirdzniecība internetā. Tirdzniecības sarunās ar Ķīnu un Indiju vajadzētu apspriest pasākumus, kā ierobežot vecu, izslēgtu, un jaunu psihoaktīvu vielu ražošanu un pārdošanu.

| 5.10. | Tā pirmām kārtām ir patiesi globāla problēma, un visos turpmākajos ietekmes novērtējumos un regulu priekšlikumos būtu jāietver šīs dimensijas un jāizskata plašāks variantu klāsts, pat ja sākotnēji šķiet, ka ES līmenī tie ir grūti īstenojami. Liela loma šajā jomā būs EMCDDA. Ja ir vajadzīgs papildu finansējums, tas būtu jāpiešķir. Būtu ciešāk jākoordinē attiecīgas pētniecības programmas, un to rezultāti būtu jādara plašāk zināmi. Ja, vienalga kādā līmenī, būs vajadzīgs regulējums, jācer, ka tā pamatā būs stabilāka pierādījumu bāze, lai atrisinātu iepriekš izvirzītos jautājumus. |
| --- | --- |

5.10.

Tā pirmām kārtām ir patiesi globāla problēma, un visos turpmākajos ietekmes novērtējumos un regulu priekšlikumos būtu jāietver šīs dimensijas un jāizskata plašāks variantu klāsts, pat ja sākotnēji šķiet, ka ES līmenī tie ir grūti īstenojami. Liela loma šajā jomā būs EMCDDA. Ja ir vajadzīgs papildu finansējums, tas būtu jāpiešķir. Būtu ciešāk jākoordinē attiecīgas pētniecības programmas, un to rezultāti būtu jādara plašāk zināmi. Ja, vienalga kādā līmenī, būs vajadzīgs regulējums, jācer, ka tā pamatā būs stabilāka pierādījumu bāze, lai atrisinātu iepriekš izvirzītos jautājumus.

EMCDDA

Briselē, 2014. gada 21. janvārī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  2005/387/JHA, OJ L 127/32, 20.5.2005.

1

(2)  Vienotā konvencija par narkotiskajām vielām, 1961.

2

(3)  ANO 1972. gada protokols, ar ko groza Vienoto konvenciju par narkotiskajām vielām.

3

(4)  Sk. 1. zemsvītras piezīmi.

4

(5)  2004/757/JHA, OJ L 335/8, 11.11.2004.

5

(6)  Sk. 1. zemsvītras piezīmi.

6

(7)  United Nations Convention against illicit traffic in narcotic drugs and psychotropic substance, 1988.

7

(8)  Sk. EESK atzinumu, OV C 229/85, 31.7.2012.

8

(9)  Sk. EESK atzinumu, OV C 76/54, 31.7.2013.

9

---

| 11.6.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 177/58 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 177/58

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par NAIADES II tiesību aktu kopumu, kas ietver šādus trīs dokumentus: “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes 1999. gada 29. marta Regulu (EK) Nr. 718/1999 par Kopienas flotes jaudas politiku iekšējo ūdensceļu pārvadājumu veicināšanai”

COM(2013) 621 final – 2013/0303 (COD)

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/87/EK”

COM(2013) 622 final – 2013/0302 (COD)

“Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Virzoties uz kvalitatīvu iekšējo ūdensceļu transportu – NAIADES II””

COM(2013) 623 final

(2014/C 177/11)

Ziņotājs:
  Simons kgs

Komisija 2013. gada 10. septembrī, Padome 2013. gada 7. un 31. oktobrī, un Eiropas Parlaments 2013. gada 8. un 22. oktobrī saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 91. panta 1. punktu un 304. pantu nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par

NAIADES II tiesību aktu kopumu,

kas ietver šādus trīs dokumentus:

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes 1999. gada 29. marta Regulu (EK) Nr. 718/1999 par Kopienas flotes jaudas politiku iekšējo ūdensceļu pārvadājumu veicināšanai”

COM(2013) 621 final – 2013/0303 (COD);

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/87/EK”

COM(2013) 622 final – 2013/0302 (COD);

“Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Virzoties uz kvalitatīvu iekšējo ūdensceļu transportu – NAIADES II””

COM(2013) 623 final.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2013. gada 18. decembrī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 495. plenārajā sesijā, kas notika 2014. gada 21. un 22. janvārī (22. janvāra sēdē), ar 140 balsīm par, 2 balsīm pret un 10 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Komiteja atzinīgi vērtē un atbalsta pasākumus, ko Komisija ierosinājusi paziņojumā un divos tiesību aktu priekšlikumos, ja vien tiks ņemti vērā turpmāk izklāstītie ieteikumi. |
| --- | --- |

1.1.

Komiteja atzinīgi vērtē un atbalsta pasākumus, ko Komisija ierosinājusi paziņojumā un divos tiesību aktu priekšlikumos, ja vien tiks ņemti vērā turpmāk izklāstītie ieteikumi.

| 1.2. | Komiteja uzskata, ka viens no iemesliem, kāpēc transporta tirgū nav palielinājusies iekšzemes kuģošanas daļa, ir iepriekšējos gados nozarei piešķirtā politiskā un finansiālā atbalsta nepietiekamība. |
| --- | --- |

1.2.

Komiteja uzskata, ka viens no iemesliem, kāpēc transporta tirgū nav palielinājusies iekšzemes kuģošanas daļa, ir iepriekšējos gados nozarei piešķirtā politiskā un finansiālā atbalsta nepietiekamība.

| 1.3. | Tāpēc Komiteja aicina Komisiju no Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta (CEF) budžeta un zināmiem programmas “Apvārsnis 2020” līdzekļiem, piemēram, tiem, kas paredzēti inovācijai, ūdensceļiem un iekšzemes kuģošanas nozarei piešķirt līdzekļus, kas būtu pietiekami, lai īstenotu programmā izvirzītos mērķus, un uzskata, ka šim līdzekļu apjomam būtu jāsasniedz vismaz 20 %; Komiteja arī prasa, lai Komisija atbalstītu un rosinātu dalībvalstis apsaimniekot un paplašināt infrastruktūru. Turklāt ir jāizstrādā jauni finansēšanas mehānismi. |
| --- | --- |

1.3.

Tāpēc Komiteja aicina Komisiju no Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta (CEF) budžeta un zināmiem programmas “Apvārsnis 2020” līdzekļiem, piemēram, tiem, kas paredzēti inovācijai, ūdensceļiem un iekšzemes kuģošanas nozarei piešķirt līdzekļus, kas būtu pietiekami, lai īstenotu programmā izvirzītos mērķus, un uzskata, ka šim līdzekļu apjomam būtu jāsasniedz vismaz 20 %; Komiteja arī prasa, lai Komisija atbalstītu un rosinātu dalībvalstis apsaimniekot un paplašināt infrastruktūru. Turklāt ir jāizstrādā jauni finansēšanas mehānismi.

CEF

| 1.4. | Ņemot vērā infrastruktūras svarīgo nozīmi Komisijas mērķu veiksmīgā īstenošanā, Komiteja aicina dalībvalstis uzņemties atbildību šajā kompetences jomā. Šajā saistībā Komiteja citstarp atsaucas uz stratēģiju Donavas reģionam (2010. g.), kuras mērķis ir veicināt minētā reģiona valstu attīstību, un uz vēlāk, 2012. gada jūnijā, parakstītu deklarāciju. |
| --- | --- |

1.4.

Ņemot vērā infrastruktūras svarīgo nozīmi Komisijas mērķu veiksmīgā īstenošanā, Komiteja aicina dalībvalstis uzņemties atbildību šajā kompetences jomā. Šajā saistībā Komiteja citstarp atsaucas uz stratēģiju Donavas reģionam (2010. g.), kuras mērķis ir veicināt minētā reģiona valstu attīstību, un uz vēlāk, 2012. gada jūnijā, parakstītu deklarāciju.

| 1.5. | Komiteja atbalsta stratēģiju Donavas reģionam, bet norāda, ka līdz šim ne minētā stratēģija, ne arī 2012. gadā parakstītā deklarācija nav pietiekami konkretizētas praksē. Tāpēc Komiteja aicina Komisiju izveidot darba grupu, kas pārraudzīs stratēģijas un deklarācijas ietvaros noslēgto līgumu ievērošanu. |
| --- | --- |

1.5.

Komiteja atbalsta stratēģiju Donavas reģionam, bet norāda, ka līdz šim ne minētā stratēģija, ne arī 2012. gadā parakstītā deklarācija nav pietiekami konkretizētas praksē. Tāpēc Komiteja aicina Komisiju izveidot darba grupu, kas pārraudzīs stratēģijas un deklarācijas ietvaros noslēgto līgumu ievērošanu.

| 1.6. | Komiteja apņēmīgi atbalsta Komisijas dienestu darba dokumentu “NAIADES” par ekoloģisko raksturlielumu uzlabošanas pasākumu īstenošanu nozaru līmenī. Tā arī vēlas, lai tam tiktu piešķirti pietiekami finanšu līdzekļi, šoreiz nepalaižot garām iespēju, kas netika izmantota programmas NAIADES I gadījumā. |
| --- | --- |

1.6.

Komiteja apņēmīgi atbalsta Komisijas dienestu darba dokumentu “NAIADES” par ekoloģisko raksturlielumu uzlabošanas pasākumu īstenošanu nozaru līmenī. Tā arī vēlas, lai tam tiktu piešķirti pietiekami finanšu līdzekļi, šoreiz nepalaižot garām iespēju, kas netika izmantota programmas NAIADES I gadījumā.

NAIADES

NAIADES I

| 1.7. | Atsaucoties uz iepriekšējo atzinumu par sociālo nodrošinājumu skatāmajā nozarē, Komiteja aicina visas ieinteresētās puses īstenot papildu iniciatīvas šajā jomā. Tāpēc īpaši svarīga nozīme ir plānotajai profesiju profilu saskaņošanai, pamatojoties uz sociālo dialogu, un profesionālās kvalifikācijas saskaņošanai Eiropas mērogā, ko Komisija konkrēti īstenos ciešā sadarbībā ar upju komisijām, tostarp Reinas kuģniecības centrālo komisiju. |
| --- | --- |

1.7.

Atsaucoties uz iepriekšējo atzinumu par sociālo nodrošinājumu skatāmajā nozarē, Komiteja aicina visas ieinteresētās puses īstenot papildu iniciatīvas šajā jomā. Tāpēc īpaši svarīga nozīme ir plānotajai profesiju profilu saskaņošanai, pamatojoties uz sociālo dialogu, un profesionālās kvalifikācijas saskaņošanai Eiropas mērogā, ko Komisija konkrēti īstenos ciešā sadarbībā ar upju komisijām, tostarp Reinas kuģniecības centrālo komisiju.

| 1.8 | Komiteja uzskata, ka priekšlikumi par Eiropas Savienības un upju komisiju starpiestāžu sadarbību ir būtisks solis uz priekšu. Komiteja aicina iesaistītās iestādes cieši koordinēt dažādas tiesiskā regulējuma sistēmas, lai tādējādi panāktu vēlamo saskaņotību. |
| --- | --- |

1.8

Komiteja uzskata, ka priekšlikumi par Eiropas Savienības un upju komisiju starpiestāžu sadarbību ir būtisks solis uz priekšu. Komiteja aicina iesaistītās iestādes cieši koordinēt dažādas tiesiskā regulējuma sistēmas, lai tādējādi panāktu vēlamo saskaņotību.

2.   Ievads

Ievads

| 2.1. | Katru gadu pa iekšējiem ūdensceļiem pārvadā ap 500 miljoniem tonnu kravu, kuru pārvadāšanai būtu vajadzīgs 25 miljoni kravas automobiļu, un transporta pakalpojumu apjoms šajā nozarē ir 140 miljardi tonnkilometru. Iekšējo ūdensceļu transportam ir liela nozīme arī pasažieru pārvadājumos gan tūrisma nozarē (kruīza kuģi, vienas dienas ekskursijas), gan pilsētas un piepilsētas transporta nozarē, kur to izmanto arvien vairāk (piemēram, prāmju satiksme). |
| --- | --- |

2.1.

Katru gadu pa iekšējiem ūdensceļiem pārvadā ap 500 miljoniem tonnu kravu, kuru pārvadāšanai būtu vajadzīgs 25 miljoni kravas automobiļu, un transporta pakalpojumu apjoms šajā nozarē ir 140 miljardi tonnkilometru. Iekšējo ūdensceļu transportam ir liela nozīme arī pasažieru pārvadājumos gan tūrisma nozarē (kruīza kuģi, vienas dienas ekskursijas), gan pilsētas un piepilsētas transporta nozarē, kur to izmanto arvien vairāk (piemēram, prāmju satiksme).

| 2.2. | Arvien biežāk papildus tradicionālajiem beztaras pārvadājumiem lielos attālumos tiek piedāvāti arī jauni inovatīvi pakalpojumi, kuros iekšzemes kuģošanai, arī nelielos attālumos, ir arvien lielāka nozīme. |
| --- | --- |

2.2.

Arvien biežāk papildus tradicionālajiem beztaras pārvadājumiem lielos attālumos tiek piedāvāti arī jauni inovatīvi pakalpojumi, kuros iekšzemes kuģošanai, arī nelielos attālumos, ir arvien lielāka nozīme.

| 2.3. | Tā kā iekšzemes kuģošana ļauj gūt apjomradītus ietaupījumus un tā ir energoefektīva, tirgū tai ir viszemākās ārējās izmaksas attiecībā uz CO2 emisiju, trokšņa piesārņojumu, avārijām un sastrēgumiem. Pamatojoties uz pasaulē augstāko drošības standartu, ar šo transporta veidu tiek pārvadāts vislielākais bīstamo kravu apjoms Eiropā. |
| --- | --- |

2.3.

Tā kā iekšzemes kuģošana ļauj gūt apjomradītus ietaupījumus un tā ir energoefektīva, tirgū tai ir viszemākās ārējās izmaksas attiecībā uz CO2 emisiju, trokšņa piesārņojumu, avārijām un sastrēgumiem. Pamatojoties uz pasaulē augstāko drošības standartu, ar šo transporta veidu tiek pārvadāts vislielākais bīstamo kravu apjoms Eiropā.

| 2.4. | Iekšējo ūdensceļu transporta nozarē nodarbinātas apmēram 44 000 personas, turklāt ar šo nozari netieši saistītas vēl aptuveni 12 000 darba vietas. Nozarē vērojams kvalificētu darbinieku trūkums, un tas paver jaunas perspektīvas darba meklētājiem darba tirgū. Ar jaunām apmācības programmām un karjeras perspektīvām jauniešiem nozarē tiek piedāvātas interesantas karjeras iespējas. |
| --- | --- |

2.4.

Iekšējo ūdensceļu transporta nozarē nodarbinātas apmēram 44 000 personas, turklāt ar šo nozari netieši saistītas vēl aptuveni 12 000 darba vietas. Nozarē vērojams kvalificētu darbinieku trūkums, un tas paver jaunas perspektīvas darba meklētājiem darba tirgū. Ar jaunām apmācības programmām un karjeras perspektīvām jauniešiem nozarē tiek piedāvātas interesantas karjeras iespējas.

| 2.5. | Iekšējo ūdensceļu transporta tirgus ir pilnībā liberalizēts, bet kopš 2008. gada to negatīvi ietekmē ekonomikas krīze. Ekonomikas lejupslīdes dēļ pārvadājumu apjoms pēdējos gados ir samazinājies, radot jaudas pārpalikumu šajā nozarē un pārvadājumu cenu krišanos. Dažādos pētījumos prognozēts, ka situācija uzlabosies tikai pēc vairākiem gadiem. |
| --- | --- |

2.5.

Iekšējo ūdensceļu transporta tirgus ir pilnībā liberalizēts, bet kopš 2008. gada to negatīvi ietekmē ekonomikas krīze. Ekonomikas lejupslīdes dēļ pārvadājumu apjoms pēdējos gados ir samazinājies, radot jaudas pārpalikumu šajā nozarē un pārvadājumu cenu krišanos. Dažādos pētījumos prognozēts, ka situācija uzlabosies tikai pēc vairākiem gadiem.

| 2.6. | Plašajam ES iekšējo ūdensceļu tīklam, ko veido upes un kanāli aptuveni 37 000 kilometru garumā, vēl ir pietiekama kapacitāte, lai absorbētu papildu transporta plūsmas. Tomēr šajā nolūkā iekšējo ūdensceļu sistēmai jābūt labi uzturētai. Galvenokārt valstu budžeta ierobežojumu dēļ ūdensceļi netika pienācīgi apsaimniekoti un trūkstošie savienojumu posmi netika izveidoti arī rīcības programmas NAIADES I darbības laikā (2006.–2014. gads). Turklāt iekšējo ūdensceļu infrastruktūras projektu īstenošanu kavēja ilgās un lēnās procedūras un papildu administratīvās izmaksas. |
| --- | --- |

2.6.

Plašajam ES iekšējo ūdensceļu tīklam, ko veido upes un kanāli aptuveni 37 000 kilometru garumā, vēl ir pietiekama kapacitāte, lai absorbētu papildu transporta plūsmas. Tomēr šajā nolūkā iekšējo ūdensceļu sistēmai jābūt labi uzturētai. Galvenokārt valstu budžeta ierobežojumu dēļ ūdensceļi netika pienācīgi apsaimniekoti un trūkstošie savienojumu posmi netika izveidoti arī rīcības programmas NAIADES I darbības laikā (2006.–2014. gads). Turklāt iekšējo ūdensceļu infrastruktūras projektu īstenošanu kavēja ilgās un lēnās procedūras un papildu administratīvās izmaksas.

NAIADES I

3.   Paziņojuma saturs

Paziņojuma saturs

| 3.1. | Komisija 2013. gada 10. septembrī publiskoja paziņojumu “Virzoties uz kvalitatīvu iekšējo ūdensceļu transportu – NAIADES II”. Komisija tajā konstatē, ka programmai NAIADES I bija mobilizējošs efekts, bet iekšējo ūdensceļu transporta ekonomiskās un ekoloģiskās perspektīvas pasliktinās un infrastruktūras pilnveidošana gandrīz nav virzījusies uz priekšu. Ekonomikas krīze nozarē radījusi jaudas pārpalikumu. |
| --- | --- |

3.1.

Komisija 2013. gada 10. septembrī publiskoja paziņojumu “Virzoties uz kvalitatīvu iekšējo ūdensceļu transportu – NAIADES II”. Komisija tajā konstatē, ka programmai NAIADES I bija mobilizējošs efekts, bet iekšējo ūdensceļu transporta ekonomiskās un ekoloģiskās perspektīvas pasliktinās un infrastruktūras pilnveidošana gandrīz nav virzījusies uz priekšu. Ekonomikas krīze nozarē radījusi jaudas pārpalikumu.

NAIADES II

NAIADES I

| 3.2. | Ņemot vērā šā transporta veida iespējas un uzdevumus, Komisija ir nolēmusi turpināt iekšējo ūdensceļu transporta rīcības programmas īstenošanu. Ar programmu NAIADES II Komisija iecerējusi ilgtermiņā veicināt strukturālas pārmaiņas, neiejaucoties liberalizēta tirgus darbībā. |
| --- | --- |

3.2.

Ņemot vērā šā transporta veida iespējas un uzdevumus, Komisija ir nolēmusi turpināt iekšējo ūdensceļu transporta rīcības programmas īstenošanu. Ar programmu NAIADES II Komisija iecerējusi ilgtermiņā veicināt strukturālas pārmaiņas, neiejaucoties liberalizēta tirgus darbībā.

NAIADES II

| 3.3. | Programmā NAIADES ierosināti konkrēti pasākumi šādās jomās:






  — | kvalitatīva infrastruktūra, ietverot savienojumu uzlabošanu un iekšējo ūdensceļu transporta integrēšanu ar citiem transporta veidiem. Šajā jomā svarīga nozīme ir (jūras un iekšzemes) ostām kā starpsavienojumu punktiem, |
| --- | --- | --- |

3.3.

Programmā NAIADES ierosināti konkrēti pasākumi šādās jomās:

NAIADES

—

kvalitatīva infrastruktūra, ietverot savienojumu uzlabošanu un iekšējo ūdensceļu transporta integrēšanu ar citiem transporta veidiem. Šajā jomā svarīga nozīme ir (jūras un iekšzemes) ostām kā starpsavienojumu punktiem,

| — | inovācija, |
| --- | --- |

—

inovācija,

| — | netraucēta tirgus darbība, |
| --- | --- |

—

netraucēta tirgus darbība,

| — | vides raksturlielumu kvalitātes uzlabošana, samazinot emisiju līmeni, |
| --- | --- |

—

vides raksturlielumu kvalitātes uzlabošana, samazinot emisiju līmeni,

| — | prasmīgs darbaspēks un kvalitatīvas darba vietas, |
| --- | --- |

—

prasmīgs darbaspēks un kvalitatīvas darba vietas,

| — | iekšējo ūdensceļu transporta integrēšana multimodālajā loģistikas ķēdē. |
| --- | --- |

—

iekšējo ūdensceļu transporta integrēšana multimodālajā loģistikas ķēdē.

| 3.4. | Šo rīcības programmu papildina divi tiesību aktu priekšlikumi – vienā noteiktas tehniskās prasības iekšējo ūdensceļu transporta kuģiem, bet ar otru groza regulu par flotes jaudas politiku iekšējo ūdensceļu transporta nozarē. Abi minētie instrumenti iekšzemes kuģošanas nozarē ir spēkā jau sen. Komisijas ierosināto jauno tiesību aktu priekšlikumu mērķis ir modernizēt attiecīgos juridiskos instrumentus. Turklāt Komisijas paziņojums ietver sīki izstrādātu darba dokumentu par flotes ekoloģisko raksturlielumu uzlabošanu. |
| --- | --- |

3.4.

Šo rīcības programmu papildina divi tiesību aktu priekšlikumi – vienā noteiktas tehniskās prasības iekšējo ūdensceļu transporta kuģiem, bet ar otru groza regulu par flotes jaudas politiku iekšējo ūdensceļu transporta nozarē. Abi minētie instrumenti iekšzemes kuģošanas nozarē ir spēkā jau sen. Komisijas ierosināto jauno tiesību aktu priekšlikumu mērķis ir modernizēt attiecīgos juridiskos instrumentus. Turklāt Komisijas paziņojums ietver sīki izstrādātu darba dokumentu par flotes ekoloģisko raksturlielumu uzlabošanu.

| 3.4.1. | Komisijas priekšlikums jaunai tehniska rakstura direktīvai, ar ko atceļ Direktīvu 2006/87 izstrādāts ar mērķi uzlabot dažādu regulējošo iestāžu savstarpējo koordināciju un ieviest mehānismu šādas koordinācijas veicināšanai. Tas ir pirmais konkrētais solis ceļā uz iestāžu sadarbību, kas paredzēta regulējumā. |
| --- | --- |

3.4.1.

Komisijas priekšlikums jaunai tehniska rakstura direktīvai, ar ko atceļ Direktīvu 2006/87 izstrādāts ar mērķi uzlabot dažādu regulējošo iestāžu savstarpējo koordināciju un ieviest mehānismu šādas koordinācijas veicināšanai. Tas ir pirmais konkrētais solis ceļā uz iestāžu sadarbību, kas paredzēta regulējumā.

| 3.4.2. | Savukārt Komisijas priekšlikumā, ar ko groza Regulu Nr. 718/1999 par flotes jaudu, paredzēts papildināt gadījumus, kad iekšējo ūdensceļu transporta pārstāvības organizācijas ir tiesīgas izmantot rezerves fonda līdzekļus, īpaši ekoloģiskiem mērķiem. Šis priekšlikums ir daļa no ierosināto pasākumu kopuma. |
| --- | --- |

3.4.2.

Savukārt Komisijas priekšlikumā, ar ko groza Regulu Nr. 718/1999 par flotes jaudu, paredzēts papildināt gadījumus, kad iekšējo ūdensceļu transporta pārstāvības organizācijas ir tiesīgas izmantot rezerves fonda līdzekļus, īpaši ekoloģiskiem mērķiem. Šis priekšlikums ir daļa no ierosināto pasākumu kopuma.

| 3.5. | Priekšlikumā minēta virkne dalībnieku, kas varētu piedalīties paziņojumā izvirzīto mērķu īstenošanā. ES un dalībvalstis ir atbildīgas par kvalitatīvas infrastruktūras izveidi. Tās ir atbildīgas arī par tiesiskā regulējuma pilnveidošanu, lai radītu visiem vienlīdzīgus konkurences apstākļus iekšējā tirgū. Savukārt tirgus pārredzamība un inovācija ir nozares kompetencē. |
| --- | --- |

3.5.

Priekšlikumā minēta virkne dalībnieku, kas varētu piedalīties paziņojumā izvirzīto mērķu īstenošanā. ES un dalībvalstis ir atbildīgas par kvalitatīvas infrastruktūras izveidi. Tās ir atbildīgas arī par tiesiskā regulējuma pilnveidošanu, lai radītu visiem vienlīdzīgus konkurences apstākļus iekšējā tirgū. Savukārt tirgus pārredzamība un inovācija ir nozares kompetencē.

| 3.6. | Paziņojumā apskatīts arī pārvaldības kvalitātes paaugstināšanas aspekts. Vēsturisku iemeslu dēļ kuģošanu pa iekšzemes ūdensceļiem reglamentē dažādi tiesiskie režīmi. Brīvu satiksmi pa Eiropas lielajām upēm garantē starptautiskie līgumi un ar tiem saistītie noteikumi. Turklāt arī ES ir kompetence iekšzemes kuģošanas jomā. Lai atrisinātu kompetences un darbību pārklāšanās problēmu, Komisija ierosinājusi jaunu pieeju. Tajā paredzēta cieša sadarbība ar Reinas kuģniecības centrālo komisiju (RKCK), un šajā nolūkā ir parakstīta vienošanās. |
| --- | --- |

3.6.

Paziņojumā apskatīts arī pārvaldības kvalitātes paaugstināšanas aspekts. Vēsturisku iemeslu dēļ kuģošanu pa iekšzemes ūdensceļiem reglamentē dažādi tiesiskie režīmi. Brīvu satiksmi pa Eiropas lielajām upēm garantē starptautiskie līgumi un ar tiem saistītie noteikumi. Turklāt arī ES ir kompetence iekšzemes kuģošanas jomā. Lai atrisinātu kompetences un darbību pārklāšanās problēmu, Komisija ierosinājusi jaunu pieeju. Tajā paredzēta cieša sadarbība ar Reinas kuģniecības centrālo komisiju (RKCK), un šajā nolūkā ir parakstīta vienošanās.

| 3.7. | Programmai NAIADES II nav sava budžeta ierosināto pasākumu finansēšanai. Šajā saistībā un attiecībā uz ieguldījumiem infrastruktūrā paziņojumā ir norāde uz ES līmeni un uz Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu (CEF) un attiecībā uz pētniecības, izstrādes un inovācijas finansēšanu – uz programmu “Apvārsnis 2020”. Turklāt no abiem minētajiem instrumentiem vajadzētu piešķirt finansiālu atbalstu programmai un flotes ekoloģisko raksturlielumu uzlabošanai. |
| --- | --- |

3.7.

Programmai NAIADES II nav sava budžeta ierosināto pasākumu finansēšanai. Šajā saistībā un attiecībā uz ieguldījumiem infrastruktūrā paziņojumā ir norāde uz ES līmeni un uz Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu (CEF) un attiecībā uz pētniecības, izstrādes un inovācijas finansēšanu – uz programmu “Apvārsnis 2020”. Turklāt no abiem minētajiem instrumentiem vajadzētu piešķirt finansiālu atbalstu programmai un flotes ekoloģisko raksturlielumu uzlabošanai.

NAIADES II

CEF

| 3.8. | Komisija tālejošos mērķus attiecībā uz iekšzemes ūdensceļu transporta sekmēšanu vēlas nostiprināt, īpašu uzmanību veltot nozares segmentiem ar visaugstāko pievienoto vērtību. Šajā nolūkā Komisija sagaida arī ieguldījumu no dalībvalstīm un nozares. |
| --- | --- |

3.8.

Komisija tālejošos mērķus attiecībā uz iekšzemes ūdensceļu transporta sekmēšanu vēlas nostiprināt, īpašu uzmanību veltot nozares segmentiem ar visaugstāko pievienoto vērtību. Šajā nolūkā Komisija sagaida arī ieguldījumu no dalībvalstīm un nozares.

4.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

| 4.1. | Komiteja pārliecinoši atbalsta iekšzemes kuģošanas jaudas efektīvāku izmantošanu, jo transporta pakalpojumu sniegšanas, ilgtspējas un ārējo izmaksu ziņā šim transporta veidam ir lielas priekšrocības. Iekšzemes kuģošanas nozīmīgums un potenciāls paver plašas iespējas kā preču, tā arī personu pārvadājumu jomā. Papildus kruīza kuģošanai arvien plašāk tiek atzīta ūdensceļu transporta nozīme ļoti blīvi apdzīvotās pilsētu teritorijās, kur izmanto prāmju pakalpojumus. |
| --- | --- |

4.1.

Komiteja pārliecinoši atbalsta iekšzemes kuģošanas jaudas efektīvāku izmantošanu, jo transporta pakalpojumu sniegšanas, ilgtspējas un ārējo izmaksu ziņā šim transporta veidam ir lielas priekšrocības. Iekšzemes kuģošanas nozīmīgums un potenciāls paver plašas iespējas kā preču, tā arī personu pārvadājumu jomā. Papildus kruīza kuģošanai arvien plašāk tiek atzīta ūdensceļu transporta nozīme ļoti blīvi apdzīvotās pilsētu teritorijās, kur izmanto prāmju pakalpojumus.

| 4.2. | Komiteja piekrīt Komisijas viedoklim, ka iekšzemes kuģošana netiek pietiekami izmantota, un atbalsta Komisijas iniciatīvas ar mērķi palielināt šīs nozares īpatsvaru transporta nozarē. Tomēr Komiteja uzskata, ka darbā, ko Komisija uzsākusi, lai uzlabotu iekšzemes kuģošanas integrēšanu un radītu šādai integrēšanai vajadzīgo vidi, tā nav pietiekami ņēmusi vērā, cik svarīgs šai rīcības programmai ir konkrēts finansiāls atbalsts. Komiteja konstatē, ka ar NAIADES II tiek vēlreiz ierosināts tālejošs plāns, kaut gan šobrīd vēl nav vēlamās skaidrības, kā tas tiks finansētas Tāpēc Komiteja ar interesi gaida Komisijas dienestu darba dokumentu par programmas finansēšanu un aicina Komisiju ņemt vēra iepriekš pieļautās nepilnības. |
| --- | --- |

4.2.

Komiteja piekrīt Komisijas viedoklim, ka iekšzemes kuģošana netiek pietiekami izmantota, un atbalsta Komisijas iniciatīvas ar mērķi palielināt šīs nozares īpatsvaru transporta nozarē. Tomēr Komiteja uzskata, ka darbā, ko Komisija uzsākusi, lai uzlabotu iekšzemes kuģošanas integrēšanu un radītu šādai integrēšanai vajadzīgo vidi, tā nav pietiekami ņēmusi vērā, cik svarīgs šai rīcības programmai ir konkrēts finansiāls atbalsts. Komiteja konstatē, ka ar NAIADES II tiek vēlreiz ierosināts tālejošs plāns, kaut gan šobrīd vēl nav vēlamās skaidrības, kā tas tiks finansētas Tāpēc Komiteja ar interesi gaida Komisijas dienestu darba dokumentu par programmas finansēšanu un aicina Komisiju ņemt vēra iepriekš pieļautās nepilnības.

NAIADES II

| 4.3. | Programmas NAIADES I starpposma novērtējumā Komisija secina, ka programma ir radījusi impulsu un sekmējusi labāku izpratni par nozares potenciālu, īpaši no valsts līmeņa politiķu puses. |
| --- | --- |

4.3.

Programmas NAIADES I starpposma novērtējumā Komisija secina, ka programma ir radījusi impulsu un sekmējusi labāku izpratni par nozares potenciālu, īpaši no valsts līmeņa politiķu puses.

NAIADES I

| 4.4. | Turklāt programmas NAIADES I pieredze un Eiropas transporta tīkla (TEN-T) jaunākās pamatnostādnes liecina, ka dalībvalstīm atbalstot paziņojumā izvirzītos mērķus, būs jāuzņemas saistības to īstenošanai. Tāpēc Komiteja stingri aicina Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju skaidri un konkrēti precizēt, kādas būs šīs saistības. |
| --- | --- |

4.4.

Turklāt programmas NAIADES I pieredze un Eiropas transporta tīkla (TEN-T) jaunākās pamatnostādnes liecina, ka dalībvalstīm atbalstot paziņojumā izvirzītos mērķus, būs jāuzņemas saistības to īstenošanai. Tāpēc Komiteja stingri aicina Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju skaidri un konkrēti precizēt, kādas būs šīs saistības.

NAIADES I

TEN-T

| 4.5. | Komiteja saprot, ka iekšzemes kuģošanas veicināšanai Eiropas Komisijai būs cieši un efektīvi jāsadarbojas ar upju komisijām. Komiteja atbalsta attiecīgos priekšlikumus un šajā ziņā uzsver Reinas kuģniecības centrālās komisijas svarīgo lomu iekšzemes kuģošanas veicināšanā un augsta tehniskā un drošības standarta izstrādē. |
| --- | --- |

4.5.

Komiteja saprot, ka iekšzemes kuģošanas veicināšanai Eiropas Komisijai būs cieši un efektīvi jāsadarbojas ar upju komisijām. Komiteja atbalsta attiecīgos priekšlikumus un šajā ziņā uzsver Reinas kuģniecības centrālās komisijas svarīgo lomu iekšzemes kuģošanas veicināšanā un augsta tehniskā un drošības standarta izstrādē.

| 4.6. | Komiteja uzsver infrastruktūras būtisko nozīmi Komisijas izvirzīto mērķu īstenošanā. Lai veicinātu iekšzemes kuģošanas efektīvāku integrēšanu un nodrošinātu tās stabilitāti, ir būtiski svarīgi pienācīgi apsaimniekot ūdensceļu tīklu, lai tajā nebūtu sastrēgumu un trūkstošu savienojumu. Komiteja aicina dalībvalstis uzņemties saistības šajā kompetences jomā. |
| --- | --- |

4.6.

Komiteja uzsver infrastruktūras būtisko nozīmi Komisijas izvirzīto mērķu īstenošanā. Lai veicinātu iekšzemes kuģošanas efektīvāku integrēšanu un nodrošinātu tās stabilitāti, ir būtiski svarīgi pienācīgi apsaimniekot ūdensceļu tīklu, lai tajā nebūtu sastrēgumu un trūkstošu savienojumu. Komiteja aicina dalībvalstis uzņemties saistības šajā kompetences jomā.

| 4.7. | Ņemot vēra Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta ierobežoto budžetu, Komiteja pauž cerību, ka Komisija iekšzemes ūdensceļiem piešķirs vismaz 20 % no pieejamajiem resursiem, kā arī atbalstīs un rosinās dalībvalstis apsaimniekot un paplašināt infrastruktūru. Atšķirībā no autoceļiem un dzelzceļa Eiropas iekšzemes ūdensceļiem vēl ir pietiekama kapacitāte, lai vairākas reizes palielinātu pārvadājumu pašreizējo apjomu; līdz ar to investīcijas iekšējos ūdensceļos nodrošina maksimālu peļņu no ieguldījumiem. |
| --- | --- |

4.7.

Ņemot vēra Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta ierobežoto budžetu, Komiteja pauž cerību, ka Komisija iekšzemes ūdensceļiem piešķirs vismaz 20 % no pieejamajiem resursiem, kā arī atbalstīs un rosinās dalībvalstis apsaimniekot un paplašināt infrastruktūru. Atšķirībā no autoceļiem un dzelzceļa Eiropas iekšzemes ūdensceļiem vēl ir pietiekama kapacitāte, lai vairākas reizes palielinātu pārvadājumu pašreizējo apjomu; līdz ar to investīcijas iekšējos ūdensceļos nodrošina maksimālu peļņu no ieguldījumiem.

| 4.8. | Komiteja ņem vērā Komisijas ieceri uzsākt apspriešanos par infrastruktūras izmaksām, lai internalizētu iekšzemes kuģošanas ārējās izmaksas. Komiteja uzsver, ka iekšzemes kuģošanas ārējo izmaksu internalizācijas jautājums jāskata ļoti nopietni un ka šis instruments jāizmanto vienīgi mērķim palielināt iekšējo ūdensceļu pārvadājumu apjomu un stiprināt nozares konkurētspēju. |
| --- | --- |

4.8.

Komiteja ņem vērā Komisijas ieceri uzsākt apspriešanos par infrastruktūras izmaksām, lai internalizētu iekšzemes kuģošanas ārējās izmaksas. Komiteja uzsver, ka iekšzemes kuģošanas ārējo izmaksu internalizācijas jautājums jāskata ļoti nopietni un ka šis instruments jāizmanto vienīgi mērķim palielināt iekšējo ūdensceļu pārvadājumu apjomu un stiprināt nozares konkurētspēju.

| 4.9. | Ar programmu NAIADES II paredzēts palielināt nozares pievilcīgumu darba tirgū un radīt kvalitatīvi augstvērtīgas darba vietas, kā arī veicināt profesionālo mobilitāti. Šāds galamērķis izvirzīts darbam, kas uzsākts, lai Eiropas mērogā saskaņotu profesionālos profilus un profesionālo kvalifikāciju. Tādējādi varētu atrisināt kvalificēta personāla nepietiekamības problēmu iekšzemes kuģošanas nozarē. |
| --- | --- |

4.9.

Ar programmu NAIADES II paredzēts palielināt nozares pievilcīgumu darba tirgū un radīt kvalitatīvi augstvērtīgas darba vietas, kā arī veicināt profesionālo mobilitāti. Šāds galamērķis izvirzīts darbam, kas uzsākts, lai Eiropas mērogā saskaņotu profesionālos profilus un profesionālo kvalifikāciju. Tādējādi varētu atrisināt kvalificēta personāla nepietiekamības problēmu iekšzemes kuģošanas nozarē.

NAIADES II

| 4.10. | Sociālā nodrošinājuma jautājumā Komiteja atsaucas uz 2005. gadā izstrādāto atzinumu (TEN/200), kurā tā aicināja izstrādāt Kopienas sociālo politiku iekšzemes kuģošanas nozarei. Pēdējo gadu laikā sociālā dialoga ietvaros šajā jomā panākta virzība, un iekšzemes kuģošanas nozarē tagad ieviests īpašs darba laika regulējums, par kuru sociālie partneri parakstījuši vienošanos. Komiteja aicina sociālā dialoga ietvaros uzsākt vēl citas iniciatīvas, kas palielinātu attiecīgo profesiju pievilcīgumu. |
| --- | --- |

4.10.

Sociālā nodrošinājuma jautājumā Komiteja atsaucas uz 2005. gadā izstrādāto atzinumu (TEN/200), kurā tā aicināja izstrādāt Kopienas sociālo politiku iekšzemes kuģošanas nozarei. Pēdējo gadu laikā sociālā dialoga ietvaros šajā jomā panākta virzība, un iekšzemes kuģošanas nozarē tagad ieviests īpašs darba laika regulējums, par kuru sociālie partneri parakstījuši vienošanos. Komiteja aicina sociālā dialoga ietvaros uzsākt vēl citas iniciatīvas, kas palielinātu attiecīgo profesiju pievilcīgumu.

5.   Īpašas piezīmes

Īpašas piezīmes

| 5.1. | Saistībā ar TEN-T jaunajām pamatnostādnēm Komiteja aicina Komisiju jaunās, uz multimodāliem transporta koridoriem balstītās pieejas īstenošanā nostiprināt iekšējo ūdensceļu nozīmi. Multimodālo transporta koridoru projektos jāpievērš uzmanība tam, lai būtu ņemti vērā visi transporta veidi. Šo projektu īstenošanā iekšzemes kuģošanas nozarei jāparedz svarīga loma. |
| --- | --- |

5.1.

Saistībā ar TEN-T jaunajām pamatnostādnēm Komiteja aicina Komisiju jaunās, uz multimodāliem transporta koridoriem balstītās pieejas īstenošanā nostiprināt iekšējo ūdensceļu nozīmi. Multimodālo transporta koridoru projektos jāpievērš uzmanība tam, lai būtu ņemti vērā visi transporta veidi. Šo projektu īstenošanā iekšzemes kuģošanas nozarei jāparedz svarīga loma.

TEN-T

| 5.2. | Komiteja uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai visi IV un augstākas klases ūdensceļi tiktu iekļauti TEN-T galvenajā tīklā. Šajā ziņā dalībvalstis uzņēmušās saistības nodrošināt minēto ūdensceļu apsaimniekošanu un uzlabošanu, kā arī sniegt nepieciešamo atbalstu sastrēgumu novēršanai, lai tādējādi pilnībā izmantotu šīs infrastruktūras kapacitātes rezerves Eiropā. Komiteja norāda, ka tādām upēm kā Donava un Elba vēl ir lielas transporta uzņemšanas iespējas. Komiteja aicina dalībvalstis atrisināt problēmas vietās ar nepietiekamu caurlaides spēju minētajās upēs un nekavējoties izveidot trūkstošos savienojumus, piemēram, Sēnas-Esko savienojumu. |
| --- | --- |

5.2.

Komiteja uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai visi IV un augstākas klases ūdensceļi tiktu iekļauti TEN-T galvenajā tīklā. Šajā ziņā dalībvalstis uzņēmušās saistības nodrošināt minēto ūdensceļu apsaimniekošanu un uzlabošanu, kā arī sniegt nepieciešamo atbalstu sastrēgumu novēršanai, lai tādējādi pilnībā izmantotu šīs infrastruktūras kapacitātes rezerves Eiropā. Komiteja norāda, ka tādām upēm kā Donava un Elba vēl ir lielas transporta uzņemšanas iespējas. Komiteja aicina dalībvalstis atrisināt problēmas vietās ar nepietiekamu caurlaides spēju minētajās upēs un nekavējoties izveidot trūkstošos savienojumus, piemēram, Sēnas-Esko savienojumu.

TEN-T

| 5.3. | Donavai ir īpaša nozīme transporta attīstībā Centrāleiropas un Austrumeiropas valstīs. Komisija to atzinusi 2010. gada “Stratēģijā Donavas reģionam”, kuras mērķis ir sekmēt Donavas reģiona valstu attīstību. Pārvadājumi pa Donavu ir viens no minētās stratēģijas pīlāriem, un tā mērķis ir sekmēt iekšzemes kuģošanas izaugsmi šajā lielajā upē. Saistībā ar šo iniciatīvu Donavas reģiona valstis, izņemot, diemžēl, vienu no tām, 2012. gada jūnijā parakstīja deklarāciju, kurā tās apņemas apsaimniekot Donavu saskaņā ar piemērojamajiem noteikumiem, lai nākotnē novērstu iekšzemes kuģošanas apturēšanu tās nepietiekami dziļo ūdeņu dēļ. |
| --- | --- |

5.3.

Donavai ir īpaša nozīme transporta attīstībā Centrāleiropas un Austrumeiropas valstīs. Komisija to atzinusi 2010. gada “Stratēģijā Donavas reģionam”, kuras mērķis ir sekmēt Donavas reģiona valstu attīstību. Pārvadājumi pa Donavu ir viens no minētās stratēģijas pīlāriem, un tā mērķis ir sekmēt iekšzemes kuģošanas izaugsmi šajā lielajā upē. Saistībā ar šo iniciatīvu Donavas reģiona valstis, izņemot, diemžēl, vienu no tām, 2012. gada jūnijā parakstīja deklarāciju, kurā tās apņemas apsaimniekot Donavu saskaņā ar piemērojamajiem noteikumiem, lai nākotnē novērstu iekšzemes kuģošanas apturēšanu tās nepietiekami dziļo ūdeņu dēļ.

| 5.4. | Komiteja atbalsta Komisijas stratēģiju, bet vienlaikus norāda, ka līdz šim ne minētā stratēģija, ne arī 2012. gadā parakstītā deklarācija nav pietiekami konkretizētas praksē. Tāpēc Komiteja aicina Komisiju izveidot darba grupu, kas pārraudzīs stratēģijas un deklarācijas ietvaros noslēgto līgumu ievērošanu un pilnībā novērsīs konstatētās problēmas, lai nekavētu iekšzemes kuģošanas plānoto attīstību šajā nozīmīgajā transporta koridorā. |
| --- | --- |

5.4.

Komiteja atbalsta Komisijas stratēģiju, bet vienlaikus norāda, ka līdz šim ne minētā stratēģija, ne arī 2012. gadā parakstītā deklarācija nav pietiekami konkretizētas praksē. Tāpēc Komiteja aicina Komisiju izveidot darba grupu, kas pārraudzīs stratēģijas un deklarācijas ietvaros noslēgto līgumu ievērošanu un pilnībā novērsīs konstatētās problēmas, lai nekavētu iekšzemes kuģošanas plānoto attīstību šajā nozīmīgajā transporta koridorā.

| 5.5. | Komisija secina, ka inovācijas jomā iekšzemes kuģošana atpaliek no citiem transporta veidiem. Šādu situāciju daļēji izskaidro darbības instrumentu ilgais ekspluatācijas cikls. Iespējams arī, ka šajā nozarē nav pietiekami attīstīta inovācijas kultūra. Komisija aicina nozari uzņemties vadošo lomu šajā jomā un izstrādāt inovācijas politiku. |
| --- | --- |

5.5.

Komisija secina, ka inovācijas jomā iekšzemes kuģošana atpaliek no citiem transporta veidiem. Šādu situāciju daļēji izskaidro darbības instrumentu ilgais ekspluatācijas cikls. Iespējams arī, ka šajā nozarē nav pietiekami attīstīta inovācijas kultūra. Komisija aicina nozari uzņemties vadošo lomu šajā jomā un izstrādāt inovācijas politiku.

| 5.6. | Komiteja piekrīt minētajām piezīmēm, taču vienlaikus arī norāda gan uz iekārtu ekspluatācijas ilgumu, gan uz un ieguldījumu lielo apjomu iekšzemes kuģošanas nozarē – faktoriem, kas izskaidro, kāpēc inovācijas process šajā nozarē ir lēnāks. Investīciju lielo izmaksu dēļ inovācija ir jāveicina ar pietiekamiem finanšu un saimnieciskiem stimuliem un sekmējot piekļuvi finansējumam; programmā šie faktori vēl nav pietiekami ņemti vērā. |
| --- | --- |

5.6.

Komiteja piekrīt minētajām piezīmēm, taču vienlaikus arī norāda gan uz iekārtu ekspluatācijas ilgumu, gan uz un ieguldījumu lielo apjomu iekšzemes kuģošanas nozarē – faktoriem, kas izskaidro, kāpēc inovācijas process šajā nozarē ir lēnāks. Investīciju lielo izmaksu dēļ inovācija ir jāveicina ar pietiekamiem finanšu un saimnieciskiem stimuliem un sekmējot piekļuvi finansējumam; programmā šie faktori vēl nav pietiekami ņemti vērā.

| 5.7. | Komiteja uzsver, ka nozare, uzsākot ar sašķidrināto naftas gāzi darbojošos kuģu ekspluatāciju, ir izstrādājusi ļoti progresīvas inovācijas iniciatīvas. Komiteja aicina kompetentās iestādes pēc iespējas īsākā termiņā paredzēt nepieciešamo tiesisko regulējumu, kā arī regulējumu attiecībā uz alternatīvu degvielu izmantošanu, un attīstīt infrastruktūru, kas nepieciešama šīs inovācijas ieviešanai un tālākai sekmēšanai. |
| --- | --- |

5.7.

Komiteja uzsver, ka nozare, uzsākot ar sašķidrināto naftas gāzi darbojošos kuģu ekspluatāciju, ir izstrādājusi ļoti progresīvas inovācijas iniciatīvas. Komiteja aicina kompetentās iestādes pēc iespējas īsākā termiņā paredzēt nepieciešamo tiesisko regulējumu, kā arī regulējumu attiecībā uz alternatīvu degvielu izmantošanu, un attīstīt infrastruktūru, kas nepieciešama šīs inovācijas ieviešanai un tālākai sekmēšanai.

| 5.8. | Komisijas dienesti ir publiskojuši papildu darba dokumentu par flotes ekoloģisko raksturlielumu uzlabošanu. Komisija tajā uzskaitījusi iespējamos risinājumus, kā samazināt emisijas līmeni un kā rīkoties attiecībā uz atmosfēru piesārņojošām vielām. Komitejai ir zināms, ka iekšzemes kuģošana rada daudz mazāk CO2 emisiju kā autotransports un dzelzceļa transports, taču Komisijas dokumentā šis faktors nav ņemts vērā. |
| --- | --- |

5.8.

Komisijas dienesti ir publiskojuši papildu darba dokumentu par flotes ekoloģisko raksturlielumu uzlabošanu. Komisija tajā uzskaitījusi iespējamos risinājumus, kā samazināt emisijas līmeni un kā rīkoties attiecībā uz atmosfēru piesārņojošām vielām. Komitejai ir zināms, ka iekšzemes kuģošana rada daudz mazāk CO2 emisiju kā autotransports un dzelzceļa transports, taču Komisijas dokumentā šis faktors nav ņemts vērā.

2

| 5.9. | Galveno uzmanību pievēršot nevis CO2, bet citām atmosfēru piesārņojošām vielām, Komisija secina, ka iekšējo ūdensceļu transports šajā jomā var kļūt par vislielāko piesārņotāju. Komiteja šajā saistībā secina, ka turpmāko emisijas standartu izstrādē būtu jānovērš konkurences izkropļojumi un ka jāņem vērā atbilstošs iekšzemes kuģošanai pielāgotu dzinēju piedāvājums. |
| --- | --- |

5.9.

Galveno uzmanību pievēršot nevis CO2, bet citām atmosfēru piesārņojošām vielām, Komisija secina, ka iekšējo ūdensceļu transports šajā jomā var kļūt par vislielāko piesārņotāju. Komiteja šajā saistībā secina, ka turpmāko emisijas standartu izstrādē būtu jānovērš konkurences izkropļojumi un ka jāņem vērā atbilstošs iekšzemes kuģošanai pielāgotu dzinēju piedāvājums.

2

| 5.10. | Komiteja uzskata, ka Komisijai var būt svarīga loma, lai stimulētu inovāciju un ekoloģisko raksturlielumu uzlabošanu šajā nozarē, un ka tai būtu nozarei jāpiešķir nozīmīgs finansiāls atbalsts. Tā kā ekoloģisko raksturlielumu uzlabošana iekšzemes kuģošanas nozarē dod labumu sabiedrībai, ir pamatoti šā mērķa īstenošanai nozarei piešķirt atbalstu no ES un valstu līdzekļiem. Šādam atbalstam var būt katalizatora ietekme. |
| --- | --- |

5.10.

Komiteja uzskata, ka Komisijai var būt svarīga loma, lai stimulētu inovāciju un ekoloģisko raksturlielumu uzlabošanu šajā nozarē, un ka tai būtu nozarei jāpiešķir nozīmīgs finansiāls atbalsts. Tā kā ekoloģisko raksturlielumu uzlabošana iekšzemes kuģošanas nozarē dod labumu sabiedrībai, ir pamatoti šā mērķa īstenošanai nozarei piešķirt atbalstu no ES un valstu līdzekļiem. Šādam atbalstam var būt katalizatora ietekme.

| 5.11. | Tāpēc Komiteja aicina Komisiju pēc Eiropas Savienības daudzgadu budžeta pieņemšanas izmantot visas Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta un programma “Apvārsnis 2020” sniegtās iespējas, lai uzlabotu kuģu ekoloģiskos raksturlielumus un īstenotu arī citus priekšlikumā NAIADES paredzētos pasākumus. |
| --- | --- |

5.11.

Tāpēc Komiteja aicina Komisiju pēc Eiropas Savienības daudzgadu budžeta pieņemšanas izmantot visas Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta un programma “Apvārsnis 2020” sniegtās iespējas, lai uzlabotu kuģu ekoloģiskos raksturlielumus un īstenotu arī citus priekšlikumā NAIADES paredzētos pasākumus.

NAIADES

| 5.12. | Komiteja arī aicina nozari ekoloģisko raksturlielumu uzlabošanai izmantot rezerves fondā pieejamos līdzekļus, lai veicinātu tās darbības jomas atpazīstamību. Šādu iespēju tagad var izmantot, jo tā paredzēta priekšlikumu kopumā NAIADES II iekļautajā priekšlikumā regulai, ar ko groza regulu par flotes jaudu. |
| --- | --- |

5.12.

Komiteja arī aicina nozari ekoloģisko raksturlielumu uzlabošanai izmantot rezerves fondā pieejamos līdzekļus, lai veicinātu tās darbības jomas atpazīstamību. Šādu iespēju tagad var izmantot, jo tā paredzēta priekšlikumu kopumā NAIADES II iekļautajā priekšlikumā regulai, ar ko groza regulu par flotes jaudu.

NAIADES II

| 5.13. | Tā kā patlaban ekonomikas krīze atkal radījusi strukturālo jaudas pārpalikumu skatāmajā nozarē, profesionālisms un ciešāka sadarbība nozares ietvaros un pēc tās iniciatīvas neapšaubāmi ilgstoši stiprinās tās pozīciju ekonomikā. |
| --- | --- |

5.13.

Tā kā patlaban ekonomikas krīze atkal radījusi strukturālo jaudas pārpalikumu skatāmajā nozarē, profesionālisms un ciešāka sadarbība nozares ietvaros un pēc tās iniciatīvas neapšaubāmi ilgstoši stiprinās tās pozīciju ekonomikā.

Briselē, 2014. gada 21. janvārī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

| 11.6.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 177/64 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 177/64

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Jauni pasākumi ES vienotajam telesakaru tirgum” Atzinuma projekts attiecas uz diviem dokumentiem: “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka pasākumus sakarā ar Eiropas elektronisko sakaru vienoto tirgu un savienota kontinenta īstenošanu un groza Direktīvas 2002/20/EK, 2002/21/EK un 2002/22/EK un Regulas (EK) Nr. 1211/2009 un (ES) Nr. 531/2012”

COM(2013) 627 final – 2013/0309 (COD)

“Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par telesakaru vienoto tirgu”

COM(2013) 634 final

(2014/C 177/12)

Ziņotāja:
  Anna Nietyksza

Eiropas Komisija, Padome 2013. gada 23. septembrī un Eiropas Parlaments 2013. gada 12. septembrī saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. un 304. pantu nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Jauni pasākumi ES vienotajam telesakaru tirgum”

Atzinuma projekts attiecas uz diviem dokumentiem:

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka pasākumus sakarā ar Eiropas elektronisko sakaru vienoto tirgu un savienota kontinenta īstenošanu un groza Direktīvas 2002/20/EK, 2002/21/EK un 2002/22/EK un Regulas (EK) Nr. 1211/2009 un (ES) Nr. 531/2012”

COM(2013) 627 final – 2013/0309 (COD) un

“Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par telesakaru vienoto tirgu”

COM(2013) 634 final

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2013. gada 18. decembrī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 495. plenārajā sesijā, kas notika 2014. gada 21. un 22. janvārī (21. janvāra sēdē), ar 152 balsīm par, 2 balsīm pret un 5 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK atbalsta Eiropas Komisijas priekšlikumu regulai un īpašos pasākumus, kas paredzēti, lai paātrinātu elektronisko sakaru vienota tirgus izveidi kā pamatu dinamiskai un ilgtspējīgai izaugsmei visās ekonomikas jomās un jaunu darba vietu radīšanai. Tas nodrošinās arī augstu aizsardzības līmeni patērētājiem. |
| --- | --- |

1.1.

EESK atbalsta Eiropas Komisijas priekšlikumu regulai un īpašos pasākumus, kas paredzēti, lai paātrinātu elektronisko sakaru vienota tirgus izveidi kā pamatu dinamiskai un ilgtspējīgai izaugsmei visās ekonomikas jomās un jaunu darba vietu radīšanai. Tas nodrošinās arī augstu aizsardzības līmeni patērētājiem.

| 1.2. | EESK uzskata, ka ierosinājums samazināt šķēršļus Eiropas elektronisko sakaru pakalpojumu nodrošinātājiem,






  — | izsniedzot visā ES derīgu vienotu Eiropas atļauju, |
| --- | --- | --- |

1.2.

EESK uzskata, ka ierosinājums samazināt šķēršļus Eiropas elektronisko sakaru pakalpojumu nodrošinātājiem,

—

izsniedzot visā ES derīgu vienotu Eiropas atļauju,

| — | kā arī saskaņojot normatīvos nosacījumus un radiofrekvenču spektra pārvaldību,
  atvieglos nodrošinātāju uzdevumu sniegt konkurētspējīgus un drošus elektronisko sakaru pakalpojumus indivīdiem, uzņēmumiem un iestādēm visā ES. |
| --- | --- |

—

kā arī saskaņojot normatīvos nosacījumus un radiofrekvenču spektra pārvaldību,

atvieglos nodrošinātāju uzdevumu sniegt konkurētspējīgus un drošus elektronisko sakaru pakalpojumus indivīdiem, uzņēmumiem un iestādēm visā ES.

| 1.3. | EESK norāda, ka Komisijai būtu atkārtoti jāapsver iespēja platjoslas pakalpojumus iekļaut universālā pakalpojuma nodrošināšanā. |
| --- | --- |

1.3.

EESK norāda, ka Komisijai būtu atkārtoti jāapsver iespēja platjoslas pakalpojumus iekļaut universālā pakalpojuma nodrošināšanā.

| 1.4. | Vienlaikus EESK uzsver, ka normatīvo šķēršļu samazināšana atvērs tirgus mazākiem elektronisko sakaru nodrošinātājiem. Galvenie nodrošinātāju attīstības stimuli būs






  — | vienotā atļauja, |
| --- | --- | --- |

1.4.

Vienlaikus EESK uzsver, ka normatīvo šķēršļu samazināšana atvērs tirgus mazākiem elektronisko sakaru nodrošinātājiem. Galvenie nodrošinātāju attīstības stimuli būs

—

vienotā atļauja,

| — | to procedūru vienkāršošana, kas jāievēro, investējot tīklos, |
| --- | --- |

—

to procedūru vienkāršošana, kas jāievēro, investējot tīklos,

| — | iespēja sniegt pārrobežu pakalpojumus visās ES valstīs, |
| --- | --- |

—

iespēja sniegt pārrobežu pakalpojumus visās ES valstīs,

| — | investīciju stimuli. |
| --- | --- |

—

investīciju stimuli.

| 1.5. | EESK norāda, ka ar Komisijas regulām un vispārējiem stimuliem jānovērš tirgus turpmāka sadrumstalošanās, jo tā kavētu pārrobežu pakalpojumu attīstību un vājinātu ES salīdzinājumā ar starptautiskajiem konkurentiem. |
| --- | --- |

1.5.

EESK norāda, ka ar Komisijas regulām un vispārējiem stimuliem jānovērš tirgus turpmāka sadrumstalošanās, jo tā kavētu pārrobežu pakalpojumu attīstību un vājinātu ES salīdzinājumā ar starptautiskajiem konkurentiem.

| 1.6. | EESK uzskata, ka ātrgaitas tīklu labāka pieejamība un mazākas to veidošanas un darbības izmaksas






  — | radīs darba vietas Eiropas uzņēmumos, tostarp MVU un jaunizveidotos uzņēmumos, attīstot un nodrošinot novatoriskus produktus un pakalpojumus globālajā tirgū, |
| --- | --- | --- |

1.6.

EESK uzskata, ka ātrgaitas tīklu labāka pieejamība un mazākas to veidošanas un darbības izmaksas

—

radīs darba vietas Eiropas uzņēmumos, tostarp MVU un jaunizveidotos uzņēmumos, attīstot un nodrošinot novatoriskus produktus un pakalpojumus globālajā tirgū,

| — | paātrinās mūsdienīgu pakalpojumu izstrādi e-komercijas un e-izglītības jomā, kā arī progresīvus publiskos pakalpojumus, piemēram e-pārvaldi un e-veselību, |
| --- | --- |

—

paātrinās mūsdienīgu pakalpojumu izstrādi e-komercijas un e-izglītības jomā, kā arī progresīvus publiskos pakalpojumus, piemēram e-pārvaldi un e-veselību,

| — | paātrinās modernu Eiropas mākoņdatošanas pakalpojumu attīstību, kā teikts Komitejas atzinumā “Ceļā uz ES stratēģiju mākoņdatošanas jomā” (TEN/494), |
| --- | --- |

—

paātrinās modernu Eiropas mākoņdatošanas pakalpojumu attīstību, kā teikts Komitejas atzinumā “Ceļā uz ES stratēģiju mākoņdatošanas jomā” (TEN/494),

| — | pavērs milzīgas iespējas radīt jaunus pakalpojumus izmantošanai jomās, kurās gaidāma strauja attīstība, piemēram, lietiskais internets (IoT) un mašīnas-mašīnas (M2M) komunikācija. |
| --- | --- |

—

pavērs milzīgas iespējas radīt jaunus pakalpojumus izmantošanai jomās, kurās gaidāma strauja attīstība, piemēram, lietiskais internets (IoT) un mašīnas-mašīnas (M2M) komunikācija.

IoT

M2M

| 1.7. | EESK atzīst, ka regulējuma saskaņošana stimulēs ieguldījumus Eiropas elektronisko sakaru pakalpojumu nodrošinātāju uzņēmumos. |
| --- | --- |

1.7.

EESK atzīst, ka regulējuma saskaņošana stimulēs ieguldījumus Eiropas elektronisko sakaru pakalpojumu nodrošinātāju uzņēmumos.

| 1.8. | EESK atbalsta patērētāju un lietotāju tiesību garantiju ierosināto saskaņošanu, tostarp:






  — | pakalpojumu sniedzēja izvēles un maiņas vienkāršošanu, |
| --- | --- | --- |

1.8.

EESK atbalsta patērētāju un lietotāju tiesību garantiju ierosināto saskaņošanu, tostarp:

—

pakalpojumu sniedzēja izvēles un maiņas vienkāršošanu,

| — | to augsto izmaksu likvidēšanu, kas rodas, izmantojot mobilo sakaru viesabonēšanu un pārrobežu sakarus starp fiksētiem tālruņiem ES iekšienē (sk. EESK informatīvo ziņojumu “Viesabonēšanas maksas tūlītēja atcelšana”, CES5263/2013, ziņotājs – Hencks kgs). |
| --- | --- |

—

to augsto izmaksu likvidēšanu, kas rodas, izmantojot mobilo sakaru viesabonēšanu un pārrobežu sakarus starp fiksētiem tālruņiem ES iekšienē (sk. EESK informatīvo ziņojumu “Viesabonēšanas maksas tūlītēja atcelšana”, CES5263/2013, ziņotājs – Hencks kgs).

Hencks

| 1.9. | EESK atbalsta ierosmi, ka elektronisko sakaru pakalpojumu jomā tiek saskaņoti galalietotāju līgumu noteikumi visās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

1.9.

EESK atbalsta ierosmi, ka elektronisko sakaru pakalpojumu jomā tiek saskaņoti galalietotāju līgumu noteikumi visās dalībvalstīs.

| 1.10. | EESK uzskata, ka atvērta piekļuve tīklam un iespēja izmantot progresīvus elektronisko sakaru pakalpojumus visā ES palielinās patērētāju un uzņēmēju mobilitāti, kā arī uzlabos piekļuvi Eiropas kultūras krājumiem un veicinās radošo nozaru attīstību. |
| --- | --- |

1.10.

EESK uzskata, ka atvērta piekļuve tīklam un iespēja izmantot progresīvus elektronisko sakaru pakalpojumus visā ES palielinās patērētāju un uzņēmēju mobilitāti, kā arī uzlabos piekļuvi Eiropas kultūras krājumiem un veicinās radošo nozaru attīstību.

| 1.11. | Ar topošo regulu iecerēts panākt operatoru lielāku finansiālo un juridisko drošību. EESK savukārt iesaka nodrošināt lielāku juridisko drošību lietotājiem, labāk ievērojot viņu tiesības. |
| --- | --- |

1.11.

Ar topošo regulu iecerēts panākt operatoru lielāku finansiālo un juridisko drošību. EESK savukārt iesaka nodrošināt lielāku juridisko drošību lietotājiem, labāk ievērojot viņu tiesības.

| 1.12. | EESK uzsver, cik svarīgas ir tiesības uz personas datu pienācīgu aizsardzību, tiesības tikt aizmirstam un citas elektronisko sakaru pakalpojumu galalietotāju tiesības, uz kurām norādīts iepriekšējos EESK atzinumos (1). |
| --- | --- |

1.12.

EESK uzsver, cik svarīgas ir tiesības uz personas datu pienācīgu aizsardzību, tiesības tikt aizmirstam un citas elektronisko sakaru pakalpojumu galalietotāju tiesības, uz kurām norādīts iepriekšējos EESK atzinumos (1).

1

| 1.13. | EESK norāda, ka informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT) ir ilgtspējīgas ekonomikas izaugsmes avots, kas veido 50 % no ražīguma kāpuma visās ekonomikas nozarēs, kurās tās izmanto. Pat ja to izmantošanas dēļ dažas darba vietas tiek zaudētas, uz katrām divām zaudētajām darba vietām tiek izveidotas piecas jaunas (sk. priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai COM(2013) 627 final 2013/309 (COD), 2. lpp.). EESK uzsver, ka ar jaunu izglītošanas mehānismu palīdzību jānodrošina izglītība, pārkvalificēšanās un mūžizglītība visiem. |
| --- | --- |

1.13.

EESK norāda, ka informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT) ir ilgtspējīgas ekonomikas izaugsmes avots, kas veido 50 % no ražīguma kāpuma visās ekonomikas nozarēs, kurās tās izmanto. Pat ja to izmantošanas dēļ dažas darba vietas tiek zaudētas, uz katrām divām zaudētajām darba vietām tiek izveidotas piecas jaunas (sk. priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai COM(2013) 627 final 2013/309 (COD), 2. lpp.). EESK uzsver, ka ar jaunu izglītošanas mehānismu palīdzību jānodrošina izglītība, pārkvalificēšanās un mūžizglītība visiem.

| 1.14. | EESK uzsver, ka jāievēro atbilstība konkurences noteikumiem un tīkla neitralitāte, it īpaši attiecībā uz MVU sektorā ietilpstošajiem elektronisko sakaru pakalpojumu nodrošinātājiem, jo elektronisko sakaru pakalpojumu lielāko nodrošinātāju stiprināšana un radiofrekvenču spektra resursu konsolidācija var apdraudēt konkurētspēju dalībvalstu tirgos. |
| --- | --- |

1.14.

EESK uzsver, ka jāievēro atbilstība konkurences noteikumiem un tīkla neitralitāte, it īpaši attiecībā uz MVU sektorā ietilpstošajiem elektronisko sakaru pakalpojumu nodrošinātājiem, jo elektronisko sakaru pakalpojumu lielāko nodrošinātāju stiprināšana un radiofrekvenču spektra resursu konsolidācija var apdraudēt konkurētspēju dalībvalstu tirgos.

| 1.15. | Regula par platjoslas virtuālās piekļuves produktiem (viens no platjoslas tīklu vairumtirdzniecības piekļuves tipiem, ko veido virtuālā tīkla savienojums ar jebkādu fiksētu vai bezvadu piekļuves tīkla arhitektūru, izņemot vietējās sakaru līnijas fizisko atsaisti, un attiecībā uz kuru ieviesta pārraidīšana uz noteiktu skaitu pārslēgšanas punktu, tostarp īpaši tīkla elementi un funkcionāli pielietojumi un papildu IT sistēmas) šķiet pāragra. EESK uzskata, ka būtu labāk pagaidīt, līdz tirgus noregulēs šo pakalpojumu sniegšanas nosacījumus un cenas. Savukārt prasība nodrošināt ASQ savienojamības produktu ir jāregulē tā, lai tiktu nodrošināta vienmērīga sloga sadale starp lieliem operatoriem un mazākiem pakalpojumu sniedzējiem no MVU sektora. |
| --- | --- |

1.15.

Regula par platjoslas virtuālās piekļuves produktiem (viens no platjoslas tīklu vairumtirdzniecības piekļuves tipiem, ko veido virtuālā tīkla savienojums ar jebkādu fiksētu vai bezvadu piekļuves tīkla arhitektūru, izņemot vietējās sakaru līnijas fizisko atsaisti, un attiecībā uz kuru ieviesta pārraidīšana uz noteiktu skaitu pārslēgšanas punktu, tostarp īpaši tīkla elementi un funkcionāli pielietojumi un papildu IT sistēmas) šķiet pāragra. EESK uzskata, ka būtu labāk pagaidīt, līdz tirgus noregulēs šo pakalpojumu sniegšanas nosacījumus un cenas. Savukārt prasība nodrošināt ASQ savienojamības produktu ir jāregulē tā, lai tiktu nodrošināta vienmērīga sloga sadale starp lieliem operatoriem un mazākiem pakalpojumu sniedzējiem no MVU sektora.

ASQ

| 1.16. | EESK pauž nopietnas bažas par detalizētajiem risinājumiem, kas attiecas uz piekļuvi lokāliem radiotīkliem, īpaši par galalietotāju iespēju nodrošināt piekļuvi radiotīkliem citiem, anonīmiem lietotājiem. |
| --- | --- |

1.16.

EESK pauž nopietnas bažas par detalizētajiem risinājumiem, kas attiecas uz piekļuvi lokāliem radiotīkliem, īpaši par galalietotāju iespēju nodrošināt piekļuvi radiotīkliem citiem, anonīmiem lietotājiem.

| 1.17. | EESK brīdina, ka ar ierosināto regulējumu ir noteikti ļoti tālejoši mērķi. Lai ievērotu tā ieviešanai paredzēto īso termiņu (no 2014. gada 1. jūlija) galvenajām ieinteresētajām pusēm, t. i., Eiropas Komisijai, valstu elektronisko sakaru regulatoriem, konkurences pārvaldes iestādēm un Eiropas elektronisko sakaru pakalpojumu sniedzējiem būs jāiegulda lieli pūliņi. |
| --- | --- |

1.17.

EESK brīdina, ka ar ierosināto regulējumu ir noteikti ļoti tālejoši mērķi. Lai ievērotu tā ieviešanai paredzēto īso termiņu (no 2014. gada 1. jūlija) galvenajām ieinteresētajām pusēm, t. i., Eiropas Komisijai, valstu elektronisko sakaru regulatoriem, konkurences pārvaldes iestādēm un Eiropas elektronisko sakaru pakalpojumu sniedzējiem būs jāiegulda lieli pūliņi.

| 1.18. | Ņemot vērā nepieciešamību koordinēt Eiropas atļauju izsniegšanas apjomu un procedūras, kā arī radiofrekvenču spektra rezervēšanas un izmantošanas noteikumus, EESK iesaka palielināt BEREC lomu līdz brīdim, kad tiks pieņemts lēmums par vienota Eiropas regulatora izveidi. |
| --- | --- |

1.18.

Ņemot vērā nepieciešamību koordinēt Eiropas atļauju izsniegšanas apjomu un procedūras, kā arī radiofrekvenču spektra rezervēšanas un izmantošanas noteikumus, EESK iesaka palielināt BEREC lomu līdz brīdim, kad tiks pieņemts lēmums par vienota Eiropas regulatora izveidi.

BEREC

2.   Ievads un pamatinformācija

Ievads un pamatinformācija

| 2.1. | Lielākie ASV, Japānas un Dienvidkorejas operatori ir veikuši milzīgus ieguldījumus gan fiksētā, gan bezvadu ātrgaitas interneta pieslēguma infrastruktūrā. Eiropas Savienībai ļoti svarīgi ir saglabāt globālu konkurētspēju elektronisko sakaru jomā. |
| --- | --- |

2.1.

Lielākie ASV, Japānas un Dienvidkorejas operatori ir veikuši milzīgus ieguldījumus gan fiksētā, gan bezvadu ātrgaitas interneta pieslēguma infrastruktūrā. Eiropas Savienībai ļoti svarīgi ir saglabāt globālu konkurētspēju elektronisko sakaru jomā.

| 2.2. | Uzticama un ātra platjoslas piekļuve ir īpaši svarīga novatorisku elektroniskās saziņas pakalpojumu, tostarp mākoņdatošanas pakalpojumu, nodrošināšanai. Tāpēc no ES stratēģisko interešu viedokļa ir svarīgi, lai elektronisko sakaru joma darbotos optimāli un varētu ar vietējiem spēkiem nodrošināt mūsdienīgus pakalpojumus patērētājiem un saglabātu plašas iespējas radīt elektronisko sakaru iekārtas, risinājumus un pakalpojumus. |
| --- | --- |

2.2.

Uzticama un ātra platjoslas piekļuve ir īpaši svarīga novatorisku elektroniskās saziņas pakalpojumu, tostarp mākoņdatošanas pakalpojumu, nodrošināšanai. Tāpēc no ES stratēģisko interešu viedokļa ir svarīgi, lai elektronisko sakaru joma darbotos optimāli un varētu ar vietējiem spēkiem nodrošināt mūsdienīgus pakalpojumus patērētājiem un saglabātu plašas iespējas radīt elektronisko sakaru iekārtas, risinājumus un pakalpojumus.

| 2.3. | Digitālā ekonomika un tās nodrošinātie produkti veido arvien lielāku IKP daļu, turklāt no elektronisko sakaru pakalpojumiem ir atkarīgs ražīgums visās ekonomikas jomās sākot no veselības aprūpes līdz pat enerģētikai un sabiedriskajiem pakalpojumiem. Vēl viens nozīmīgs attīstības faktors ir iespēja veikt ieguldījumus bezvadu tīklos (t. i., mobilo sakaru tehnoloģiju ceturtā paaudze un turpmākās tehnoloģijas, kas nodrošina piekļuvi ātrgaitas mobilajam internetam) un ātrdarbīgos fiksēto sakaru tīklos (piemēram, FTTH (fiber-to-the-home – optiskā šķiedra līdz mājām) optiskās šķiedras tīklos). |
| --- | --- |

2.3.

Digitālā ekonomika un tās nodrošinātie produkti veido arvien lielāku IKP daļu, turklāt no elektronisko sakaru pakalpojumiem ir atkarīgs ražīgums visās ekonomikas jomās sākot no veselības aprūpes līdz pat enerģētikai un sabiedriskajiem pakalpojumiem. Vēl viens nozīmīgs attīstības faktors ir iespēja veikt ieguldījumus bezvadu tīklos (t. i., mobilo sakaru tehnoloģiju ceturtā paaudze un turpmākās tehnoloģijas, kas nodrošina piekļuvi ātrgaitas mobilajam internetam) un ātrdarbīgos fiksēto sakaru tīklos (piemēram, FTTH (fiber-to-the-home – optiskā šķiedra līdz mājām) optiskās šķiedras tīklos).

FTTH

fiber-to-the-home

| 2.4. | Lai panāktu sakaru tīklu ienesību, ir nepieciešams pietiekams apjoms. Tomēr ES dalībvalstu elektronisko sakaru tīkli ir ļoti sadrumstaloti: tajos darbojas vairāk nekā 1 000 fiksēto sakaru operatoru un vairāki simti mobilo tīklu operatoru. Pat lielākās operatoru grupas sniedz pakalpojumus atsevišķās valstīs un nepiedāvā pārrobežu pakalpojumus patērētājiem un maziem tiešajiem lietotājiem (pārrobežu pakalpojumus piedāvā tikai lielākajiem korporatīvajiem klientiem). Neviens no operatoriem nedarbojas vairāk nekā pusē dalībvalstu. Arī kabeļtelevīzijas tīklu tirgus ir sadrumstalots – tas ietver vairāk nekā 1 500 operatorus. |
| --- | --- |

2.4.

Lai panāktu sakaru tīklu ienesību, ir nepieciešams pietiekams apjoms. Tomēr ES dalībvalstu elektronisko sakaru tīkli ir ļoti sadrumstaloti: tajos darbojas vairāk nekā 1 000 fiksēto sakaru operatoru un vairāki simti mobilo tīklu operatoru. Pat lielākās operatoru grupas sniedz pakalpojumus atsevišķās valstīs un nepiedāvā pārrobežu pakalpojumus patērētājiem un maziem tiešajiem lietotājiem (pārrobežu pakalpojumus piedāvā tikai lielākajiem korporatīvajiem klientiem). Neviens no operatoriem nedarbojas vairāk nekā pusē dalībvalstu. Arī kabeļtelevīzijas tīklu tirgus ir sadrumstalots – tas ietver vairāk nekā 1 500 operatorus.

| 2.5. | Tirgus sadrumstalotība ir augstu cenu cēlonis, īpaši tas attiecas uz zvaniem starp ES valstīm (uz viesabonēšanu mobilajos tīklos un uz starptautiskiem zvaniem fiksētā tīklā). |
| --- | --- |

2.5.

Tirgus sadrumstalotība ir augstu cenu cēlonis, īpaši tas attiecas uz zvaniem starp ES valstīm (uz viesabonēšanu mobilajos tīklos un uz starptautiskiem zvaniem fiksētā tīklā).

| 2.6. | Radiofrekvenču spektrs ir ierobežots resurss. Tā izmantošanas efektivitāte būtiski ietekmē Eiropas digitalizācijas programmas īstenošanu un pakalpojumu sniedzēju darbības apstākļus. Vienlaikus radiofrekvenču spektra izmantošanas noteikumi (piemēram, piešķiršanas noteikumi, rezervēšanas ilgums, spektra pārziņas maiņa (radiofrekvenču spektra pārvaldības izmaiņas cita starpā ir vērstas arī uz tirgus prasību ievērošanu vai spektra izmantošanas efektivitātes uzlabošanu) un koplietošana) dažādās dalībvalstīs būtiski atšķiras. Atšķirības pastāv piešķiršanas nosacījumu, termiņa beigu un spektra rezervēšanas atjaunošanas iespēju jomā. Šo atšķirību dēļ ir grūti veikt ieguldījumus un veidot integrētus pārrobežu bezvadu tīklus. |
| --- | --- |

2.6.

Radiofrekvenču spektrs ir ierobežots resurss. Tā izmantošanas efektivitāte būtiski ietekmē Eiropas digitalizācijas programmas īstenošanu un pakalpojumu sniedzēju darbības apstākļus. Vienlaikus radiofrekvenču spektra izmantošanas noteikumi (piemēram, piešķiršanas noteikumi, rezervēšanas ilgums, spektra pārziņas maiņa (radiofrekvenču spektra pārvaldības izmaiņas cita starpā ir vērstas arī uz tirgus prasību ievērošanu vai spektra izmantošanas efektivitātes uzlabošanu) un koplietošana) dažādās dalībvalstīs būtiski atšķiras. Atšķirības pastāv piešķiršanas nosacījumu, termiņa beigu un spektra rezervēšanas atjaunošanas iespēju jomā. Šo atšķirību dēļ ir grūti veikt ieguldījumus un veidot integrētus pārrobežu bezvadu tīklus.

| 2.7. | Lai arī 1990. gados Eiropa bija pasaules līdere GSM mobilās telefonijas jomā, tagad tā atpaliek no iepriekš minētajām valstīm jaunāko mobilo pārraides tehnoloģiju ieviešanas jomā. |
| --- | --- |

2.7.

Lai arī 1990. gados Eiropa bija pasaules līdere GSM mobilās telefonijas jomā, tagad tā atpaliek no iepriekš minētajām valstīm jaunāko mobilo pārraides tehnoloģiju ieviešanas jomā.

GSM

| 2.8. | Pēdējos gados Eiropas IKT jomas attīstība ir notikusi ļoti lēni (0,3 % gadā), īpaši salīdzinājumā ar izaugsmi ASV (15 %) un vadošajās Āzijas valstīs (26 %). |
| --- | --- |

2.8.

Pēdējos gados Eiropas IKT jomas attīstība ir notikusi ļoti lēni (0,3 % gadā), īpaši salīdzinājumā ar izaugsmi ASV (15 %) un vadošajās Āzijas valstīs (26 %).

| 2.9. | Ierosinātās izmaiņas attiecas uz jomām, kuras regulē ar tiesību aktiem, kas ir pamatā elektronisko sakaru regulējumam ES. Tās ir šādas direktīvas: 2002/20/EK (Atļauju izsniegšanas direktīva), 2002/21/EK (pamatdirektīva), 2002/22/EK (Universālā pakalpojuma un lietotāju tiesību direktīva), 2002/58/EK (Direktīva par privāto dzīvi un elektroniskajām komunikācijām), šādas regulas: (EK) Nr. 1211/2009 (par BEREC izveidi) un (ES) Nr. 531/2012 (viesabonēšana), kā arī ar Lēmums 243/2012/ES (radiofrekvenču spektra politikas programma) (2). |
| --- | --- |

2.9.

Ierosinātās izmaiņas attiecas uz jomām, kuras regulē ar tiesību aktiem, kas ir pamatā elektronisko sakaru regulējumam ES. Tās ir šādas direktīvas: 2002/20/EK (Atļauju izsniegšanas direktīva), 2002/21/EK (pamatdirektīva), 2002/22/EK (Universālā pakalpojuma un lietotāju tiesību direktīva), 2002/58/EK (Direktīva par privāto dzīvi un elektroniskajām komunikācijām), šādas regulas: (EK) Nr. 1211/2009 (par BEREC izveidi) un (ES) Nr. 531/2012 (viesabonēšana), kā arī ar Lēmums 243/2012/ES (radiofrekvenču spektra politikas programma) (2).

BEREC

2

3.   Eiropas Komisijas regulas vispārīgais mērķis

Eiropas Komisijas regulas vispārīgais mērķis

| 3.1. | Eiropas Komisijas regulas pamatmērķis ir izveidot elektronisko sakaru vienoto tirgu, kurā:






  — | iedzīvotāji, iestādes un uzņēmumi var piekļūt elektronisko sakaru pakalpojumiem visā ES teritorijā uz vienlīdzīgiem noteikumiem bez ierobežojumiem vai papildu izdevumiem, |
| --- | --- | --- |

3.1.

Eiropas Komisijas regulas pamatmērķis ir izveidot elektronisko sakaru vienoto tirgu, kurā:

—

iedzīvotāji, iestādes un uzņēmumi var piekļūt elektronisko sakaru pakalpojumiem visā ES teritorijā uz vienlīdzīgiem noteikumiem bez ierobežojumiem vai papildu izdevumiem,

| — | uzņēmumi un elektronisko sakaru pakalpojumu nodrošinātāji var sniegt pakalpojumus konkurētspējīgos apstākļos arī ārpus tās dalībvalsts teritorijas, kurā tie ir nodibināti, un apkalpot klientus visā ES, |
| --- | --- |

—

uzņēmumi un elektronisko sakaru pakalpojumu nodrošinātāji var sniegt pakalpojumus konkurētspējīgos apstākļos arī ārpus tās dalībvalsts teritorijas, kurā tie ir nodibināti, un apkalpot klientus visā ES,

| — | ir izstrādāts pamats ekonomikas digitālajai pārveidei, kuras rezultātā jāpanāk ekonomikas izaugsmes atjaunošana un saglabāšana, lielāka ES valstu globālā konkurētspēja un jaunu darba vietu izveide digitālās ekonomikas jomā, radošajās nozarēs un visās tajās ekonomikas jomās, kurās nozīmīga vieta ir elektroniskajiem sakariem. |
| --- | --- |

—

ir izstrādāts pamats ekonomikas digitālajai pārveidei, kuras rezultātā jāpanāk ekonomikas izaugsmes atjaunošana un saglabāšana, lielāka ES valstu globālā konkurētspēja un jaunu darba vietu izveide digitālās ekonomikas jomā, radošajās nozarēs un visās tajās ekonomikas jomās, kurās nozīmīga vieta ir elektroniskajiem sakariem.

| 3.2. | Regulas priekšlikumā Eiropas Komisija ir ierosinājusi šādus risinājumus:






  — | izsniegt vienotu ES atļauju Eiropas elektronisko sakaru nodrošinātājiem, pamatojoties uz vienotu paziņošanas sistēmu galvenās uzņēmējdarbības veikšanas vietas dalībvalstī, |
| --- | --- | --- |

3.2.

Regulas priekšlikumā Eiropas Komisija ir ierosinājusi šādus risinājumus:

—

izsniegt vienotu ES atļauju Eiropas elektronisko sakaru nodrošinātājiem, pamatojoties uz vienotu paziņošanas sistēmu galvenās uzņēmējdarbības veikšanas vietas dalībvalstī,

| — | saskaņot radiofrekvenču spektra pieejamības un piešķiršanas noteikumus un lietošanas ilguma tiesības, |
| --- | --- |

—

saskaņot radiofrekvenču spektra pieejamības un piešķiršanas noteikumus un lietošanas ilguma tiesības,

| — | ieviest platjoslas virtuālās piekļuves produktus un harmonizētus elektronisko sakaru produktus ar nodrošinātu pakalpojumu kvalitāti (ASQ), |
| --- | --- |

—

ieviest platjoslas virtuālās piekļuves produktus un harmonizētus elektronisko sakaru produktus ar nodrošinātu pakalpojumu kvalitāti (ASQ),

ASQ

| — | saskaņot noteikumus galalietotāju/patērētāju tiesību jomā (prasība pēc pārredzamas informācijas un līgumiem, skaidri definēti līgumu slēgšanas un izbeigšanas noteikumi, tīkla neitralitāte, nodrošinātā pakalpojumu kvalitāte, nodrošinātāja maiņa un numuru pārnesamība), |
| --- | --- |

—

saskaņot noteikumus galalietotāju/patērētāju tiesību jomā (prasība pēc pārredzamas informācijas un līgumiem, skaidri definēti līgumu slēgšanas un izbeigšanas noteikumi, tīkla neitralitāte, nodrošinātā pakalpojumu kvalitāte, nodrošinātāja maiņa un numuru pārnesamība),

| — | valstu kompetento iestāžu pilnvaras piemērot sankcijas un noteikumi par Komisijas pilnvarām pieņemt deleģētos vai īstenošanas aktus, |
| --- | --- |

—

valstu kompetento iestāžu pilnvaras piemērot sankcijas un noteikumi par Komisijas pilnvarām pieņemt deleģētos vai īstenošanas aktus,

| — | noteikumi par viesabonēšanas zvaniem mobilo sakaru tīklos, |
| --- | --- |

—

noteikumi par viesabonēšanas zvaniem mobilo sakaru tīklos,

| — | ierobežot ES iekšējo fiksēto sakaru izmaksas, kas nevar būt augstākas par iekšzemes tālsakaru tarifiem, |
| --- | --- |

—

ierobežot ES iekšējo fiksēto sakaru izmaksas, kas nevar būt augstākas par iekšzemes tālsakaru tarifiem,

| — | lielāka stabilitāte Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestādei (BEREC) kā Eiropas Komisijas padomdevējai struktūrai elektronisko sakaru jomā. |
| --- | --- |

—

lielāka stabilitāte Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestādei (BEREC) kā Eiropas Komisijas padomdevējai struktūrai elektronisko sakaru jomā.

BEREC

| 3.3. | Eiropadome 2013. gada 24.–25. oktobra secinājumos uzsvērusi: lai sekmētu dalībvalstu ekonomisko un sociālo attīstību, ir būtiski pārvarēt elektronisko sakaru tirgus sadrumstalotību, sekmēt efektīvu konkurenci un piesaistīt privātās investīcijas, izmantojot paredzamu un stabilu tiesisko regulējumu, vienlaikus nodrošinot augstu līmeni patērētāju tiesību aizsardzībā, kā arī saskaņot frekvenču piešķiršanu (Eiropadomes 2013. gada 25. oktobra dokuments (EUCO 169/13, CO EUR 13 CONCL 7), 5. un 9. punkts). |
| --- | --- |

3.3.

Eiropadome 2013. gada 24.–25. oktobra secinājumos uzsvērusi: lai sekmētu dalībvalstu ekonomisko un sociālo attīstību, ir būtiski pārvarēt elektronisko sakaru tirgus sadrumstalotību, sekmēt efektīvu konkurenci un piesaistīt privātās investīcijas, izmantojot paredzamu un stabilu tiesisko regulējumu, vienlaikus nodrošinot augstu līmeni patērētāju tiesību aizsardzībā, kā arī saskaņot frekvenču piešķiršanu (Eiropadomes 2013. gada 25. oktobra dokuments (EUCO 169/13, CO EUR 13 CONCL 7), 5. un 9. punkts).

| 3.4. | Ātru savienojumu lielāka pieejamība un zemākas to izmantošanas izmaksas ļaus visiem pakalpojumu nodrošinātājiem, tajā skaitā Eiropas MVU, radīt un globālajā tirgū piedāvāt novatoriskus produktus un pakalpojumus. |
| --- | --- |

3.4.

Ātru savienojumu lielāka pieejamība un zemākas to izmantošanas izmaksas ļaus visiem pakalpojumu nodrošinātājiem, tajā skaitā Eiropas MVU, radīt un globālajā tirgū piedāvāt novatoriskus produktus un pakalpojumus.

4.   Īpašas piezīmes par Eiropas Komisijas regulu

Īpašas piezīmes par Eiropas Komisijas regulu

4.1.   Vienota ES atļauja

Vienota ES atļauja

| 4.1.1. | EESK uzskata, ka pārrobežu pakalpojumu sniegšanu šobrīd kavē birokrātiski šķēršļi, kas saistīti ar valstu atļauju piešķiršanas sistēmu, radiofrekvenču spektra piešķiršanas kārtības, piekļuves produktu regulējuma un patērētāju tiesību noteikumu sadrumstalotību. |
| --- | --- |

4.1.1.

EESK uzskata, ka pārrobežu pakalpojumu sniegšanu šobrīd kavē birokrātiski šķēršļi, kas saistīti ar valstu atļauju piešķiršanas sistēmu, radiofrekvenču spektra piešķiršanas kārtības, piekļuves produktu regulējuma un patērētāju tiesību noteikumu sadrumstalotību.

| 4.1.2. | Operatori izmanto tirgus sadrumstalotību uz galalietotāju rēķina, sniedzot dārgākus pārrobežu pakalpojumus. |
| --- | --- |

4.1.2.

Operatori izmanto tirgus sadrumstalotību uz galalietotāju rēķina, sniedzot dārgākus pārrobežu pakalpojumus.

| 4.1.3. | EESK uzskata, ka regulas priekšlikums veicinās operatoru konsolidāciju un elektronisko sakaru pakalpojumu Eiropas mēroga sniedzēju veidošanos. Šis process veicina dalībvalstu ekonomikas konkurētspēju globālajos tirgos. |
| --- | --- |

4.1.3.

EESK uzskata, ka regulas priekšlikums veicinās operatoru konsolidāciju un elektronisko sakaru pakalpojumu Eiropas mēroga sniedzēju veidošanos. Šis process veicina dalībvalstu ekonomikas konkurētspēju globālajos tirgos.

| 4.1.4. | Elektronisko sakaru pakalpojumu nodrošinātāju stiprināšana un vienots tiesiskais regulējums padarīs Eiropas pakalpojumu nodrošinātājus pievilcīgākus institucionālajiem investoriem, tostarp privātā kapitāla fondiem. Papildu kapitāla nodrošināšana operatoriem palielinās to investīciju spēju. |
| --- | --- |

4.1.4.

Elektronisko sakaru pakalpojumu nodrošinātāju stiprināšana un vienots tiesiskais regulējums padarīs Eiropas pakalpojumu nodrošinātājus pievilcīgākus institucionālajiem investoriem, tostarp privātā kapitāla fondiem. Papildu kapitāla nodrošināšana operatoriem palielinās to investīciju spēju.

| 4.1.5. | EESK atzinīgi vērtē vienotas ES atļaujas ieviešanu, kas ir būtisks priekšnoteikums sistēmas darbības uzlabošanai. Ir skaidri jānosaka sadarbības kārtība un principi. |
| --- | --- |

4.1.5.

EESK atzinīgi vērtē vienotas ES atļaujas ieviešanu, kas ir būtisks priekšnoteikums sistēmas darbības uzlabošanai. Ir skaidri jānosaka sadarbības kārtība un principi.

| 4.1.6. | EESK būtu atzinīgi novērtējusi to, ja priekšlikumā būtu pausta nostāja par labu vienotam Eiropas regulatoram, ko Komiteja jau ieteikusi un aizstāvējusi vairākos atzinumos. |
| --- | --- |

4.1.6.

EESK būtu atzinīgi novērtējusi to, ja priekšlikumā būtu pausta nostāja par labu vienotam Eiropas regulatoram, ko Komiteja jau ieteikusi un aizstāvējusi vairākos atzinumos.

4.2.   Radiofrekvenču spektra lietošanas koordinācija

Radiofrekvenču spektra lietošanas koordinācija

| 4.2.1. | Radiofrekvenču spektra pārvaldības harmonizēšana, pamatojoties uz radiofrekvenču spektra izmantošanas vienotiem nosacījumiem (piešķiršanas noteikumi, rezervējumu ilgums, radiofrekvenču spektra pārziņas maiņas un koplietošanas iespējas) atvieglos jaunu bezvadu platjoslas piekļuves tehnoloģiju (4G un turpmākās) ieviešanu. |
| --- | --- |

4.2.1.

Radiofrekvenču spektra pārvaldības harmonizēšana, pamatojoties uz radiofrekvenču spektra izmantošanas vienotiem nosacījumiem (piešķiršanas noteikumi, rezervējumu ilgums, radiofrekvenču spektra pārziņas maiņas un koplietošanas iespējas) atvieglos jaunu bezvadu platjoslas piekļuves tehnoloģiju (4G un turpmākās) ieviešanu.

| 4.2.2. | EESK skatījumā šī regula apsteidz 2016. gadā plānoto pašreizējo viesabonēšanas noteikumu efektivitātes pārskatīšanu un lēmumus par joslu piešķiršanu, ko paredzēts pieņemt ITU-R (ITU-R (Starptautiskās Telesakaru savienības radiosakaru sektors) – viens no trim Starptautiskās Telesakaru savienības (ITU) sektoriem (nodaļām), kas ir atbildīgs par radiosakariem) Pasaules radiosakaru konferencē 2015. gadā (WRC 2015). |
| --- | --- |

4.2.2.

EESK skatījumā šī regula apsteidz 2016. gadā plānoto pašreizējo viesabonēšanas noteikumu efektivitātes pārskatīšanu un lēmumus par joslu piešķiršanu, ko paredzēts pieņemt ITU-R (ITU-R (Starptautiskās Telesakaru savienības radiosakaru sektors) – viens no trim Starptautiskās Telesakaru savienības (ITU) sektoriem (nodaļām), kas ir atbildīgs par radiosakariem) Pasaules radiosakaru konferencē 2015. gadā (WRC 2015).

ITU-R

ITU-R

ITU

WRC

4.3.   Eiropas virtuālās piekļuves produkti

Eiropas virtuālās piekļuves produkti

| 4.3.1. | EESK uzskata, ka noteikumi par platjoslas virtuālo piekļuvi ir ierosināti brīdī, kad valda liela neskaidrība attiecībā uz NGN/NGA tīklu (ātrdarbīgi nākamās paaudzes tīkli/nākamās paaudzes piekļuve) regulējumu un dalībvalstu regulējuma praksē ir lielas atšķirības. Stabili regulējoši principi, kas operatorus stimulē ieguldīt dārgā NGN/NGA infrastruktūrā, ir jāievieš ļoti piesardzīgi, jo regulējuma prakse šajos jautājumos ir tikai tapšanas sākumposmā. Vairumtirdzniecības produkti jāizstrādā, ņemot vērā patērētāju vajadzības individuālajos valstu tirgos, un tie nebūtu jāparedz tipiskai “vidējai Eiropas valstij”. |
| --- | --- |

4.3.1.

EESK uzskata, ka noteikumi par platjoslas virtuālo piekļuvi ir ierosināti brīdī, kad valda liela neskaidrība attiecībā uz NGN/NGA tīklu (ātrdarbīgi nākamās paaudzes tīkli/nākamās paaudzes piekļuve) regulējumu un dalībvalstu regulējuma praksē ir lielas atšķirības. Stabili regulējoši principi, kas operatorus stimulē ieguldīt dārgā NGN/NGA infrastruktūrā, ir jāievieš ļoti piesardzīgi, jo regulējuma prakse šajos jautājumos ir tikai tapšanas sākumposmā. Vairumtirdzniecības produkti jāizstrādā, ņemot vērā patērētāju vajadzības individuālajos valstu tirgos, un tie nebūtu jāparedz tipiskai “vidējai Eiropas valstij”.

NGN/NGA

NGN/NGA

4.4.   Nodrošinātas pakalpojumu kvalitātes (ASQ) savienojamības produkts

Nodrošinātas pakalpojumu kvalitātes (ASQ) savienojamības produkts

| 4.4.1. | Nodrošinātas pakalpojumu kvalitātes (ASQ) savienojamības produkta ieviešana var būt ļoti lietderīga, lai izstrādātu un nodrošinātu specializētus, mūsdienīgus digitālos pakalpojumus. |
| --- | --- |

4.4.1.

Nodrošinātas pakalpojumu kvalitātes (ASQ) savienojamības produkta ieviešana var būt ļoti lietderīga, lai izstrādātu un nodrošinātu specializētus, mūsdienīgus digitālos pakalpojumus.

ASQ

| 4.4.2. | EESK uzskata, ka pienākums nodrošināt ASQ ir jāregulē tā, lai tiktu nodrošināta vienmērīga sloga sadale starp lielākajiem operatoriem un mazajiem pakalpojumu sniedzējiem no MVU sektora. |
| --- | --- |

4.4.2.

EESK uzskata, ka pienākums nodrošināt ASQ ir jāregulē tā, lai tiktu nodrošināta vienmērīga sloga sadale starp lielākajiem operatoriem un mazajiem pakalpojumu sniedzējiem no MVU sektora.

ASQ

4.5.   Harmonizētas galalietotāju tiesības

Harmonizētas galalietotāju tiesības

| 4.5.1. | EESK uzskata, ka galalietotāju tiesību harmonizēšana, pienākumi attiecībā uz pārredzamību un skaidra patērētāju informēšana par noteikumiem, kvalitāti, tiesībām, tarifiem un pakalpojumu nodrošinātāja maiņas atvieglošanu elektronisko sakaru pakalpojumu patērētājiem būs izdevīgi. Minētais nostiprinās viņu pozīciju attiecībā pret pakalpojumu nodrošinātājiem un mazinās informācijas asimetriju. |
| --- | --- |

4.5.1.

EESK uzskata, ka galalietotāju tiesību harmonizēšana, pienākumi attiecībā uz pārredzamību un skaidra patērētāju informēšana par noteikumiem, kvalitāti, tiesībām, tarifiem un pakalpojumu nodrošinātāja maiņas atvieglošanu elektronisko sakaru pakalpojumu patērētājiem būs izdevīgi. Minētais nostiprinās viņu pozīciju attiecībā pret pakalpojumu nodrošinātājiem un mazinās informācijas asimetriju.

| 4.5.2. | EESK atzinīgi vērtē specifiskas informācijas sniegšanu un līgumsaistības, kurās ietilpst






  — | pakalpojumu sniegšana galalietotājiem invalīdiem, detalizēta informācija par viņiem paredzētiem produktiem un pakalpojumiem, |
| --- | --- | --- |

4.5.2.

EESK atzinīgi vērtē specifiskas informācijas sniegšanu un līgumsaistības, kurās ietilpst

—

pakalpojumu sniegšana galalietotājiem invalīdiem, detalizēta informācija par viņiem paredzētiem produktiem un pakalpojumiem,

| — | informācija, kāda veida pasākumus var veikt sakaru nodrošinātājs, reaģējot uz drošības vai neatkarības jomā notikušiem negadījumiem vai apdraudējumiem un vājām vietām; |
| --- | --- |

—

informācija, kāda veida pasākumus var veikt sakaru nodrošinātājs, reaģējot uz drošības vai neatkarības jomā notikušiem negadījumiem vai apdraudējumiem un vājām vietām;

| — | informācija, kā galalietotāji var kontrolēt patērēto elektronisko pakalpojumu apjomu. |
| --- | --- |

—

informācija, kā galalietotāji var kontrolēt patērēto elektronisko pakalpojumu apjomu.

| 4.5.3. | EESK atzinīgi vērtē ierosinājumu elektronisko sakaru nodrošinātājiem uzlikt par pienākumu sniegt sabiedriskas nozīmes informāciju par






  — | parastākajiem elektronisko sakaru pakalpojumu lietojumiem, iesaistoties nelikumīgās darbībās vai izplatot kaitīgu saturu, un to juridiskajām sekām, |
| --- | --- | --- |

4.5.3.

EESK atzinīgi vērtē ierosinājumu elektronisko sakaru nodrošinātājiem uzlikt par pienākumu sniegt sabiedriskas nozīmes informāciju par

—

parastākajiem elektronisko sakaru pakalpojumu lietojumiem, iesaistoties nelikumīgās darbībās vai izplatot kaitīgu saturu, un to juridiskajām sekām,

| — | līdzekļiem, kā aizsargāties pret apdraudējumiem personiskajai drošībai un nelikumīgu piekļuvi personas datiem, izmantojot elektronisko sakaru pakalpojumus. |
| --- | --- |

—

līdzekļiem, kā aizsargāties pret apdraudējumiem personiskajai drošībai un nelikumīgu piekļuvi personas datiem, izmantojot elektronisko sakaru pakalpojumus.

| 4.5.4. | Tomēr EESK pauž nožēlu par neskaidro formulējumu, kas vērojams ierosinātās regulas IV un V nodaļā, it īpaši saistībā ar subjektīvajiem faktoriem, no kuriem joprojām ir atkarīgas dažas patērētāju tiesības; tika cerēts, ka tās kļūs par saistošām garantijām, un tas īpaši attiecas uz priekšlikuma 23. panta 3. punktu, 27., 28. un 30. pantu. |
| --- | --- |

4.5.4.

Tomēr EESK pauž nožēlu par neskaidro formulējumu, kas vērojams ierosinātās regulas IV un V nodaļā, it īpaši saistībā ar subjektīvajiem faktoriem, no kuriem joprojām ir atkarīgas dažas patērētāju tiesības; tika cerēts, ka tās kļūs par saistošām garantijām, un tas īpaši attiecas uz priekšlikuma 23. panta 3. punktu, 27., 28. un 30. pantu.

4.6.   Viesabonēšana un starptautiski zvani

Viesabonēšana un starptautiski zvani

| 4.6.1. | Kaut gan Eiropas digitalizācijas programmas galamērķis ir likvidēt atšķirības starp iekšzemes un viesabonēšanas cenām, lai tādējādi izveidotu mobilo sakaru pakalpojumu iekšējo tirgu, mobilo sakaru viesabonēšanas cenas Eiropā joprojām ir pārāk augstas un ievērojami pārsniedz tarifus, kas par šo pašu pakalpojumu tiek aprēķināti vienas valsts robežās. |
| --- | --- |

4.6.1.

Kaut gan Eiropas digitalizācijas programmas galamērķis ir likvidēt atšķirības starp iekšzemes un viesabonēšanas cenām, lai tādējādi izveidotu mobilo sakaru pakalpojumu iekšējo tirgu, mobilo sakaru viesabonēšanas cenas Eiropā joprojām ir pārāk augstas un ievērojami pārsniedz tarifus, kas par šo pašu pakalpojumu tiek aprēķināti vienas valsts robežās.

| 4.6.2. | Neraugoties uz to, ka Savienībā ir noteikta tarifu maksimālā robežvērtība, operatoru piemērotās vidējās cenas tikai nedaudz atšķiras no reglamentētās maksimālās robežvērtības un kavē veselīgu konkurenci; tādēļ Komisija uzskata, ka ir jāierosina jauns tiesību aktu kopums, ar kuru noteikts no 2014. gada atcelt viesabonēšanas papildmaksu saņemtajiem zvaniem, paredzot, ka ar operatoru vai operatoru apvienību konkurences veicināšanu laika gaitā izzudīs arī citas viesabonēšanas izmaksas. |
| --- | --- |

4.6.2.

Neraugoties uz to, ka Savienībā ir noteikta tarifu maksimālā robežvērtība, operatoru piemērotās vidējās cenas tikai nedaudz atšķiras no reglamentētās maksimālās robežvērtības un kavē veselīgu konkurenci; tādēļ Komisija uzskata, ka ir jāierosina jauns tiesību aktu kopums, ar kuru noteikts no 2014. gada atcelt viesabonēšanas papildmaksu saņemtajiem zvaniem, paredzot, ka ar operatoru vai operatoru apvienību konkurences veicināšanu laika gaitā izzudīs arī citas viesabonēšanas izmaksas.

| 4.6.3. | EESK principā atbalsta ne tikai maksas par ienākošajiem zvaniem, bet arī visu viesabonēšanas tarifu (balss, īsziņas, datu pārraide) atcelšanu. Turklāt Komiteja uzskata, ka funkcionējoša Eiropas mobilo elektronisko sakaru iekšējā tirgus izveides nolūkā ir jāpārskata arī tarifi, ko piemēro tranzīta mobilajiem sakariem Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

4.6.3.

EESK principā atbalsta ne tikai maksas par ienākošajiem zvaniem, bet arī visu viesabonēšanas tarifu (balss, īsziņas, datu pārraide) atcelšanu. Turklāt Komiteja uzskata, ka funkcionējoša Eiropas mobilo elektronisko sakaru iekšējā tirgus izveides nolūkā ir jāpārskata arī tarifi, ko piemēro tranzīta mobilajiem sakariem Eiropas Savienībā.

| 4.6.4. | Tā kā strukturālās reformas, kas paredzētas attiecīgajā 2012. gada regulā, tiks īstenotas tikai no 2014. gada jūlija, EESK uzskata, ka viesabonēšanas maksas atcelšanas datums jānosaka atkarībā no minēto strukturālo reformu rezultātiem pēc tam, kad tās būs pilnībā īstenotas. |
| --- | --- |

4.6.4.

Tā kā strukturālās reformas, kas paredzētas attiecīgajā 2012. gada regulā, tiks īstenotas tikai no 2014. gada jūlija, EESK uzskata, ka viesabonēšanas maksas atcelšanas datums jānosaka atkarībā no minēto strukturālo reformu rezultātiem pēc tam, kad tās būs pilnībā īstenotas.

| 4.6.5. | Paredzams, ka šis termiņš ļaus regulatīvajām iestādēm veikt preventīvus pasākumus, lai nepieļautu, ka operatori ar iekšzemes tarifu paaugstināšanu kompensē viesabonēšanas maksas atcelšanas dēļ radušos ieņēmumu samazinājumu. Šāda kompensācija radītu zaudējumus visiem patērētājiem, jo īpaši tiem iedzīvotājiem, kas kaut kādu iemeslu dēļ nedodas ārpus mītnes valsts un tātad neizmanto viesabonēšanas sakarus. |
| --- | --- |

4.6.5.

Paredzams, ka šis termiņš ļaus regulatīvajām iestādēm veikt preventīvus pasākumus, lai nepieļautu, ka operatori ar iekšzemes tarifu paaugstināšanu kompensē viesabonēšanas maksas atcelšanas dēļ radušos ieņēmumu samazinājumu. Šāda kompensācija radītu zaudējumus visiem patērētājiem, jo īpaši tiem iedzīvotājiem, kas kaut kādu iemeslu dēļ nedodas ārpus mītnes valsts un tātad neizmanto viesabonēšanas sakarus.

| 4.6.6. | Lai nodrošinātu cenu labāku pārredzamību, jo īpaši pakalpojumu pakešu cenu pārredzamību, EESK arī ierosina, lai regulatīvās iestādes sadarbībā ar patērētāju organizācijām izstrādā standartizētu tipveida informāciju par cenas struktūru, lai varētu savstarpēji salīdzināt dažādus piedāvājumus un atvieglotu ekonomiski visizdevīgākā piedāvājuma meklēšanu. |
| --- | --- |

4.6.6.

Lai nodrošinātu cenu labāku pārredzamību, jo īpaši pakalpojumu pakešu cenu pārredzamību, EESK arī ierosina, lai regulatīvās iestādes sadarbībā ar patērētāju organizācijām izstrādā standartizētu tipveida informāciju par cenas struktūru, lai varētu savstarpēji salīdzināt dažādus piedāvājumus un atvieglotu ekonomiski visizdevīgākā piedāvājuma meklēšanu.

| 4.6.7. | Visbeidzot, Komisijai stingri jāraugās, lai operatoru partnerība, ko tā mudina veidot, neradītu aizliegtas vienošanās vai oligopolus, kā rezultātā tiktu ļaunprātīgi izmantots dominējošais stāvoklis tirgū. |
| --- | --- |

4.6.7.

Visbeidzot, Komisijai stingri jāraugās, lai operatoru partnerība, ko tā mudina veidot, neradītu aizliegtas vienošanās vai oligopolus, kā rezultātā tiktu ļaunprātīgi izmantots dominējošais stāvoklis tirgū.

4.7.   BEREC statusa maiņa

BEREC

| 4.7.1. | EESK uzskata, ka ierosinātās izmaiņas BEREC statusā, piemēram, Regulatoru padomes priekšsēdētāja pilna laika amats, var būt nepietiekamas, ņemot vērā ar konkurētspēju saistītus izaicinājumus un nepieciešamību radīt stimulus investīcijām, it īpaši platjoslas sakaros un NGN/NGA tīklos. |
| --- | --- |

4.7.1.

EESK uzskata, ka ierosinātās izmaiņas BEREC statusā, piemēram, Regulatoru padomes priekšsēdētāja pilna laika amats, var būt nepietiekamas, ņemot vērā ar konkurētspēju saistītus izaicinājumus un nepieciešamību radīt stimulus investīcijām, it īpaši platjoslas sakaros un NGN/NGA tīklos.

BEREC

NGN/NGA

Briselē, 2014. gada 21. janvārī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  OV C 271, 19.9.2013., 133.–137. lpp.; OV C 229, 31.07.2012., 1.–6. lpp.; OV C 351, 15.11.2012., 31.–35. lpp.

1

(2)  OV C 123, 25.4.2001., 55.–56. lpp.; OV C 123, 25.4.2001., 56.–61. lpp.; OV C 123, 25.4.2001., 53.–54. lpp.; OV C 24, 28.1.2012., 131.–133. lpp.; OV C 133, 9.5.2013., 22.–26. lpp.

2

---

| 11.6.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 177/71 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 177/71

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Eiropas augstākā izglītība pasaulē”

COM(2013) 499 final

(2014/C 177/13)

Ziņotājs: 
  Mário Soares

Eiropas Komisija saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pantu 2013. gada 11. jūlijā nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Eiropas augstākā izglītība pasaulē”

COM(2013) 499 final.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Ārējo attiecību specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2013. gada 17. decembrī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 495. plenārajā sesijā, kas notika 2014. gada 21. un 22. janvārī (21. janvāra sēdē), ar 158 balsīm par un 3 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK uzskata, ka Komisijas paziņojumā par augstākās izglītības starptautisko aspektu izvēršanu ierosinātās stratēģiskās prioritātes ir būtiskas un atbalsta tās un jo īpaši studentu, pasniedzēju un pētnieku mobilitāti, starptautiskās dimensijas veicināšanu savā valstī, iekļaujot studiju programmās jautājumus, kas ir svarīgi pasaules kontekstā, kā arī izceļ augstskolu starptautisko partnerību un alianšu stiprināšanas nozīmīgumu laikmetā, kad internetā ir plaši pieejami bezmaksas kursi, kuri būtiski izmaina piekļuvi zināšanām. |
| --- | --- |

1.1.

EESK uzskata, ka Komisijas paziņojumā par augstākās izglītības starptautisko aspektu izvēršanu ierosinātās stratēģiskās prioritātes ir būtiskas un atbalsta tās un jo īpaši studentu, pasniedzēju un pētnieku mobilitāti, starptautiskās dimensijas veicināšanu savā valstī, iekļaujot studiju programmās jautājumus, kas ir svarīgi pasaules kontekstā, kā arī izceļ augstskolu starptautisko partnerību un alianšu stiprināšanas nozīmīgumu laikmetā, kad internetā ir plaši pieejami bezmaksas kursi, kuri būtiski izmaina piekļuvi zināšanām.

| 1.2. | EESK atzinīgi vērtē paziņojumā minēto faktu, ka ir svarīgi izstrādāt Eiropas augstākās izglītības internacionalizācijas vispārēju stratēģiju, taču ir nemierā, ka minētais paziņojums aprobežojas ar to pasākumu kopsavilkumu, kuru īstenošana Eiropas Savienībā jau ir sākta un nepiedāvā nekādu nozīmīgu jaunumu, kā arī ar to, ka izskatāmais paziņojums nav pielāgots pašreizējiem konkurētspējas apstākļiem šajā nozarē. |
| --- | --- |

1.2.

EESK atzinīgi vērtē paziņojumā minēto faktu, ka ir svarīgi izstrādāt Eiropas augstākās izglītības internacionalizācijas vispārēju stratēģiju, taču ir nemierā, ka minētais paziņojums aprobežojas ar to pasākumu kopsavilkumu, kuru īstenošana Eiropas Savienībā jau ir sākta un nepiedāvā nekādu nozīmīgu jaunumu, kā arī ar to, ka izskatāmais paziņojums nav pielāgots pašreizējiem konkurētspējas apstākļiem šajā nozarē.

| 1.3. | Tāpat EESK atzinīgi vērtē paziņojumā norādīto, ka runa nav par tīri zinātnisku vai tehnisku jautājumu, bet gan par uzdevumu, kas ir cieši saistīts ar politisko, ekonomisko un sociālo jomu kā valsts, tā Eiropas vai pasaules līmenī. |
| --- | --- |

1.3.

Tāpat EESK atzinīgi vērtē paziņojumā norādīto, ka runa nav par tīri zinātnisku vai tehnisku jautājumu, bet gan par uzdevumu, kas ir cieši saistīts ar politisko, ekonomisko un sociālo jomu kā valsts, tā Eiropas vai pasaules līmenī.

| 1.4. | EESK vēlas, lai Komisija izstrādā priekšlikumus un darbības, kas efektīvāk veicinātu Eiropas universitāšu klātbūtni starptautiskajā mērogā un likvidētu visus šķēršļus, kuri traucē zināšanu apmaiņu un studentu un mācību spēku mobilitāti uz trešo valstu augstākās izglītības iestādēm, jo sevišķi saistībā ar vīzu iegūšanu un imigrācijas politiku kopumā. |
| --- | --- |

1.4.

EESK vēlas, lai Komisija izstrādā priekšlikumus un darbības, kas efektīvāk veicinātu Eiropas universitāšu klātbūtni starptautiskajā mērogā un likvidētu visus šķēršļus, kuri traucē zināšanu apmaiņu un studentu un mācību spēku mobilitāti uz trešo valstu augstākās izglītības iestādēm, jo sevišķi saistībā ar vīzu iegūšanu un imigrācijas politiku kopumā.

| 1.5. | Studentu, pasniedzēju un pētnieku mobilitāte ir pievienotā vērtība gan izcelsmes valstij, gan uzņēmējai valstij. Tāpēc ir svarīgi veicināt mobilitāti turp un atpakaļ tā, lai novērstu kvalificētu cilvēkresursu samazināšanos, kuri ir vajadzīgi attiecīgās sabiedrības attīstībai. |
| --- | --- |

1.5.

Studentu, pasniedzēju un pētnieku mobilitāte ir pievienotā vērtība gan izcelsmes valstij, gan uzņēmējai valstij. Tāpēc ir svarīgi veicināt mobilitāti turp un atpakaļ tā, lai novērstu kvalificētu cilvēkresursu samazināšanos, kuri ir vajadzīgi attiecīgās sabiedrības attīstībai.

| 1.6. | Pamatojoties uz sadarbību, ko vairākas Eiropas universitātes jau ir iedibinājušas, EESK ierosina iespēju izveidot pilntiesīgu Eiropas skolu, kas būtu akadēmiskās un pētnieciskās izcilības telpa. |
| --- | --- |

1.6.

Pamatojoties uz sadarbību, ko vairākas Eiropas universitātes jau ir iedibinājušas, EESK ierosina iespēju izveidot pilntiesīgu Eiropas skolu, kas būtu akadēmiskās un pētnieciskās izcilības telpa.

| 1.7. | EESK vēlreiz atgādina par iepriekšējos atzinumos pausto ieteikumu augstākās izglītības internacionalizācijas procesā saglabāt un veicināt tās vērtības, kas raksturo augstāko izglītību, atzīt visu ieinteresēto pušu ieguldījumu, asimetrijas un daudzveidību un ņemt vērā faktu, ka svarīgas ir ne tikai universitāšu, bet arī politiskās, ekonomiskās un kultūras intereses. |
| --- | --- |

1.7.

EESK vēlreiz atgādina par iepriekšējos atzinumos pausto ieteikumu augstākās izglītības internacionalizācijas procesā saglabāt un veicināt tās vērtības, kas raksturo augstāko izglītību, atzīt visu ieinteresēto pušu ieguldījumu, asimetrijas un daudzveidību un ņemt vērā faktu, ka svarīgas ir ne tikai universitāšu, bet arī politiskās, ekonomiskās un kultūras intereses.

| 1.8. | EESK no jauna apliecina, ka runa ir par stratēģisku mērķi, tāpēc tam ir jānodrošina finanšu resursi un cilvēkresursi, kas varētu veicināt sociālo un ekonomikas attīstību, kā arī visu ieinteresēto pušu labklājību. |
| --- | --- |

1.8.

EESK no jauna apliecina, ka runa ir par stratēģisku mērķi, tāpēc tam ir jānodrošina finanšu resursi un cilvēkresursi, kas varētu veicināt sociālo un ekonomikas attīstību, kā arī visu ieinteresēto pušu labklājību.

| 1.9. | Tāpat kā daudzas augstākās izglītības iestādes arī EESK raizējas par tām varbūtējām negatīvajām sekām, ko taupības politika var radīt izglītības nozarē. EESK uzskata par pienākumu uzsvērt, ka izglītības nozarē paredzētais budžeta samazinājums apdraud Komisijas paziņojumā noteiktos mērķus. |
| --- | --- |

1.9.

Tāpat kā daudzas augstākās izglītības iestādes arī EESK raizējas par tām varbūtējām negatīvajām sekām, ko taupības politika var radīt izglītības nozarē. EESK uzskata par pienākumu uzsvērt, ka izglītības nozarē paredzētais budžeta samazinājums apdraud Komisijas paziņojumā noteiktos mērķus.

| 1.10. | EESK uzskata, ka starptautisko aspektu izvēršanas procesā jāveicina augstākās izglītības iestāžu un uzņēmumu sadarbība, radot sinerģiju, kas rosina studentu un mācību spēku uzņēmējdarbības un radošās spējas, kā arī sekmē inovāciju, kura ir tik ļoti vajadzīga mūsu sabiedrībai. |
| --- | --- |

1.10.

EESK uzskata, ka starptautisko aspektu izvēršanas procesā jāveicina augstākās izglītības iestāžu un uzņēmumu sadarbība, radot sinerģiju, kas rosina studentu un mācību spēku uzņēmējdarbības un radošās spējas, kā arī sekmē inovāciju, kura ir tik ļoti vajadzīga mūsu sabiedrībai.

| 1.11. | Jauno tehnoloģiju plašā un bezmaksas izmatošana starptautiskajās programmās ir būtiski izmainījusi piekļuvi zināšanām un paver “mobilitātes” iespēju miljoniem studentu, kuriem pretējā gadījumā reālu mobilitātes iespēju nebūtu. Tomēr EESK vēlas brīdināt par tehniskām, pedagoģiskām un ētiskām problēmām, kas var rasties saistībā ar minēto tehnoloģiju izmantošanu un skart, piemēram, pasniedzēju un pētnieku, kuri gatavo lekcijas, intelektuālā īpašuma aizsardzību vai arī izraisīt divu veidu atšķirīgu un diskriminējošu mobilitātes atzīšanu: tie, kas fiziski piedalās starptautiskajā apmaiņā, un tie, kuri to dara tīmeklī. |
| --- | --- |

1.11.

Jauno tehnoloģiju plašā un bezmaksas izmatošana starptautiskajās programmās ir būtiski izmainījusi piekļuvi zināšanām un paver “mobilitātes” iespēju miljoniem studentu, kuriem pretējā gadījumā reālu mobilitātes iespēju nebūtu. Tomēr EESK vēlas brīdināt par tehniskām, pedagoģiskām un ētiskām problēmām, kas var rasties saistībā ar minēto tehnoloģiju izmantošanu un skart, piemēram, pasniedzēju un pētnieku, kuri gatavo lekcijas, intelektuālā īpašuma aizsardzību vai arī izraisīt divu veidu atšķirīgu un diskriminējošu mobilitātes atzīšanu: tie, kas fiziski piedalās starptautiskajā apmaiņā, un tie, kuri to dara tīmeklī.

| 1.12. | EESK vēlreiz apliecina savu pārliecību, ka Eiropas augstākās izglītības internacionalizācijai jāsekmē tādu Eiropas kultūras nozīmīgāko vērtību nostiprināšana kā cilvēktiesību aizsardzība, dažādu sabiedrību kultūras mantojuma atzīšana un lielākas sociālās kohēzijas veicināšana. |
| --- | --- |

1.12.

EESK vēlreiz apliecina savu pārliecību, ka Eiropas augstākās izglītības internacionalizācijai jāsekmē tādu Eiropas kultūras nozīmīgāko vērtību nostiprināšana kā cilvēktiesību aizsardzība, dažādu sabiedrību kultūras mantojuma atzīšana un lielākas sociālās kohēzijas veicināšana.

| 1.13. | EESK aicina Komisiju regulāri sniegt detalizētu informāciju par paziņojumā pieņemto saistību izpildi un uzskata, ka Eiropas pusgada ietvaros šis jautājums jāiekļauj konkrētajos katrai valstij adresētajos ieteikumos. |
| --- | --- |

1.13.

EESK aicina Komisiju regulāri sniegt detalizētu informāciju par paziņojumā pieņemto saistību izpildi un uzskata, ka Eiropas pusgada ietvaros šis jautājums jāiekļauj konkrētajos katrai valstij adresētajos ieteikumos.

| 1.14. | Visbeidzot, EESK iesaka nākamajos finanšu gados ievērojami palielināt resursus, kas paredzēti šim jautājumam, īpašu uzmanību veltot pētniecības vajadzībām. |
| --- | --- |

1.14.

Visbeidzot, EESK iesaka nākamajos finanšu gados ievērojami palielināt resursus, kas paredzēti šim jautājumam, īpašu uzmanību veltot pētniecības vajadzībām.

2.   Ievads

Ievads

| 2.1. | Globalizētā un konkurētspējīgā sabiedrībā, kāda ir mūsdienu sabiedrība, zināšanas ir svarīgs instruments cilvēka attīstībai sociālajā, ekonomikas un labklājības dimensijā. Protams, augstākā izglītība joprojām tiek atzīta par svarīgu līdzekli jaunu zināšanu radīšanai un izplatīšanai un par inovācijas faktoru, kas var veicināt indivīda un visas sabiedrības attīstību. Inovācija un zināšanas ir ne vien ekonomiskās izaugsmes, bet arī sociālās attīstības un sabiedrības kohēzijas noteicošais faktors. |
| --- | --- |

2.1.

Globalizētā un konkurētspējīgā sabiedrībā, kāda ir mūsdienu sabiedrība, zināšanas ir svarīgs instruments cilvēka attīstībai sociālajā, ekonomikas un labklājības dimensijā. Protams, augstākā izglītība joprojām tiek atzīta par svarīgu līdzekli jaunu zināšanu radīšanai un izplatīšanai un par inovācijas faktoru, kas var veicināt indivīda un visas sabiedrības attīstību. Inovācija un zināšanas ir ne vien ekonomiskās izaugsmes, bet arī sociālās attīstības un sabiedrības kohēzijas noteicošais faktors.

| 2.2. | Protams, zināšanu un zinātības iegūšanas veidi un līdzekļi vienmēr ir bijuši daudzveidīgi, bet pašlaik tie ir ieguvuši pilnīgi jaunu dimensiju daļēji tādēļ, ka izglītība ir pieejama arvien lielākam iedzīvotāju skaitam, bet īpaši tādēļ, ka arvien plašāk tiek izmantotas jaunās tehnoloģijas, kas ir nopietns pārbaudījums Eiropas augstākās izglītības iestādēm. |
| --- | --- |

2.2.

Protams, zināšanu un zinātības iegūšanas veidi un līdzekļi vienmēr ir bijuši daudzveidīgi, bet pašlaik tie ir ieguvuši pilnīgi jaunu dimensiju daļēji tādēļ, ka izglītība ir pieejama arvien lielākam iedzīvotāju skaitam, bet īpaši tādēļ, ka arvien plašāk tiek izmantotas jaunās tehnoloģijas, kas ir nopietns pārbaudījums Eiropas augstākās izglītības iestādēm.

| 2.3. | Universitātes ir (vai tām vajadzētu būt) ne tikai zinātniskās pētniecības un tehnoloģiskās inovācijas politikas, bet arī pētniecības centrā, kas spēj sekmēt novatorisku sociālo politiku, veicināt sociālo kohēziju un panākt efektīvāku, konkurētspējīgāku un ilgtspējīgāku uzņēmējdarbības stratēģiju izstrādi. |
| --- | --- |

2.3.

Universitātes ir (vai tām vajadzētu būt) ne tikai zinātniskās pētniecības un tehnoloģiskās inovācijas politikas, bet arī pētniecības centrā, kas spēj sekmēt novatorisku sociālo politiku, veicināt sociālo kohēziju un panākt efektīvāku, konkurētspējīgāku un ilgtspējīgāku uzņēmējdarbības stratēģiju izstrādi.

| 2.4. | Eiropā ir aptuveni 4 000 augstākās izglītības iestāžu, vairāk nekā 19 miljoni studentu un 1,5 miljoni darbinieku (pasniedzēju un citu darbinieku), kas zināšanu radīšanas un apmaiņas jomā sadarbojas un konkurē ar citu reģionu un kontinentu universitātēm, kā arī īsteno inovāciju un rada vērtības sabiedrībai, kura iekļauj šīs augstskolas. |
| --- | --- |

2.4.

Eiropā ir aptuveni 4 000 augstākās izglītības iestāžu, vairāk nekā 19 miljoni studentu un 1,5 miljoni darbinieku (pasniedzēju un citu darbinieku), kas zināšanu radīšanas un apmaiņas jomā sadarbojas un konkurē ar citu reģionu un kontinentu universitātēm, kā arī īsteno inovāciju un rada vērtības sabiedrībai, kura iekļauj šīs augstskolas.

| 2.5. | Pašlaik pasaulē augstākās izglītības iestādēs mācās 99 miljoni studentu, un paredzams, ka līdz 2030. gadam šis skaitlis pieaugs līdz 414 miljoniem. Arvien vairāk studentu cenšas sākt vai pabeigt studijas ārpus savas izcelsmes valsts. Eiropa piesaista 45 % no šiem migrējošiem studentiem, kuru skaits saskaņā ar Komisijas aplēsēm līdz desmitgades beigām palielināsies no četriem līdz septiņiem miljoniem. Neraugoties uz šiem iespaidīgajiem skaitļiem, ir iespējams un vēlams darīt vairāk un labāk (1). |
| --- | --- |

2.5.

Pašlaik pasaulē augstākās izglītības iestādēs mācās 99 miljoni studentu, un paredzams, ka līdz 2030. gadam šis skaitlis pieaugs līdz 414 miljoniem. Arvien vairāk studentu cenšas sākt vai pabeigt studijas ārpus savas izcelsmes valsts. Eiropa piesaista 45 % no šiem migrējošiem studentiem, kuru skaits saskaņā ar Komisijas aplēsēm līdz desmitgades beigām palielināsies no četriem līdz septiņiem miljoniem. Neraugoties uz šiem iespaidīgajiem skaitļiem, ir iespējams un vēlams darīt vairāk un labāk (1).

1

| 2.6. | Izglītība un jo sevišķi augstākā izglītība ir stratēģijas “Eiropa 2020” uzmanības centrā un uz izglītību ir balstīts mērķis izveidot Eiropā ilgtspējīgu, gudru un integrējošu ekonomiku. Lai īstenotu šādu ekonomiku, viens no priekšnoteikumiem ir efektīva Eiropas rūpniecības politikas atjaunošana, kurā būtu atzīts, ka cilvēkkapitāla veidošana ir vitāli svarīga. Arī šī iemesla dēļ universitāšu nozīme pieaugs. |
| --- | --- |

2.6.

Izglītība un jo sevišķi augstākā izglītība ir stratēģijas “Eiropa 2020” uzmanības centrā un uz izglītību ir balstīts mērķis izveidot Eiropā ilgtspējīgu, gudru un integrējošu ekonomiku. Lai īstenotu šādu ekonomiku, viens no priekšnoteikumiem ir efektīva Eiropas rūpniecības politikas atjaunošana, kurā būtu atzīts, ka cilvēkkapitāla veidošana ir vitāli svarīga. Arī šī iemesla dēļ universitāšu nozīme pieaugs.

| 2.7. | Tāpēc starptautiskajai sadarbībai ir ārkārtīgi liela nozīme, lai piesaistītu un veidotu jaunus talantus, kas ir būtiski pasaulē, kurā notiek radikālas pārmaiņas. |
| --- | --- |

2.7.

Tāpēc starptautiskajai sadarbībai ir ārkārtīgi liela nozīme, lai piesaistītu un veidotu jaunus talantus, kas ir būtiski pasaulē, kurā notiek radikālas pārmaiņas.

| 2.8. | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Eiropas augstāko izglītību pasaulē iekļaujas šajā kontekstā. |
| --- | --- |

2.8.

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Eiropas augstāko izglītību pasaulē iekļaujas šajā kontekstā.

3.   Komisijas paziņojuma kopsavilkums

Komisijas paziņojuma kopsavilkums

| 3.1. | Paziņojumā Komisija pauž uzskatu, ka, izstrādājot visaptverošu starptautisko aspektu izvēršanas stratēģiju (2), ir jānosaka trīs stratēģiskas prioritātes:






  — | attiecībā uz mobilitāti: internacionalizācijas stratēģijas stingri orientēt tā, lai tajās būtiska daļa tiktu atvēlēta studentu, pētnieku un darbinieku mobilitātei, kas balstās uz kvalitātes sistēmu, kurā ietilpst profesionālās orientācijas un konsultāciju pakalpojumi; izveidot divvirzienu mobilitātes shēmas ar valstīm ārpus ES; garantēt taisnīgu un oficiālu ārzemēs iegūtu zināšanu atzīšanu starptautiski mobilajiem studentiem, pētniekiem un darbiniekiem, |
| --- | --- | --- |

3.1.

Paziņojumā Komisija pauž uzskatu, ka, izstrādājot visaptverošu starptautisko aspektu izvēršanas stratēģiju (2), ir jānosaka trīs stratēģiskas prioritātes:

2

—

attiecībā uz mobilitāti: internacionalizācijas stratēģijas stingri orientēt tā, lai tajās būtiska daļa tiktu atvēlēta studentu, pētnieku un darbinieku mobilitātei, kas balstās uz kvalitātes sistēmu, kurā ietilpst profesionālās orientācijas un konsultāciju pakalpojumi; izveidot divvirzienu mobilitātes shēmas ar valstīm ārpus ES; garantēt taisnīgu un oficiālu ārzemēs iegūtu zināšanu atzīšanu starptautiski mobilajiem studentiem, pētniekiem un darbiniekiem,

| — | attiecībā uz starptautiskās dimensijas veicināšanu savā valstī (starptautiskās dimensijas iekļaušana mācību programmu un mācīšanas/izglītības apguves procesu izstrādē un saturā) un digitālo mācīšanos: izmantot augstākās izglītības iestāžu darbinieku starptautisko pieredzi un kompetenci, lai izstrādātu starptautiskas mācību programmas gan mobilajiem studentiem, gan tiem, kas nav iesaistījušies mobilitātē; palielināt studentiem, pētniekiem un pasniedzējiem piedāvātās iespējas uzlabot valodu prasmes, jo īpaši nodrošināt vietējās valodas mācīšanu, lai maksimāli palielinātu ieguvumu no Eiropas valodu daudzveidības; izvērst starptautisko sadarbību, izmantojot IKT un atvērtos izglītības resursus, |
| --- | --- |

—

attiecībā uz starptautiskās dimensijas veicināšanu savā valstī (starptautiskās dimensijas iekļaušana mācību programmu un mācīšanas/izglītības apguves procesu izstrādē un saturā) un digitālo mācīšanos: izmantot augstākās izglītības iestāžu darbinieku starptautisko pieredzi un kompetenci, lai izstrādātu starptautiskas mācību programmas gan mobilajiem studentiem, gan tiem, kas nav iesaistījušies mobilitātē; palielināt studentiem, pētniekiem un pasniedzējiem piedāvātās iespējas uzlabot valodu prasmes, jo īpaši nodrošināt vietējās valodas mācīšanu, lai maksimāli palielinātu ieguvumu no Eiropas valodu daudzveidības; izvērst starptautisko sadarbību, izmantojot IKT un atvērtos izglītības resursus,

| — | partnerību jomā: nostiprināt augstākās izglītības un pētniecības spēju risināt globālas problēmas un iesaistīties uz inovāciju vērstās starptautiskās partnerībās un aliansēs; novērst šķēršļus kopīgo un divkāršo diplomu atzīšanai; piedāvāt novatoriskas mācību programmas, kas veicina uzņēmējdarbību, un iekļaut tajās starptautiskas mācību iespējas, sadarbojoties ar darba devējiem gan ES, gan trešās valstīs; nodrošināt lielāku saskaņotību starp starptautisko aspektu izvēršanas stratēģijām un ES politiku sadarbībai attīstības jomā. |
| --- | --- |

—

partnerību jomā: nostiprināt augstākās izglītības un pētniecības spēju risināt globālas problēmas un iesaistīties uz inovāciju vērstās starptautiskās partnerībās un aliansēs; novērst šķēršļus kopīgo un divkāršo diplomu atzīšanai; piedāvāt novatoriskas mācību programmas, kas veicina uzņēmējdarbību, un iekļaut tajās starptautiskas mācību iespējas, sadarbojoties ar darba devējiem gan ES, gan trešās valstīs; nodrošināt lielāku saskaņotību starp starptautisko aspektu izvēršanas stratēģijām un ES politiku sadarbībai attīstības jomā.

| 3.2. | Komisija pamatoti norāda, ka globalizācijas un tehnoloģiju attīstības rezultātā augstākās izglītības jomā ir parādījušies jauni dalībnieki no jaunajām tirgus ekonomikas valstīm, piemēram, Ķīnas, Indijas, Brazīlijas un citām valstīm. |
| --- | --- |

3.2.

Komisija pamatoti norāda, ka globalizācijas un tehnoloģiju attīstības rezultātā augstākās izglītības jomā ir parādījušies jauni dalībnieki no jaunajām tirgus ekonomikas valstīm, piemēram, Ķīnas, Indijas, Brazīlijas un citām valstīm.

| 3.3. | Tāpat Komisija uzsver rezultātus, kas sasniegti dažādās jau uzsāktās iniciatīvās (Boloņas process, tādas programmas kā Erasmus, Tempus, Erasmus Mundus un Marie Curie, kā arī ar dažiem pārredzamības instrumentiem, piemēram, ar Eiropas kredītpunktu pārneses un uzkrāšanas sistēmu (ECTS) un Eiropas kvalifikāciju sistēmu (EQF)), lai ES valstu augstākās izglītības sistēmas sasniegtu augstāku internacionalizācijas pakāpi Eiropas mērogā. |
| --- | --- |

3.3.

Tāpat Komisija uzsver rezultātus, kas sasniegti dažādās jau uzsāktās iniciatīvās (Boloņas process, tādas programmas kā Erasmus, Tempus, Erasmus Mundus un Marie Curie, kā arī ar dažiem pārredzamības instrumentiem, piemēram, ar Eiropas kredītpunktu pārneses un uzkrāšanas sistēmu (ECTS) un Eiropas kvalifikāciju sistēmu (EQF)), lai ES valstu augstākās izglītības sistēmas sasniegtu augstāku internacionalizācijas pakāpi Eiropas mērogā.

Erasmus

Tempus

Erasmus Mundus

Marie Curie

ECTS

EQF

| 3.4. | Komisija atgādina par to, kas tika apgalvots paziņojumā “Uzlabot un koncentrēt ES starptautisko sadarbību pētniecībā un inovācijā” (3), proti, ka starptautiskā mobilitāte sniedz jaunas iespējas augstākās izglītības iestādēm, lai izveidotu jaunas stratēģiskas partnerības. |
| --- | --- |

3.4.

Komisija atgādina par to, kas tika apgalvots paziņojumā “Uzlabot un koncentrēt ES starptautisko sadarbību pētniecībā un inovācijā” (3), proti, ka starptautiskā mobilitāte sniedz jaunas iespējas augstākās izglītības iestādēm, lai izveidotu jaunas stratēģiskas partnerības.

3

| 3.5. | Lai finansiāli veicinātu starptautisko aspektu izvēršanas stratēģijas, Komisija, izmantojot jauno programmu Erasmus+ un Maria Sklodowska-Curie pasākumus, sniegs lielāku finansiālo atbalstu 135 000 studentu un mācībspēku mobilitātei, 15 000 pētnieku tālākai karjeras attīstībai, 60 000 augsta līmeņa stipendijām un 1 000 spēju veidošanas partnerībām starp ES un trešo valstu augstākās izglītības iestādēm. |
| --- | --- |

3.5.

Lai finansiāli veicinātu starptautisko aspektu izvēršanas stratēģijas, Komisija, izmantojot jauno programmu Erasmus+ un Maria Sklodowska-Curie pasākumus, sniegs lielāku finansiālo atbalstu 135 000 studentu un mācībspēku mobilitātei, 15 000 pētnieku tālākai karjeras attīstībai, 60 000 augsta līmeņa stipendijām un 1 000 spēju veidošanas partnerībām starp ES un trešo valstu augstākās izglītības iestādēm.

Erasmus+

Maria Sklodowska-Curie

4.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

| 4.1. | EESK pauž nožēlu, ka izskatāmais paziņojums neietver nekādus būtiskus jaunumus saistībā ar starptautisko aspektu izvēršanas stratēģiju, ko jau vairākus gadus īsteno daudzas ES augstākās izglītības iestādes. Tomēr EESK vērtē pozitīvi un atbalsta to, ka Komisija, šajā paziņojumā ir atzinusi Eiropas augstākās izglītības internacionalizācijas globālas stratēģijas nozīmi, un mudina augstākās izglītības iestādes un dalībvalstis šo stratēģiju turpināt un stiprināt. |
| --- | --- |

4.1.

EESK pauž nožēlu, ka izskatāmais paziņojums neietver nekādus būtiskus jaunumus saistībā ar starptautisko aspektu izvēršanas stratēģiju, ko jau vairākus gadus īsteno daudzas ES augstākās izglītības iestādes. Tomēr EESK vērtē pozitīvi un atbalsta to, ka Komisija, šajā paziņojumā ir atzinusi Eiropas augstākās izglītības internacionalizācijas globālas stratēģijas nozīmi, un mudina augstākās izglītības iestādes un dalībvalstis šo stratēģiju turpināt un stiprināt.

| 4.2. | Kādā no iepriekšējiem atzinumiem EESK jau minēja, ka šo tematu uzskata par ļoti svarīgu un ka “mērķis padarīt Eiropas augstskolas par izcilības centriem, kas piesaista studentus no visas pasaules, ir ārkārtīgi svarīgs, un tam vajadzētu palīdzēt apliecināt izglītības un pētniecības augsto kvalitāti Eiropā” (4). |
| --- | --- |

4.2.

Kādā no iepriekšējiem atzinumiem EESK jau minēja, ka šo tematu uzskata par ļoti svarīgu un ka “mērķis padarīt Eiropas augstskolas par izcilības centriem, kas piesaista studentus no visas pasaules, ir ārkārtīgi svarīgs, un tam vajadzētu palīdzēt apliecināt izglītības un pētniecības augsto kvalitāti Eiropā” (4).

4

| 4.3. | Pašlaik ir būtiski piesaistīt jaunus talantus, lai palielinātu ekonomikas dinamiku un pavērtu perspektīvas sabiedrības ilgtspējīgai izaugsmei. Šajā nolūkā Eiropas universitātēm ir jāstiprina savstarpējā sadarbība ar mērķi panākt, lai Eiropas augstākās izglītības starptautisko aspektu izvēršana palīdz veicināt konkurētspēju, kas pozitīvi ietekmē gan visu Eiropas Savienību kopumā, gan visas iesaistītās puses (5). |
| --- | --- |

4.3.

Pašlaik ir būtiski piesaistīt jaunus talantus, lai palielinātu ekonomikas dinamiku un pavērtu perspektīvas sabiedrības ilgtspējīgai izaugsmei. Šajā nolūkā Eiropas universitātēm ir jāstiprina savstarpējā sadarbība ar mērķi panākt, lai Eiropas augstākās izglītības starptautisko aspektu izvēršana palīdz veicināt konkurētspēju, kas pozitīvi ietekmē gan visu Eiropas Savienību kopumā, gan visas iesaistītās puses (5).

5

| 4.4. | Šo sadarbību iespējams arī uzlabot, stiprinot koordināciju starp dažādām visā pasaulē strādājošām Eiropas valstu augstākās izglītības iestādēm un uzlabojot tās kvalitāti. Īstas Eiropas skolas izveide šīs sadarbības gaitā varētu kļūt par apliecinājumu Savienības kā izcilības teritorijas statusam. |
| --- | --- |

4.4.

Šo sadarbību iespējams arī uzlabot, stiprinot koordināciju starp dažādām visā pasaulē strādājošām Eiropas valstu augstākās izglītības iestādēm un uzlabojot tās kvalitāti. Īstas Eiropas skolas izveide šīs sadarbības gaitā varētu kļūt par apliecinājumu Savienības kā izcilības teritorijas statusam.

| 4.5. | Šajā internacionalizācijas stratēģijā ir svarīgi atzīt ģeogrāfisko daudzveidību un iespējamo pieeju dažādību, kā arī politiskās, ekonomiskās un akadēmiskās problēmas. Attiecībā uz internacionalizāciju ir jāņem vērā arī atsevišķu fakultāšu vai departamentu intereses, ja vien tas ir lietderīgi no pētniecības un inovācijas stratēģijas viedokļa. |
| --- | --- |

4.5.

Šajā internacionalizācijas stratēģijā ir svarīgi atzīt ģeogrāfisko daudzveidību un iespējamo pieeju dažādību, kā arī politiskās, ekonomiskās un akadēmiskās problēmas. Attiecībā uz internacionalizāciju ir jāņem vērā arī atsevišķu fakultāšu vai departamentu intereses, ja vien tas ir lietderīgi no pētniecības un inovācijas stratēģijas viedokļa.

| 4.6. | Turklāt, ņemot vērā nesen pieredzētos mēģinājumus izveidot zinātņu hierarhiju, ir svarīgi rūpēties par to, lai sociālās un humanitārās zinātnes netiktu marģinalizētas un atzītas par mazāk svarīgākām nekā pārējās zinātņu jomas. |
| --- | --- |

4.6.

Turklāt, ņemot vērā nesen pieredzētos mēģinājumus izveidot zinātņu hierarhiju, ir svarīgi rūpēties par to, lai sociālās un humanitārās zinātnes netiktu marģinalizētas un atzītas par mazāk svarīgākām nekā pārējās zinātņu jomas.

| 4.7. | Lai iegūtu visaptverošu pārskatu par starptautisko aspektu izvēršanu, ir jāievēro arī studentu, izglītības darbinieku un pētnieku intereses. Tāpēc pirmām kārtām ir jāpārvar tie dažādie šķēršļi, kas ierobežo mobilitāti un šajā nolūkā īpaša vērība ir jāvelta pētniecības, izglītības un apmācības jomā iegūto kompetenču atzīšanai un vērtības celšanai. |
| --- | --- |

4.7.

Lai iegūtu visaptverošu pārskatu par starptautisko aspektu izvēršanu, ir jāievēro arī studentu, izglītības darbinieku un pētnieku intereses. Tāpēc pirmām kārtām ir jāpārvar tie dažādie šķēršļi, kas ierobežo mobilitāti un šajā nolūkā īpaša vērība ir jāvelta pētniecības, izglītības un apmācības jomā iegūto kompetenču atzīšanai un vērtības celšanai.

| 4.8. | Līdz ar to ir svarīgi aktīvāk īstenot divpusējus kvalifikācijas atzīšanas līgums, tie ir jāanalizē ziņojumos un ar šiem jautājumiem saistītas klauzulas ir jāiekļauj dažādos kultūras un izglītības apmaiņas līgumos, kas tiek slēgti ar trešām valstīm un to universitātēm. Šos līgumus vajadzētu periodiski novērtēt un šajā procesā būtu jāiesaista izglītības darbinieki. |
| --- | --- |

4.8.

Līdz ar to ir svarīgi aktīvāk īstenot divpusējus kvalifikācijas atzīšanas līgums, tie ir jāanalizē ziņojumos un ar šiem jautājumiem saistītas klauzulas ir jāiekļauj dažādos kultūras un izglītības apmaiņas līgumos, kas tiek slēgti ar trešām valstīm un to universitātēm. Šos līgumus vajadzētu periodiski novērtēt un šajā procesā būtu jāiesaista izglītības darbinieki.

| 4.9. | Līdztekus ir jāatzīst starp uzņemošajām valstīm un izcelsmes valstīm pastāvošā asimetrija, jo tādējādi būs iespējams atrast labāko risinājumu. Vienlīdz svarīgi ir arī atzīt to ieguldījumu, ko no zinātniskā un sociālu kultūras vērtību viedokļa nodrošina pasniedzēju un pētnieku apmaiņa, kas visām iesaistītajām sabiedrībām būtu jāuzskata par bagātinošu pieredzi visplašākajā nozīmē. |
| --- | --- |

4.9.

Līdztekus ir jāatzīst starp uzņemošajām valstīm un izcelsmes valstīm pastāvošā asimetrija, jo tādējādi būs iespējams atrast labāko risinājumu. Vienlīdz svarīgi ir arī atzīt to ieguldījumu, ko no zinātniskā un sociālu kultūras vērtību viedokļa nodrošina pasniedzēju un pētnieku apmaiņa, kas visām iesaistītajām sabiedrībām būtu jāuzskata par bagātinošu pieredzi visplašākajā nozīmē.

| 4.10. | Tāpēc EESK ļoti atzinīgi vērtē atsauci uz atbildības sadalījumu starp Komisiju, Padomi, dalībvalstīm, izglītības nozari un iesaistītajām valstīm un universitātēm ārpus ES. |
| --- | --- |

4.10.

Tāpēc EESK ļoti atzinīgi vērtē atsauci uz atbildības sadalījumu starp Komisiju, Padomi, dalībvalstīm, izglītības nozari un iesaistītajām valstīm un universitātēm ārpus ES.

| 4.11. | Eiropas un valstu augstākās izglītības iestāžu, uzņēmumu un citu sabiedrības jomu stratēģiju saskaņa internacionalizācijas jomā ir ļoti svarīga, jo no tās ir atkarīga veiksmīga vispārējā augstākās izglītības internacionalizācija. No šāda viedokļa ir jāveic pāreja no starptautiskiem pasākumiem nozaru līmenī uz internacionalizācijas stratēģiju institucionālā līmenī, un šī pāreja ir jāstimulē. |
| --- | --- |

4.11.

Eiropas un valstu augstākās izglītības iestāžu, uzņēmumu un citu sabiedrības jomu stratēģiju saskaņa internacionalizācijas jomā ir ļoti svarīga, jo no tās ir atkarīga veiksmīga vispārējā augstākās izglītības internacionalizācija. No šāda viedokļa ir jāveic pāreja no starptautiskiem pasākumiem nozaru līmenī uz internacionalizācijas stratēģiju institucionālā līmenī, un šī pāreja ir jāstimulē.

| 4.12. | Augstākās izglītības starptautiskās dimensijas veicināšanai ir jābūt saistītai ar augstas kvalitātes pētniecību, kas kāpina vispārējo labumu un sociālo un ekonomisko attīstību. Šajā nolūkā nepieciešama arī pasniedzēju un pētnieku līdzdalība demokrātiski ievēlētās struktūrās visās augstākās izglītības iestādēs un pētniecības centros Eiropā un ārpus tās, kā arī citu pušu (studentu apvienību, uzņēmumu un uzņēmumu apvienību, vietējo un/vai reģionālo pašvaldību u. c.) iesaistīšanās. |
| --- | --- |

4.12.

Augstākās izglītības starptautiskās dimensijas veicināšanai ir jābūt saistītai ar augstas kvalitātes pētniecību, kas kāpina vispārējo labumu un sociālo un ekonomisko attīstību. Šajā nolūkā nepieciešama arī pasniedzēju un pētnieku līdzdalība demokrātiski ievēlētās struktūrās visās augstākās izglītības iestādēs un pētniecības centros Eiropā un ārpus tās, kā arī citu pušu (studentu apvienību, uzņēmumu un uzņēmumu apvienību, vietējo un/vai reģionālo pašvaldību u. c.) iesaistīšanās.

| 4.13. | Noslēgumā EESK atgādina savu uzskatu, ka Eiropas augstākās izglītības internacionalizācijai ir jāveicina tādu Eiropas kultūras pamatvērtību apliecināšana kā cilvēktiesību aizsardzība, sabiedrības kultūras mantojama popularizēšana un padziļinātas sociālās kohēzijas veicināšana. |
| --- | --- |

4.13.

Noslēgumā EESK atgādina savu uzskatu, ka Eiropas augstākās izglītības internacionalizācijai ir jāveicina tādu Eiropas kultūras pamatvērtību apliecināšana kā cilvēktiesību aizsardzība, sabiedrības kultūras mantojama popularizēšana un padziļinātas sociālās kohēzijas veicināšana.

5.   Īpašas piezīmes

Īpašas piezīmes

| 5.1. | EESK ņem vērā, ka paziņojumā ir atzīts subsidiaritātes princips (valstu atbildība), nenoliedzot ES darbības nozīmi, īpaši saistībā ar Eiropas augstākās izglītības starptautisko aspektu izvēršanu. |
| --- | --- |

5.1.

EESK ņem vērā, ka paziņojumā ir atzīts subsidiaritātes princips (valstu atbildība), nenoliedzot ES darbības nozīmi, īpaši saistībā ar Eiropas augstākās izglītības starptautisko aspektu izvēršanu.

| 5.2. | Viens no ES rīcībā esošajiem instrumentiem, definējot projektu finansēšanas prioritātes, ir iespēja sniegt specifisku papildu atbalstu tām valsts aģentūrām, kas dažādās Eiropas valstīs nodarbojas ar augstākās izglītības starptautiskās dimensijas paplašināšanu, kā arī veicināt šādu iestāžu izveidi valstīs, kurās tādu nav. EESK uzskata, ka šo aģentūru sadarbības stiprināšana lietderīgi stimulētu sadarbību starp Eiropas universitātēm. |
| --- | --- |

5.2.

Viens no ES rīcībā esošajiem instrumentiem, definējot projektu finansēšanas prioritātes, ir iespēja sniegt specifisku papildu atbalstu tām valsts aģentūrām, kas dažādās Eiropas valstīs nodarbojas ar augstākās izglītības starptautiskās dimensijas paplašināšanu, kā arī veicināt šādu iestāžu izveidi valstīs, kurās tādu nav. EESK uzskata, ka šo aģentūru sadarbības stiprināšana lietderīgi stimulētu sadarbību starp Eiropas universitātēm.

| 5.3. | Lai īstenotu Eiropas augstākās izglītības starptautisko aspektu izvēršanu un piesaistītu jaunus talantus no trešām valstīm, viens no svarīgākajiem aspektiem ir imigrācijas un vīzu piešķiršanas politika, kas attiecas uz studentiem un pasniedzējiem no trešām valstīm. EESK aicina likvidēt tos šķēršļus, kas konstatēti jau pirms ilga laika un kuru dēļ daudzu studentu, pasniedzēju un pētnieku skatījumā Eiropa nav visizcilākais galamērķis. |
| --- | --- |

5.3.

Lai īstenotu Eiropas augstākās izglītības starptautisko aspektu izvēršanu un piesaistītu jaunus talantus no trešām valstīm, viens no svarīgākajiem aspektiem ir imigrācijas un vīzu piešķiršanas politika, kas attiecas uz studentiem un pasniedzējiem no trešām valstīm. EESK aicina likvidēt tos šķēršļus, kas konstatēti jau pirms ilga laika un kuru dēļ daudzu studentu, pasniedzēju un pētnieku skatījumā Eiropa nav visizcilākais galamērķis.

| 5.4. | EESK vienmēr ir uzskatījusi, ka studentu, pasniedzēju un pētnieku mobilitāte ir ieguvums gan izcelsmes, gan galamērķa valstīm. Tāpēc ir svarīgi veicināt mobilitāti turp un atpakaļ, lai novērstu sabiedrības attīstībai nepieciešamu kvalificētu cilvēkresursu samazināšanos. |
| --- | --- |

5.4.

EESK vienmēr ir uzskatījusi, ka studentu, pasniedzēju un pētnieku mobilitāte ir ieguvums gan izcelsmes, gan galamērķa valstīm. Tāpēc ir svarīgi veicināt mobilitāti turp un atpakaļ, lai novērstu sabiedrības attīstībai nepieciešamu kvalificētu cilvēkresursu samazināšanos.

| 5.5. | Turklāt svarīgāk ir analizēt studentu, izglītības darbinieku un pētnieku mobilitātes rezultātus nevis veikt to grāmatvedības uzskaiti. Tāpēc lielākā daļa investīciju ir jāparedz sadarbības programmām, lai būtu iespējams integrēt mobilitātei paredzētas stipendijas un izveidot tādus tīklus, kas nodrošina augstu pievienoto vērtību. |
| --- | --- |

5.5.

Turklāt svarīgāk ir analizēt studentu, izglītības darbinieku un pētnieku mobilitātes rezultātus nevis veikt to grāmatvedības uzskaiti. Tāpēc lielākā daļa investīciju ir jāparedz sadarbības programmām, lai būtu iespējams integrēt mobilitātei paredzētas stipendijas un izveidot tādus tīklus, kas nodrošina augstu pievienoto vērtību.

| 5.6. | EESK aicina uzmanību pievērst arī nepieciešamībai stiprināt sieviešu līdzdalību – īpaši tas attiecas uz pētnieku mobilitāti, jo joprojām pārāk maz pētnieču ieņem vadošus amatus universitātēs un atbild par zinātniskiem institūtiem un universitātēm, lai gan beidzamo gadu laikā stāvoklis šajā ziņā ir uzlabojies. |
| --- | --- |

5.6.

EESK aicina uzmanību pievērst arī nepieciešamībai stiprināt sieviešu līdzdalību – īpaši tas attiecas uz pētnieku mobilitāti, jo joprojām pārāk maz pētnieču ieņem vadošus amatus universitātēs un atbild par zinātniskiem institūtiem un universitātēm, lai gan beidzamo gadu laikā stāvoklis šajā ziņā ir uzlabojies.

| 5.7. | Cilvēkiem, kas iesaistās mobilitātē ir jābūt iespējai arī paplašināt savu kultūras apvārsni un uzlabot valodu zināšanas, un šāda iespēja ir tikai Eiropā, kurā līdzās pastāv daudzas valodas un kultūras. Tāpēc vietējās valodas kursu iekļaušana migrējošo studentu, pasniedzēju un pētnieku mācību programmā, kā arī stratēģijas izstrāde viņu integrācijai vietējās kopienās noteikti pavērtu plašus kultūras apvāršņus un viņiem dotu iespēju pilnvērtīgi iepazīt to vidi, kas viņus ietver mācību vai pētniecības laikā (6). |
| --- | --- |

5.7.

Cilvēkiem, kas iesaistās mobilitātē ir jābūt iespējai arī paplašināt savu kultūras apvārsni un uzlabot valodu zināšanas, un šāda iespēja ir tikai Eiropā, kurā līdzās pastāv daudzas valodas un kultūras. Tāpēc vietējās valodas kursu iekļaušana migrējošo studentu, pasniedzēju un pētnieku mācību programmā, kā arī stratēģijas izstrāde viņu integrācijai vietējās kopienās noteikti pavērtu plašus kultūras apvāršņus un viņiem dotu iespēju pilnvērtīgi iepazīt to vidi, kas viņus ietver mācību vai pētniecības laikā (6).

6

| 5.8. | Lai augstākās izglītības starptautisko aspektu izvēršana norisinātos veiksmīgi, svarīgi ir atrisināt vēl kādu jautājumu: tas ir kvalifikācijas atzīšanas un kvalifikācijas, kā arī iegūto prasmju apstiprināšanas jautājums. Nesen EESK izstrādāja atzinumu, kurā norādīts, ka “citās dalībvalstīs iegūto profesionālo kvalifikāciju atzīšana ir būtisks instruments ES iedzīvotāju mobilitātes veicināšanā un līdz ar to iekšējā tirgus īstenošanā. Tas dod iespēju uzlabot dalībvalstu konkurētspēju, atbalstīt ilgtspējīgu izaugsmi un samazināt bezdarba līmeni. Valstu tautsaimniecības gūst labumu no dažādas profesionālās pieredzes, ko iedzīvotāji uzkrāj, veicot profesionālo darbību dažādās dalībvalstīs” (7). |
| --- | --- |

5.8.

Lai augstākās izglītības starptautisko aspektu izvēršana norisinātos veiksmīgi, svarīgi ir atrisināt vēl kādu jautājumu: tas ir kvalifikācijas atzīšanas un kvalifikācijas, kā arī iegūto prasmju apstiprināšanas jautājums. Nesen EESK izstrādāja atzinumu, kurā norādīts, ka “citās dalībvalstīs iegūto profesionālo kvalifikāciju atzīšana ir būtisks instruments ES iedzīvotāju mobilitātes veicināšanā un līdz ar to iekšējā tirgus īstenošanā. Tas dod iespēju uzlabot dalībvalstu konkurētspēju, atbalstīt ilgtspējīgu izaugsmi un samazināt bezdarba līmeni. Valstu tautsaimniecības gūst labumu no dažādas profesionālās pieredzes, ko iedzīvotāji uzkrāj, veicot profesionālo darbību dažādās dalībvalstīs” (7).

7

| 5.9. | Komisijas paziņojumā ir aicināts pievērst uzmanību jauno tirgus ekonomikas valstu nozīmei augstākās izglītības globalizācijā un tās internacionalizācijā. Lai gan EESK arī uzskata, ka šīs jaunās starptautiskās arēnas dalībnieces ir pelnījušas nopietnu attieksmi, tas nenozīmē, ka nav nepieciešams pastāvīgi uzmanības lokā saglabāt iespējamos jaunos “konkurentus”, kas varētu rasties un tās ģeogrāfiskās teritorijas, ar kurām dažas Eiropas valstis dažādu iemeslu dēļ jau sen uztur īpašas attiecības. |
| --- | --- |

5.9.

Komisijas paziņojumā ir aicināts pievērst uzmanību jauno tirgus ekonomikas valstu nozīmei augstākās izglītības globalizācijā un tās internacionalizācijā. Lai gan EESK arī uzskata, ka šīs jaunās starptautiskās arēnas dalībnieces ir pelnījušas nopietnu attieksmi, tas nenozīmē, ka nav nepieciešams pastāvīgi uzmanības lokā saglabāt iespējamos jaunos “konkurentus”, kas varētu rasties un tās ģeogrāfiskās teritorijas, ar kurām dažas Eiropas valstis dažādu iemeslu dēļ jau sen uztur īpašas attiecības.

| 5.10. | EESK norāda, ka Komisijas paziņojumā nav izcelta nepieciešamā sadarbība starp universitātēm un uzņēmējdarbības vidi. Šajā sadarbībā ir jārespektē katras nozares autonomija un tās darbības veids, taču tā var nodrošināt arī būtisku ieguldījumu ekonomiskajā un sociālajā attīstībā. |
| --- | --- |

5.10.

EESK norāda, ka Komisijas paziņojumā nav izcelta nepieciešamā sadarbība starp universitātēm un uzņēmējdarbības vidi. Šajā sadarbībā ir jārespektē katras nozares autonomija un tās darbības veids, taču tā var nodrošināt arī būtisku ieguldījumu ekonomiskajā un sociālajā attīstībā.

| 5.11. | Tāpēc starptautiskā līmenī ir jāstimulē arī augstākās izglītības un uzņēmumu sadarbība. Ir svarīgi, lai universitātes starptautiskā darbībā piemērotu pētniecības rezultātus, lai tās pedagoģiskajā darbībā veicinātu inovāciju un stimulētu studentu un pasniedzēju radošās spējas. EESK aicina pievērst uzmanību tam, ka ir riskanti fundamentālo pētniecību pakārtot zinātnes tiešam piemērojumam. |
| --- | --- |

5.11.

Tāpēc starptautiskā līmenī ir jāstimulē arī augstākās izglītības un uzņēmumu sadarbība. Ir svarīgi, lai universitātes starptautiskā darbībā piemērotu pētniecības rezultātus, lai tās pedagoģiskajā darbībā veicinātu inovāciju un stimulētu studentu un pasniedzēju radošās spējas. EESK aicina pievērst uzmanību tam, ka ir riskanti fundamentālo pētniecību pakārtot zinātnes tiešam piemērojumam.

| 5.12. | EESK atzinīgi vērtē faktu, ka paziņojumā ir atzīts, ka runa nav par tīri zinātniski vai tehnisku jautājumu, bet gan par uzdevumu, kas ir cieši saistīts ar politisko jomu kā valsts, tā Eiropas līmenī. |
| --- | --- |

5.12.

EESK atzinīgi vērtē faktu, ka paziņojumā ir atzīts, ka runa nav par tīri zinātniski vai tehnisku jautājumu, bet gan par uzdevumu, kas ir cieši saistīts ar politisko jomu kā valsts, tā Eiropas līmenī.

| 5.13. | Tāpēc ir satraukta par vairāku Eiropas valstu budžeta stāvokli, īpaši to valstu, kurām pašlaik palīdz ES un SVF un kurās tiek veikti būtiski augstākās izglītības iestāžu budžeta samazinājumi, kuru dēļ varētu būt grūti īstenot paziņojumā ietvertos mērķus. Praksē interese par Eiropas universitātēm galvenokārt ir saistīta ar to izsniegto diplomu izcilību un kvalitāti. |
| --- | --- |

5.13.

Tāpēc ir satraukta par vairāku Eiropas valstu budžeta stāvokli, īpaši to valstu, kurām pašlaik palīdz ES un SVF un kurās tiek veikti būtiski augstākās izglītības iestāžu budžeta samazinājumi, kuru dēļ varētu būt grūti īstenot paziņojumā ietvertos mērķus. Praksē interese par Eiropas universitātēm galvenokārt ir saistīta ar to izsniegto diplomu izcilību un kvalitāti.

| 5.14. | EESK uzsver, ka ir nepieciešami uzticami un salīdzināmi Eiropas statistikas dati, lai būtu iespējams dialogu ar ārpuskopienas partneriem veidot uz stabila pamata un radīt uz zināšanām balstītas nopietnas alianses. |
| --- | --- |

5.14.

EESK uzsver, ka ir nepieciešami uzticami un salīdzināmi Eiropas statistikas dati, lai būtu iespējams dialogu ar ārpuskopienas partneriem veidot uz stabila pamata un radīt uz zināšanām balstītas nopietnas alianses.

| 5.15. | Attiecībā uz augstākās izglītības un tās starptautisko aspektu izvēršanas pārraudzību EESK uzskata, ka šis jautājums būtu jāiekļauj Eiropas pusgada laikā izstrādātajos ieteikumos, kas paredzēti konkrētām valstīm. |
| --- | --- |

5.15.

Attiecībā uz augstākās izglītības un tās starptautisko aspektu izvēršanas pārraudzību EESK uzskata, ka šis jautājums būtu jāiekļauj Eiropas pusgada laikā izstrādātajos ieteikumos, kas paredzēti konkrētām valstīm.

| 5.16. | Kā paziņojumā norādīts, jauno tehnoloģiju izmantošana starptautiskajās programmās varētu nodrošināt miljoniem to studentu “mobilitāti”, kuriem reāli tādas iespējas nav. Bezmaksas mācību klāsta straujais pieaugums internetā ir būtiski mainījis piekļuvi zināšanām, bet līdztekus jaunām iespējām ir radušās arī jaunas pedagoģiskas un metodoloģiskas problēmas. |
| --- | --- |

5.16.

Kā paziņojumā norādīts, jauno tehnoloģiju izmantošana starptautiskajās programmās varētu nodrošināt miljoniem to studentu “mobilitāti”, kuriem reāli tādas iespējas nav. Bezmaksas mācību klāsta straujais pieaugums internetā ir būtiski mainījis piekļuvi zināšanām, bet līdztekus jaunām iespējām ir radušās arī jaunas pedagoģiskas un metodoloģiskas problēmas.

| 5.17. | Ņemot to vērā, EESK brīdina, ka, izmantojot minētās tehnoloģijas, var rasties tehniski un ētiski jautājumi, piemēram, kā tiek nodrošināta to pasniedzēju un pētnieku, kuri sagatavo lekcijas, intelektuālā īpašuma aizsardzība vai arī var izveidoties divas dažādas un diskriminējošas atzīšanas: tie, kas fiziski iesaistās mobilitātē, un tie, kuri to dara tīmeklī. |
| --- | --- |

5.17.

Ņemot to vērā, EESK brīdina, ka, izmantojot minētās tehnoloģijas, var rasties tehniski un ētiski jautājumi, piemēram, kā tiek nodrošināta to pasniedzēju un pētnieku, kuri sagatavo lekcijas, intelektuālā īpašuma aizsardzība vai arī var izveidoties divas dažādas un diskriminējošas atzīšanas: tie, kas fiziski iesaistās mobilitātē, un tie, kuri to dara tīmeklī.

| 5.18. | Komisija ir paredzējusi, ka 2014. gadā sāks ieviest U-MultiranK – jaunu augstākās izglītības iestāžu klasifikācijas modeli, kas atspoguļos profilu daudzveidību, tādējādi uzlabojot pārredzamību. Lai gan EESK piekrīt šādiem mērķiem, tai rodas jautājums par šādas sistēmas efektivitāti salīdzinājumā ar jau atzītajām sistēmām un par to, vai ir lietderīgi tai veltīt tik daudz resursu laikā, kad pastāv smagas ekonomiskas un finanšu problēmas. |
| --- | --- |

5.18.

Komisija ir paredzējusi, ka 2014. gadā sāks ieviest U-MultiranK – jaunu augstākās izglītības iestāžu klasifikācijas modeli, kas atspoguļos profilu daudzveidību, tādējādi uzlabojot pārredzamību. Lai gan EESK piekrīt šādiem mērķiem, tai rodas jautājums par šādas sistēmas efektivitāti salīdzinājumā ar jau atzītajām sistēmām un par to, vai ir lietderīgi tai veltīt tik daudz resursu laikā, kad pastāv smagas ekonomiskas un finanšu problēmas.

U-MultiranK

| 5.19. | EESK pozitīvi vērtē to, ka Augsta līmeņa grupa augstākās izglītības modernizācijai atzīst, ka pastiprināta studentu kultūras, ekonomikas un sociālā daudzveidība liecina par īpašas pedagoģiskās izglītības nepieciešamību. Eiropa ir noteikusi kvantitatīvu mērķi līdz 2020. gadam panākt, lai 40 % Eiropas jauniešu būt ieguvuši augstākās izglītības diplomu. Taču līdz 2020. gadam būt vēlams arī, lai visi Eiropas augstskolu pasniedzēji kļūst par tādiem profesionāļiem, kas spēj nodrošināt savu pasniegto priekšmetu un piešķirto diplomu kvalitāti. |
| --- | --- |

5.19.

EESK pozitīvi vērtē to, ka Augsta līmeņa grupa augstākās izglītības modernizācijai atzīst, ka pastiprināta studentu kultūras, ekonomikas un sociālā daudzveidība liecina par īpašas pedagoģiskās izglītības nepieciešamību. Eiropa ir noteikusi kvantitatīvu mērķi līdz 2020. gadam panākt, lai 40 % Eiropas jauniešu būt ieguvuši augstākās izglītības diplomu. Taču līdz 2020. gadam būt vēlams arī, lai visi Eiropas augstskolu pasniedzēji kļūst par tādiem profesionāļiem, kas spēj nodrošināt savu pasniegto priekšmetu un piešķirto diplomu kvalitāti.

| 5.20. | ANO Starptautiskajā paktā par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām ir noteikts, ka dalībvalstīm ir pilnībā jāuzņemas atbildība par izglītības finansēšanu un tāpēc “veicot visus nepieciešamos pasākumus un tai skaitā pakāpeniski ieviešot bezmaksas izglītību, jāpanāk, lai, atbilstoši iespējām, augstākā izglītība būtu visiem vienādi pieejama”. |
| --- | --- |

5.20.

ANO Starptautiskajā paktā par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām ir noteikts, ka dalībvalstīm ir pilnībā jāuzņemas atbildība par izglītības finansēšanu un tāpēc “veicot visus nepieciešamos pasākumus un tai skaitā pakāpeniski ieviešot bezmaksas izglītību, jāpanāk, lai, atbilstoši iespējām, augstākā izglītība būtu visiem vienādi pieejama”.

| 5.21. | Komisijas paredzētais finansējums augstākās izglītības internacionalizācijas stratēģijai 2014. –2020. gada budžeta periodā sasniedz 3000 miljonus euro (no kopējā finansējuma 16 000 miljonu euro apmērā programmām, kas saistītas ar Erasmus+). Ar šā finansējuma palīdzību Komisija apņemas nodrošināt mobilitāti 135 000 studentiem un izglītības darbiniekiem, 15 000 pētniekiem un 60 000 maģistra un augsta līmeņa maģistrantūras un doktora grāda programmu dalībniekiem. EESK cer regulāri saņemt informāciju par šo saistību izpildi un iesaka turpmāk palielināt šim nolūkam paredzētos resursus. |
| --- | --- |

5.21.

Komisijas paredzētais finansējums augstākās izglītības internacionalizācijas stratēģijai 2014. –2020. gada budžeta periodā sasniedz 3000 miljonus euro (no kopējā finansējuma 16 000 miljonu euro apmērā programmām, kas saistītas ar Erasmus+). Ar šā finansējuma palīdzību Komisija apņemas nodrošināt mobilitāti 135 000 studentiem un izglītības darbiniekiem, 15 000 pētniekiem un 60 000 maģistra un augsta līmeņa maģistrantūras un doktora grāda programmu dalībniekiem. EESK cer regulāri saņemt informāciju par šo saistību izpildi un iesaka turpmāk palielināt šim nolūkam paredzētos resursus.

Erasmus+

Briselē, 2014. gada 22. janvārī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  Pēc UNESCO Statistikas institūta datiem.

1

UNESCO

(2)  Prezidentvalsts Lietuva kopā ar Eiropas Komisiju organizēja konferenci par šo jautājumu. Ar minētās konferences secinājumiem var iepazīties tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/education/news/30082013-euuropean-higher-education-confrence_en.htm.

2

(3)  COM(2012) 497 final.

3

(4)  OV C 191, 29.6.2012., 103. lpp.

4

(5)  Eiropas Komisija uzskata, ka no ES ieceļojošo studentu kopējā skaita 63 % dodas uz trijām valstīm: Apvienoto Karalisti, Franciju un Vāciju.

5

(6)  “Ikvienai personai ir tiesības izpausties un radīt un izplatīt savus darbus sevis izvēlētā valodā, jo īpaši dzimtajā valodā; ikvienai personai ir tiesības uz pilnvērtīgu izglītību un mācībām, kas pilnīgi respektē tās kultūras identitāti”, UNESCO Vispārējā deklarācija par kultūras daudzveidību, 2001.

6

UNESCO

(7)  OV C 204, 9.8.2008., 85. lpp.

7

---

| 11.6.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 177/78 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 177/78

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Konsultatīvs paziņojums par ilgtspējīgu fosfora izmantošanu””

COM(2013) 517 final

(2014/C 177/14)

Ziņotājs:
  David Sears

Eiropas Komisija saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pantu 2013. gada 8. jūlijā nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Konsultatīvs paziņojums par ilgtspējīgu fosfora izmantošanu””

COM(2013) 517 final.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2014. gada 7. janvārī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 495. plenārajā sesijā, kas notika 2014. gada 21. un 22. janvārī (21. janvāra sēdē), ar 155 balsīm par un 4 balsīm atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Kopsavilkums un secinājumi

Kopsavilkums un secinājumi

| 1.1. | Minētais konsultatīvais paziņojums ir viens no elementiem plašākās debatēs par to, kā ES arī turpmāk var izmaksu ziņā efektīvi un ekoloģiski pieņemamā veidā nodrošināt pietiekami daudz kritiski svarīgu izejvielu, kas pasaulē, kurā pastāvīgi palielinās iedzīvotāju skaits, saasinās konkurence un izpaužas globalizācijas tendences, ir ļoti nozīmīgas gan tautsaimniecībai, gan cilvēkiem un dzīvniekiem. Paziņojumā lietpratīgi, līdzsvaroti un pietiekami plaši raksturots stāvoklis saistībā ar fosforu saturošu produktu importu un izmantošanu pārtikas ražošanai un citiem būtiskiem lietojumiem. |
| --- | --- |

1.1.

Minētais konsultatīvais paziņojums ir viens no elementiem plašākās debatēs par to, kā ES arī turpmāk var izmaksu ziņā efektīvi un ekoloģiski pieņemamā veidā nodrošināt pietiekami daudz kritiski svarīgu izejvielu, kas pasaulē, kurā pastāvīgi palielinās iedzīvotāju skaits, saasinās konkurence un izpaužas globalizācijas tendences, ir ļoti nozīmīgas gan tautsaimniecībai, gan cilvēkiem un dzīvniekiem. Paziņojumā lietpratīgi, līdzsvaroti un pietiekami plaši raksturots stāvoklis saistībā ar fosforu saturošu produktu importu un izmantošanu pārtikas ražošanai un citiem būtiskiem lietojumiem.

| 1.2. | Komisija uzdevusi 11 jautājumus, uz kuriem EESK atbild, sniedzot konkrētus ieteikumus. EESK atzīmē Eiropas Ilgtspējīgas fosfora izmantošanas platformas (European Sustainable Phosphorus Platform – ESPP) veikumu un ieguldījumu, ko, ļoti iespējams, nodrošinās arī Eiropas Inovācijas partnerības (EIP) “Lauksaimniecības ražīgums un ilgtspēja” darbība. EESK atbalsta šīs iniciatīvas un ir pārliecināta, ka to darbības rezultāti tiks lietderīgi izmantoti. |
| --- | --- |

1.2.

Komisija uzdevusi 11 jautājumus, uz kuriem EESK atbild, sniedzot konkrētus ieteikumus. EESK atzīmē Eiropas Ilgtspējīgas fosfora izmantošanas platformas (European Sustainable Phosphorus Platform – ESPP) veikumu un ieguldījumu, ko, ļoti iespējams, nodrošinās arī Eiropas Inovācijas partnerības (EIP) “Lauksaimniecības ražīgums un ilgtspēja” darbība. EESK atbalsta šīs iniciatīvas un ir pārliecināta, ka to darbības rezultāti tiks lietderīgi izmantoti.

European Sustainable Phosphorus Platform – ESPP

| 1.3. | EESK atzinīgi vērtē šo pieeju, kuras mērķis, kā norāda Komisija, nav obligāti izstrādāt konkrētus tiesību aktus. Iespējams, ka lietderīgāk ir uzdot pareizos jautājumus un nodrošināt atbilstošu informāciju, lai varētu pieņemt labi pārdomātus lēmumus. Jāapzina labas prakses piemēri, kas ir jāpopularizē, lai arī citi var tos izmantot. |
| --- | --- |

1.3.

EESK atzinīgi vērtē šo pieeju, kuras mērķis, kā norāda Komisija, nav obligāti izstrādāt konkrētus tiesību aktus. Iespējams, ka lietderīgāk ir uzdot pareizos jautājumus un nodrošināt atbilstošu informāciju, lai varētu pieņemt labi pārdomātus lēmumus. Jāapzina labas prakses piemēri, kas ir jāpopularizē, lai arī citi var tos izmantot.

| 1.4. | Iespējams, ka tāpēc tirgum būs vajadzīgs īstermiņa atbalsts jaunu tehnoloģiju ieviešanai un nepieciešamības gadījumā – ilgtermiņa reglamentējošs atbalsts, lai nodrošinātu būtiskas pārmaiņas, par kurām panākta vienošanās. Lietderīgi būtu izvirzīt mērķus attiecībā uz fosfora atbildīgu izmantošanu un pārstrādi; to sasniegšana valstu līmenī būtu jāuztic ciešāk iesaistītajām personām. |
| --- | --- |

1.4.

Iespējams, ka tāpēc tirgum būs vajadzīgs īstermiņa atbalsts jaunu tehnoloģiju ieviešanai un nepieciešamības gadījumā – ilgtermiņa reglamentējošs atbalsts, lai nodrošinātu būtiskas pārmaiņas, par kurām panākta vienošanās. Lietderīgi būtu izvirzīt mērķus attiecībā uz fosfora atbildīgu izmantošanu un pārstrādi; to sasniegšana valstu līmenī būtu jāuztic ciešāk iesaistītajām personām.

2.   Ievads

Ievads

| 2.1. | Fosfors ir dzīvajām būtnēm nozīmīgs elements. To var bezgalīgi pārstrādāt, bet nevar aizstāt. Fosfors ir daudzu Zemes virsmā sastopamo izrakteņu sastāvā, taču fosfātu iežu atradnes, kuras var rūpnieciski izmantot, ir tikai nedaudzās valstīs, kas, izņemot vienu (Somiju), neietilpst Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

2.1.

Fosfors ir dzīvajām būtnēm nozīmīgs elements. To var bezgalīgi pārstrādāt, bet nevar aizstāt. Fosfors ir daudzu Zemes virsmā sastopamo izrakteņu sastāvā, taču fosfātu iežu atradnes, kuras var rūpnieciski izmantot, ir tikai nedaudzās valstīs, kas, izņemot vienu (Somiju), neietilpst Eiropas Savienībā.

| 2.2. | Fosfors sastopams augu, dzīvnieku un cilvēku radītajos atkritumos, tostarp bioloģiskajās cietvielās; tos dažādā mērā pārstrādā, ražojot mēslojumu, lai samazinātu atkritumu apjomu un palielinātu zemkopības ražību. Dažos rajonos, kur fosfora ir pārāk daudz, pasliktinās ūdens kvalitāte un vērojama eitrofikācija (barības vielu pārmērība izraisa pārmērīgu veģetāciju); citos rajonos fosfora trūkst, un tāpēc samazinās zemkopības ražība. Iedzīvotāju un dzīvnieku koncentrācijas maiņa saasina šīs problēmas. |
| --- | --- |

2.2.

Fosfors sastopams augu, dzīvnieku un cilvēku radītajos atkritumos, tostarp bioloģiskajās cietvielās; tos dažādā mērā pārstrādā, ražojot mēslojumu, lai samazinātu atkritumu apjomu un palielinātu zemkopības ražību. Dažos rajonos, kur fosfora ir pārāk daudz, pasliktinās ūdens kvalitāte un vērojama eitrofikācija (barības vielu pārmērība izraisa pārmērīgu veģetāciju); citos rajonos fosfora trūkst, un tāpēc samazinās zemkopības ražība. Iedzīvotāju un dzīvnieku koncentrācijas maiņa saasina šīs problēmas.

| 2.3. | Pirmajos 50 fosfāta iežu ieguves gados maz uzmanības tika veltīts ar fosforu saistītajām problēmām un iespējām. Šķita, ka krājumu pietiek, cenas bija stabilas un zemas, zemkopības un lopkopības ražība būtiski pieauga. 2008. gadā viss strauji mainījās. Baidīdamās no fosfora nepietiekamības pašu vajadzībām, Ķīna eksportēto fosforu aplika ar nodokli; fosfora cenas pasaules tirgū būtiski palielinājās, un tas ietekmēja pārtikas cenas; sākās runas par to, ka, iespējams, sasniegts fosfora ieguves maksimums. |
| --- | --- |

2.3.

Pirmajos 50 fosfāta iežu ieguves gados maz uzmanības tika veltīts ar fosforu saistītajām problēmām un iespējām. Šķita, ka krājumu pietiek, cenas bija stabilas un zemas, zemkopības un lopkopības ražība būtiski pieauga. 2008. gadā viss strauji mainījās. Baidīdamās no fosfora nepietiekamības pašu vajadzībām, Ķīna eksportēto fosforu aplika ar nodokli; fosfora cenas pasaules tirgū būtiski palielinājās, un tas ietekmēja pārtikas cenas; sākās runas par to, ka, iespējams, sasniegts fosfora ieguves maksimums.

| 2.4. | Pēc diviem gadiem pasaules fosfora krājumu aplēses tika veiktas no jauna, prognozējot, ka tie ir desmit reižu lielāki, un šķita, ka problēma ir atrisinājusies, taču atkal izskanēja šaubas par krājumu patieso lielumu. Bija skaidrs, ka pienācis brīdis uzdot nopietnus jautājumus. |
| --- | --- |

2.4.

Pēc diviem gadiem pasaules fosfora krājumu aplēses tika veiktas no jauna, prognozējot, ka tie ir desmit reižu lielāki, un šķita, ka problēma ir atrisinājusies, taču atkal izskanēja šaubas par krājumu patieso lielumu. Bija skaidrs, ka pienācis brīdis uzdot nopietnus jautājumus.

3.   Atbildes uz jautājumiem

Atbildes uz jautājumiem

3.1.   Vai Jūs uzskatāt, ka piegādes drošība ES saistībā ar fosfātu iežu ģeogrāfisko sadalījumu ir iemesls bažām? Ja jā, kas būtu jādara, lai ieguves valstis iesaistītu minētās problēmas risināšanā?

Vai Jūs uzskatāt, ka piegādes drošība ES saistībā ar fosfātu iežu ģeogrāfisko sadalījumu ir iemesls bažām? Ja jā, kas būtu jādara, lai ieguves valstis iesaistītu minētās problēmas risināšanā?

| 3.1.1. | Fosfātu iežos sastopamais fosfors vajadzīgs zemkopības un lopkopības ražības palielināšanai, lai varētu nodrošināt pārtiku arvien lielākam skaitam cilvēku. Iežu krājumi ir koncentrēti nedaudzās valstīs. Fosforu eksportē tikai tās valstis, kuru krājumi ir lielāki nekā pašu vajadzības. Aplēsts, ka eksportēta tiek tikai neliela daļa (16 %) no iegūtā fosfora (Rosemarin & Jensen, European Sustainable Phosphorus Conference, 2013. gada marts). Daudzas valstis, kas fosforu eksportē, tiek uzskatītas par politiski nestabilām. Tirgus nav pilnībā pārredzams, un tā darbība nav nevainojama. Eiropas Savienība nespēj sevi nodrošināt ar fosforu, un tā ir zaudējusi darba vietas, jo galaproduktu (mēslojuma un fosforu saturošo ķimikāliju) ražošana pārcelta uz valstīm, kas fosforu piegādā. |
| --- | --- |

3.1.1.

Fosfātu iežos sastopamais fosfors vajadzīgs zemkopības un lopkopības ražības palielināšanai, lai varētu nodrošināt pārtiku arvien lielākam skaitam cilvēku. Iežu krājumi ir koncentrēti nedaudzās valstīs. Fosforu eksportē tikai tās valstis, kuru krājumi ir lielāki nekā pašu vajadzības. Aplēsts, ka eksportēta tiek tikai neliela daļa (16 %) no iegūtā fosfora (Rosemarin & Jensen, European Sustainable Phosphorus Conference, 2013. gada marts). Daudzas valstis, kas fosforu eksportē, tiek uzskatītas par politiski nestabilām. Tirgus nav pilnībā pārredzams, un tā darbība nav nevainojama. Eiropas Savienība nespēj sevi nodrošināt ar fosforu, un tā ir zaudējusi darba vietas, jo galaproduktu (mēslojuma un fosforu saturošo ķimikāliju) ražošana pārcelta uz valstīm, kas fosforu piegādā.

Rosemarin & Jensen, European Sustainable Phosphorus Conference

| 3.1.2. | Risinājums iespējams tikai starptautiskā līmenī; ja blīvi apdzīvota un/vai pārtikusi valsts, kurā ir augsts pieprasījums, uzskata, ka tās apgāde ar izejvielām, tostarp pārtiku, ir apdraudēta, tad apdraudētas ir arī visas valstis vai reģioni, kas atkarīgi no importa. Tas vienlīdz attiecas uz precēm, kas ražotas no izejvielām. Visos pētījumos tas ir jāņem vērā, īpaši tad, ja ražošanas procesi ir mainījušies un primāro pieprasījumu tagad rada trešās valstis. |
| --- | --- |

3.1.2.

Risinājums iespējams tikai starptautiskā līmenī; ja blīvi apdzīvota un/vai pārtikusi valsts, kurā ir augsts pieprasījums, uzskata, ka tās apgāde ar izejvielām, tostarp pārtiku, ir apdraudēta, tad apdraudētas ir arī visas valstis vai reģioni, kas atkarīgi no importa. Tas vienlīdz attiecas uz precēm, kas ražotas no izejvielām. Visos pētījumos tas ir jāņem vērā, īpaši tad, ja ražošanas procesi ir mainījušies un primāro pieprasījumu tagad rada trešās valstis.

| 3.1.3. | Atbilde uz pirmo jautājumu noteikti ir “jā”. Svarīgs uzdevums ir rast izmaksu ziņā efektīvus risinājumus, lai paaugstinātu spēju pašiem sevi nodrošināt. Būtiskas norises bija vērojamas pēc 2008. gadā notikušā cenu kāpuma par 700 %. Kaut arī cenas kopš tā laika atkal ir kritušās, pastāvošo draudu apzināšanās ir veicinājusi ieguldījumus visā piegādes ķēdē. Vienlīdz svarīgi ir visos piegādes ķēdes posmos uzlabot informētību par ietekmi uz vidi un izpratni par to, kā izmaksu ziņā efektīvi šo ietekmi varētu iespējami mazināt. Ļoti svarīgs būs Komisijas atbalsts pētniecībai un interešu grupu iesaistīšanai, izmantojot Eiropas Inovācijas partnerību un Eiropas Ilgtspējīgas fosfora izmantošanas platformu. |
| --- | --- |

3.1.3.

Atbilde uz pirmo jautājumu noteikti ir “jā”. Svarīgs uzdevums ir rast izmaksu ziņā efektīvus risinājumus, lai paaugstinātu spēju pašiem sevi nodrošināt. Būtiskas norises bija vērojamas pēc 2008. gadā notikušā cenu kāpuma par 700 %. Kaut arī cenas kopš tā laika atkal ir kritušās, pastāvošo draudu apzināšanās ir veicinājusi ieguldījumus visā piegādes ķēdē. Vienlīdz svarīgi ir visos piegādes ķēdes posmos uzlabot informētību par ietekmi uz vidi un izpratni par to, kā izmaksu ziņā efektīvi šo ietekmi varētu iespējami mazināt. Ļoti svarīgs būs Komisijas atbalsts pētniecībai un interešu grupu iesaistīšanai, izmantojot Eiropas Inovācijas partnerību un Eiropas Ilgtspējīgas fosfora izmantošanas platformu.

| 3.1.4. | Trīs ceturtdaļas (75 %) no zināmajām fosfātu iežu rezervēm atrodas Marokā un Rietumsahārā (Rosemarin & Jensen, European Sustainable Phosphorus Conference, 2013. gada marts). Lielākais fosfora eksportētājs pasaulē ir Maroka. Citas nozīmīgas valstis, kas Eiropas Savienībai piegādā fosforu, ir Tunisija un Sīrija. Krievija galvenokārt piegādā fosfāta iežus un gatavus produktus. Liels ir Jordānijas un Ēģiptes eksporta apjoms. Tas ir stimuls stiprināt kaimiņattiecības un slēgt citus divpusējus līgumus. |
| --- | --- |

3.1.4.

Trīs ceturtdaļas (75 %) no zināmajām fosfātu iežu rezervēm atrodas Marokā un Rietumsahārā (Rosemarin & Jensen, European Sustainable Phosphorus Conference, 2013. gada marts). Lielākais fosfora eksportētājs pasaulē ir Maroka. Citas nozīmīgas valstis, kas Eiropas Savienībai piegādā fosforu, ir Tunisija un Sīrija. Krievija galvenokārt piegādā fosfāta iežus un gatavus produktus. Liels ir Jordānijas un Ēģiptes eksporta apjoms. Tas ir stimuls stiprināt kaimiņattiecības un slēgt citus divpusējus līgumus.

Rosemarin & Jensen, European Sustainable Phosphorus Conference

| 3.1.5. | Šis jautājums pilnībā iztirzāts nesen, proti 2013. gada oktobrī pieņemtajā EESK atzinumā “Svarīgāko ES importa preču nodrošināšana ar pašreizējo ES tirdzniecības politiku un citām saistītajām politikas jomām” (1). Skaidrs ir arī tas, ka ES iestādēm, pārstāvot dalībvalstis, ir jāīsteno saskaņota, uz sadarbību vērsta, visaptveroša, uz faktiem balstīta, laikmetīga, politiski atbilstoša un taktiski pareiza pieeja. |
| --- | --- |

3.1.5.

Šis jautājums pilnībā iztirzāts nesen, proti 2013. gada oktobrī pieņemtajā EESK atzinumā “Svarīgāko ES importa preču nodrošināšana ar pašreizējo ES tirdzniecības politiku un citām saistītajām politikas jomām” (1). Skaidrs ir arī tas, ka ES iestādēm, pārstāvot dalībvalstis, ir jāīsteno saskaņota, uz sadarbību vērsta, visaptveroša, uz faktiem balstīta, laikmetīga, politiski atbilstoša un taktiski pareiza pieeja.

1

3.2.   Vai piedāvājuma un pieprasījuma situācija šajā dokumentā ir atainota pareizi? Ko ES varētu darīt, lai veicinātu piegādes risku mazināšanu, piemēram, sekmējot ilgtspējīgu ieguvi vai izmantojot jaunas ieguves tehnoloģijas?

Vai piedāvājuma un pieprasījuma situācija šajā dokumentā ir atainota pareizi? Ko ES varētu darīt, lai veicinātu piegādes risku mazināšanu, piemēram, sekmējot ilgtspējīgu ieguvi vai izmantojot jaunas ieguves tehnoloģijas?

| 3.2.1. | EESK uzskata, ka Komisija rīkojusies pareizi, jo izmantojusi jaunākos datus (par posmu pēc 2010. gada) par piedāvājumu un, plašāk runājot, arī par pieprasījumu, taču Komiteja uzskata, ka stāvokļa raksturojums nav “precīzs”, bet drīzāk “orientējošs”. Tā kā zināmie krājumi ir tikai viena miljonā daļa no visa Zemes virspusē sastopamā fosfora, EESK uzskata par maz ticamu varbūtību, ka visi izmantojamie krājumi jau ir atklāti, un vēl jo mazāk – ka ieguves un reģenerācijas tehnika vairs netiks pilnveidota. Pieprasījumu var samazināt, arī turpmāk ierobežojot fosfātu izmantošanu mazgāšanas līdzekļos, fosfātus efektīvāk izmantojot mēslojumā, rosinot samazināt gaļas daudzumu uzturā vai stabilizējot iedzīvotāju skaita pieaugumu. |
| --- | --- |

3.2.1.

EESK uzskata, ka Komisija rīkojusies pareizi, jo izmantojusi jaunākos datus (par posmu pēc 2010. gada) par piedāvājumu un, plašāk runājot, arī par pieprasījumu, taču Komiteja uzskata, ka stāvokļa raksturojums nav “precīzs”, bet drīzāk “orientējošs”. Tā kā zināmie krājumi ir tikai viena miljonā daļa no visa Zemes virspusē sastopamā fosfora, EESK uzskata par maz ticamu varbūtību, ka visi izmantojamie krājumi jau ir atklāti, un vēl jo mazāk – ka ieguves un reģenerācijas tehnika vairs netiks pilnveidota. Pieprasījumu var samazināt, arī turpmāk ierobežojot fosfātu izmantošanu mazgāšanas līdzekļos, fosfātus efektīvāk izmantojot mēslojumā, rosinot samazināt gaļas daudzumu uzturā vai stabilizējot iedzīvotāju skaita pieaugumu.

| 3.2.2. | Tā kā daudzi lielumi ir mainīgi un valda neskaidrība par krājumu faktisko apmēru, Komiteja neuzskata, ka Huberta līknes un prognozes, ka sasniegts fosfora ieguves maksimums, būs lietderīgi īstermiņa prognozēšanas līdzekļi. |
| --- | --- |

3.2.2.

Tā kā daudzi lielumi ir mainīgi un valda neskaidrība par krājumu faktisko apmēru, Komiteja neuzskata, ka Huberta līknes un prognozes, ka sasniegts fosfora ieguves maksimums, būs lietderīgi īstermiņa prognozēšanas līdzekļi.

| 3.2.3. | EESK atbalsta tehnisku un finansiālu sadarbību ar fosfora piegādātājām valstīm, lai atklātu jaunus krājumus, mazinātu ieguves, transportēšanas un pārstrādes ietekmi uz vidi, izveidotu vajadzīgo infrastruktūru, tostarp dzelzceļus un ostas, un paaugstinātu vietējās pārstrādes apjomu, pievēršoties mēslojuma ar lielāku pievienoto vērtību ražošanai. |
| --- | --- |

3.2.3.

EESK atbalsta tehnisku un finansiālu sadarbību ar fosfora piegādātājām valstīm, lai atklātu jaunus krājumus, mazinātu ieguves, transportēšanas un pārstrādes ietekmi uz vidi, izveidotu vajadzīgo infrastruktūru, tostarp dzelzceļus un ostas, un paaugstinātu vietējās pārstrādes apjomu, pievēršoties mēslojuma ar lielāku pievienoto vērtību ražošanai.

| 3.2.4. | Taču šāda sadarbība neietekmē ES fosfora jomas politikas galvenos mērķus – palielināt ES neatkarību no fosfora importa un mazināt pārmērīgas izmantošanas ietekmi. Lai varētu izstrādāt izmaksu ziņā efektīvus risinājumus un pasākumus, ļoti svarīgi būs precīzāki dati par plūsmām Eiropas Savienībā, jo īpaši dalībvalstīs, kur pieprasījums palielinās. No tā būs atkarīgi panākumi virzībā uz ilgtspējīga pārtikas nekaitīguma nodrošināšanu. |
| --- | --- |

3.2.4.

Taču šāda sadarbība neietekmē ES fosfora jomas politikas galvenos mērķus – palielināt ES neatkarību no fosfora importa un mazināt pārmērīgas izmantošanas ietekmi. Lai varētu izstrādāt izmaksu ziņā efektīvus risinājumus un pasākumus, ļoti svarīgi būs precīzāki dati par plūsmām Eiropas Savienībā, jo īpaši dalībvalstīs, kur pieprasījums palielinās. No tā būs atkarīgi panākumi virzībā uz ilgtspējīga pārtikas nekaitīguma nodrošināšanu.

3.3.   Vai Jūs uzskatāt, ka informācija par fosfātu iežu un mēslošanas līdzekļu piedāvājumu un pieprasījumu pasaulē ir pietiekami pieejama, pārredzama un ticama? Ja nē, kāds būtu labākais veids, lai iegūtu pārredzamāku un ticamāku informāciju ES un pasaules mērogā?

Vai Jūs uzskatāt, ka informācija par fosfātu iežu un mēslošanas līdzekļu piedāvājumu un pieprasījumu pasaulē ir pietiekami pieejama, pārredzama un ticama? Ja nē, kāds būtu labākais veids, lai iegūtu pārredzamāku un ticamāku informāciju ES un pasaules mērogā?

| 3.3.1. | Visā pasaulē pieejamos datus, jo īpaši par krājumiem, nodrošina ASV Ģeoloģiskais dienests (United States Geological Survey), kā arī Starptautiskais Mēslošanas līdzekļu izstrādes centrs (International Fertilizer Development Center) un citas organizācijas, piemēram, Austrālijas Apvienotā rūdas resursu komiteja (Australian Joint Ore Resources Committee). Ņemot vērā pēdējo gadu norises, varam vienīgi cerēt, ka tie uzlabos savu darbību. ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācija ir ļoti ieinteresēta iegūt ticamus datus; ES varētu veltīt vairāk pūļu šajā jomā, jo īpaši, atbalstīt pieprasījuma samazināšanu augsta patēriņa valstīs (īpaši, Āzijā), un krājumu apjoma atkārtotu novērtēšanu visās valstīs, kas piegādā fosforu. |
| --- | --- |

3.3.1.

Visā pasaulē pieejamos datus, jo īpaši par krājumiem, nodrošina ASV Ģeoloģiskais dienests (United States Geological Survey), kā arī Starptautiskais Mēslošanas līdzekļu izstrādes centrs (International Fertilizer Development Center) un citas organizācijas, piemēram, Austrālijas Apvienotā rūdas resursu komiteja (Australian Joint Ore Resources Committee). Ņemot vērā pēdējo gadu norises, varam vienīgi cerēt, ka tie uzlabos savu darbību. ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācija ir ļoti ieinteresēta iegūt ticamus datus; ES varētu veltīt vairāk pūļu šajā jomā, jo īpaši, atbalstīt pieprasījuma samazināšanu augsta patēriņa valstīs (īpaši, Āzijā), un krājumu apjoma atkārtotu novērtēšanu visās valstīs, kas piegādā fosforu.

United States Geological Survey

International Fertilizer Development Center

Australian Joint Ore Resources Committee

| 3.3.2. | Būtiski ir arī iegūt precīzākus datus par pieprasījuma plūsmām un iespējām, kā Eiropā optimizēt gan piedāvājumu, gan pieprasījumu. Šajā nolūkā vispiemērotākā būtu Eiropas ilgtspējīgas fosfora izmantošanas platforma (ESPP). Arī turpmāk liela nozīme būs pamatotai un aktuālai informācijai, ko sniedz visas iesaistītās personas. |
| --- | --- |

3.3.2.

Būtiski ir arī iegūt precīzākus datus par pieprasījuma plūsmām un iespējām, kā Eiropā optimizēt gan piedāvājumu, gan pieprasījumu. Šajā nolūkā vispiemērotākā būtu Eiropas ilgtspējīgas fosfora izmantošanas platforma (ESPP). Arī turpmāk liela nozīme būs pamatotai un aktuālai informācijai, ko sniedz visas iesaistītās personas.

ESPP

3.4.   Kā mums būtu jārisina augsnes piesārņojuma risks, kas saistīts ar fosfora izmantošanu ES?

Kā mums būtu jārisina augsnes piesārņojuma risks, kas saistīts ar fosfora izmantošanu ES?

| 3.4.1. | Fosfātu iežu iegulās sastopams nelielas metālu, tostarp kadmija, urāna un hroma daļiņas. Tās var atdalīt, ja tas jādara saistībā ar pārtikas ražošanu un izmantošanu tehniskiem mērķiem, taču šie paņēmieni rada lielas izmaksas un atkritumus. Parasti nogulumiežu sastāvā ir 25–150 mg kadmija/kg P2O5. Vulkāniskas izcelsmes iežos (Krievijā, Somijā un Dienvidāfrikā) ir aptuveni 10 mg kadmija/kg P2O5. ES importētajos iežos parasti ir maz kadmija, taču to ilgtermiņa izmantošana var izraisīt tā uzkrāšanos augsnē, augos un dzīvniekos, un tādēļ var rasties draudi cilvēku veselībai. Kadmija ekstrakcija palielina ES lauksaimnieku izmaksas un mazina viņu spēju konkurēt ar importētu labību, kas ievesta no valstīm, kur šādi ierobežojumi nav noteikti. No dzīvnieku un cilvēku radītiem atkritumiem iegūtā fosfātā ir maz kadmija, bet šādā fosfātā var būt sastopamas citas kaitīgas vielas. Tādēļ būtiski ir noteikt drošas visu piesārņotāju robežvērtības. |
| --- | --- |

3.4.1.

Fosfātu iežu iegulās sastopams nelielas metālu, tostarp kadmija, urāna un hroma daļiņas. Tās var atdalīt, ja tas jādara saistībā ar pārtikas ražošanu un izmantošanu tehniskiem mērķiem, taču šie paņēmieni rada lielas izmaksas un atkritumus. Parasti nogulumiežu sastāvā ir 25–150 mg kadmija/kg P2O5. Vulkāniskas izcelsmes iežos (Krievijā, Somijā un Dienvidāfrikā) ir aptuveni 10 mg kadmija/kg P2O5. ES importētajos iežos parasti ir maz kadmija, taču to ilgtermiņa izmantošana var izraisīt tā uzkrāšanos augsnē, augos un dzīvniekos, un tādēļ var rasties draudi cilvēku veselībai. Kadmija ekstrakcija palielina ES lauksaimnieku izmaksas un mazina viņu spēju konkurēt ar importētu labību, kas ievesta no valstīm, kur šādi ierobežojumi nav noteikti. No dzīvnieku un cilvēku radītiem atkritumiem iegūtā fosfātā ir maz kadmija, bet šādā fosfātā var būt sastopamas citas kaitīgas vielas. Tādēļ būtiski ir noteikt drošas visu piesārņotāju robežvērtības.

| 3.4.2. | EESK tāpēc rosina Komisiju turpināt un pabeigt visus iesāktos pētījumus, veikt jaunus riska novērtējumus, ja tādi ir vajadzīgi, un nākt klajā ar atbilstošiem ieteikumiem, jo īpaši par pieejamām kadmija ekstrakcijas tehnoloģijām, tās izmaksām un piemērotību dažādiem ražošanas veidiem. |
| --- | --- |

3.4.2.

EESK tāpēc rosina Komisiju turpināt un pabeigt visus iesāktos pētījumus, veikt jaunus riska novērtējumus, ja tādi ir vajadzīgi, un nākt klajā ar atbilstošiem ieteikumiem, jo īpaši par pieejamām kadmija ekstrakcijas tehnoloģijām, tās izmaksām un piemērotību dažādiem ražošanas veidiem.

| 3.4.3. | EESK atzīmē, ka lauksaimniecības metodēm bieži ir vietējs raksturs un tās nevar būt visur vienādas. Turpinās tehnisko konsultāciju un labas prakses piemēru pilnveidošana, taču tie ne vienmēr tiek pietiekami popularizēti. Ja trūkst efektīvu finansiālu stimulu, pārmaiņas mēdz būt lēnas. Pārdodot un izmantojot mēslojumu, kura sastāvā ir slāpeklis (N), fosfors (P) un kālijs (K), netiek ņemtas vērā vajadzības, kas katrā laukā var būt atšķirīgas. Kā visās jomās arī šajā būtiska nozīme ir mūžizglītībai. |
| --- | --- |

3.4.3.

EESK atzīmē, ka lauksaimniecības metodēm bieži ir vietējs raksturs un tās nevar būt visur vienādas. Turpinās tehnisko konsultāciju un labas prakses piemēru pilnveidošana, taču tie ne vienmēr tiek pietiekami popularizēti. Ja trūkst efektīvu finansiālu stimulu, pārmaiņas mēdz būt lēnas. Pārdodot un izmantojot mēslojumu, kura sastāvā ir slāpeklis (N), fosfors (P) un kālijs (K), netiek ņemtas vērā vajadzības, kas katrā laukā var būt atšķirīgas. Kā visās jomās arī šajā būtiska nozīme ir mūžizglītībai.

| 3.4.4. | Tāpēc tagad ir jāsāk virzība uz “precīzu lauksaimniecību”, kurā vairāk uzmanības tiek veltīts vietējām vajadzībām, kultūraugiem un mēslošanas modeļiem un tiek izmantots gan dabiskais, gan mākslīgais mēslojums, un šīs pārmaiņas ir jāveicina ar atbilstošiem stimuliem. Šajā procesā liela nozīme būs Eiropas Komisijas ģenerāldirektorātiem, kuru pārziņā ir pētniecība un lauksaimniecība. |
| --- | --- |

3.4.4.

Tāpēc tagad ir jāsāk virzība uz “precīzu lauksaimniecību”, kurā vairāk uzmanības tiek veltīts vietējām vajadzībām, kultūraugiem un mēslošanas modeļiem un tiek izmantots gan dabiskais, gan mākslīgais mēslojums, un šīs pārmaiņas ir jāveicina ar atbilstošiem stimuliem. Šajā procesā liela nozīme būs Eiropas Komisijas ģenerāldirektorātiem, kuru pārziņā ir pētniecība un lauksaimniecība.

3.5.   Kādām tehnoloģijām ir vislielākais kopējais potenciāls uzlabot fosfora ilgtspējīgu izmantošanu? Kādas ir izmaksas un ieguvumi?

Kādām tehnoloģijām ir vislielākais kopējais potenciāls uzlabot fosfora ilgtspējīgu izmantošanu? Kādas ir izmaksas un ieguvumi?

| 3.5.1. | Fosfors ir stabils elements, kas nav radioaktīvs un ko tāpēc var bezgalīgi pārstrādāt un atkārtoti izmantot. Fosfors nevar piesātināt atmosfēru, bet tas var izdalīties augsnes erozijas procesā vai ūdenstecē, un parasti tas galu galā uzkrājas jūras gultnē. Tiek meklētas iespējas, kā fosforu varētu reģenerēt no iekšzemes ūdens sistēmām, un tas būtu viens no attīrīšanas pasākumiem; vairāk uzmanības jāvelta reģenerācijai, lai varētu nodrošināt atkārtotu izmantošanu. |
| --- | --- |

3.5.1.

Fosfors ir stabils elements, kas nav radioaktīvs un ko tāpēc var bezgalīgi pārstrādāt un atkārtoti izmantot. Fosfors nevar piesātināt atmosfēru, bet tas var izdalīties augsnes erozijas procesā vai ūdenstecē, un parasti tas galu galā uzkrājas jūras gultnē. Tiek meklētas iespējas, kā fosforu varētu reģenerēt no iekšzemes ūdens sistēmām, un tas būtu viens no attīrīšanas pasākumiem; vairāk uzmanības jāvelta reģenerācijai, lai varētu nodrošināt atkārtotu izmantošanu.

| 3.5.2. | Lai panāktu ilgtspējīgu izmantošanu, vajadzīga aprites cikla – no “raktuvēm” līdz “zemnieku saimniecībām”, no tām līdz “galdam” un no tā līdz “jūras gultnei” – analīze. Derīgo izrakteņu ieguvei ir vajadzīgs daudz enerģijas un ūdens, un tos bieži iegūst teritorijās, kur trūkst gan enerģijas, gan ūdens. Transportēšanas un apstrādes procesā ir vajadzīgi ogļūdeņraži un izdalās siltumnīcefektu izraisošās gāzes. Pašlaik fosfora zudumu līmenis ir augsts; tikai 15 % no iegūtā fosfora nonāk patērētajā pārtikā (Rosemarin & Jensen, European Sustainable Phosphorus Conference, 2013. gada marts – minēti 20–25 %; Eiropas Ilgtspējīgas fosfora izmantošanas platforma minējusi tikai 15 %). Taču fosforam ir būtiska nozīme dzīvības nodrošināšanā. Fosfora patēriņu var optimizēt, bet no tā nevar atteikties. |
| --- | --- |

3.5.2.

Lai panāktu ilgtspējīgu izmantošanu, vajadzīga aprites cikla – no “raktuvēm” līdz “zemnieku saimniecībām”, no tām līdz “galdam” un no tā līdz “jūras gultnei” – analīze. Derīgo izrakteņu ieguvei ir vajadzīgs daudz enerģijas un ūdens, un tos bieži iegūst teritorijās, kur trūkst gan enerģijas, gan ūdens. Transportēšanas un apstrādes procesā ir vajadzīgi ogļūdeņraži un izdalās siltumnīcefektu izraisošās gāzes. Pašlaik fosfora zudumu līmenis ir augsts; tikai 15 % no iegūtā fosfora nonāk patērētajā pārtikā (Rosemarin & Jensen, European Sustainable Phosphorus Conference, 2013. gada marts – minēti 20–25 %; Eiropas Ilgtspējīgas fosfora izmantošanas platforma minējusi tikai 15 %). Taču fosforam ir būtiska nozīme dzīvības nodrošināšanā. Fosfora patēriņu var optimizēt, bet no tā nevar atteikties.

Rosemarin & Jensen, European Sustainable Phosphorus Conference

| 3.5.3. | Citādi ir ar fosfora izmantošanu, kas nav saistīta ar pārtiku. Mājsaimniecībās lietotos mazgāšanas līdzekļus var ražot, neizmantojot fosfātus, kuru izmantošana ir būtiski samazināta. Daudz lielākus draudus rada biodegvielas ražošana no dažādām kultūrām. Precīzāk jāaprēķina enerģijas izmaksas un priekšrocības visos posmos. EESK ir analizējusi dažus sociālās un ekonomiskās ietekmes aspektus; tagad steidzami ir jāveic aprites cikla, tostarp fosfora izmantošanas, visaptveroša analīze, un pasākumi ir jāpielāgo, ja tas vajadzīgs. |
| --- | --- |

3.5.3.

Citādi ir ar fosfora izmantošanu, kas nav saistīta ar pārtiku. Mājsaimniecībās lietotos mazgāšanas līdzekļus var ražot, neizmantojot fosfātus, kuru izmantošana ir būtiski samazināta. Daudz lielākus draudus rada biodegvielas ražošana no dažādām kultūrām. Precīzāk jāaprēķina enerģijas izmaksas un priekšrocības visos posmos. EESK ir analizējusi dažus sociālās un ekonomiskās ietekmes aspektus; tagad steidzami ir jāveic aprites cikla, tostarp fosfora izmantošanas, visaptveroša analīze, un pasākumi ir jāpielāgo, ja tas vajadzīgs.

| 3.5.4. | Katrā gadījumā jācenšas samazināt no fosfātiežiem iegūtā fosfora patēriņu (jauni lietojumi, kuru dēļ fosfors jāieved Eiropas Savienībā) un jāpalielina organisko vielu (pārtikas un pārstrādes atkritumu, komposta) atkārtota izmantošana un tādu vielu droša pārstrāde, kurās ir daudz fosfora un kuras pašlaik uzskata par atkritumiem (dzīvnieku un cilvēku ekskrementi, notekūdeņi un notekūdeņu dūņas). Jāmeklē iespējas, kā izmantot pārstrādes procesā radušos blakusproduktus. |
| --- | --- |

3.5.4.

Katrā gadījumā jācenšas samazināt no fosfātiežiem iegūtā fosfora patēriņu (jauni lietojumi, kuru dēļ fosfors jāieved Eiropas Savienībā) un jāpalielina organisko vielu (pārtikas un pārstrādes atkritumu, komposta) atkārtota izmantošana un tādu vielu droša pārstrāde, kurās ir daudz fosfora un kuras pašlaik uzskata par atkritumiem (dzīvnieku un cilvēku ekskrementi, notekūdeņi un notekūdeņu dūņas). Jāmeklē iespējas, kā izmantot pārstrādes procesā radušos blakusproduktus.

| 3.5.5. | Jārod atbilstoši risinājumi, kā sasniegt iepriekš minētos mērķus un izglītot regulējošās iestādes, piegādātājus, lauksaimniekus, tirgotājus un to klientus, lai tie izmantotu vēlamos jaunos produktus un paņēmienus. Pašlaik notiek komerciāli dzīvotspējīgu risinājumu meklējumi. Eiropas Ilgtspējīgas fosfora izmantošanas platforma un citas struktūras cieši sadarbojas ar Komisiju, lai šim darbam būtu konkrēti rezultāti. |
| --- | --- |

3.5.5.

Jārod atbilstoši risinājumi, kā sasniegt iepriekš minētos mērķus un izglītot regulējošās iestādes, piegādātājus, lauksaimniekus, tirgotājus un to klientus, lai tie izmantotu vēlamos jaunos produktus un paņēmienus. Pašlaik notiek komerciāli dzīvotspējīgu risinājumu meklējumi. Eiropas Ilgtspējīgas fosfora izmantošanas platforma un citas struktūras cieši sadarbojas ar Komisiju, lai šim darbam būtu konkrēti rezultāti.

| 3.5.6. | Komisijai un citām iestādēm, ES aģentūrām un padomdevējām iestādēm būtu jāturpina norādīt uz tiesību aktiem, kas jāpārskata vai labāk jāievieš, jo gūta jauna pieredze vai mainījušās ārējās vajadzības. Pieeja atkritumu problēmu risināšanai ir jāmaina kopumā, un tā jau tiek mainīta. Kā norādīts paziņojumā, pašreizējā pieeja ir sadrumstalota un nelietderīga un neļauj sasniegt vēlamos rezultātus atkārtotas izmatošanas un pārstrādes jomā. |
| --- | --- |

3.5.6.

Komisijai un citām iestādēm, ES aģentūrām un padomdevējām iestādēm būtu jāturpina norādīt uz tiesību aktiem, kas jāpārskata vai labāk jāievieš, jo gūta jauna pieredze vai mainījušās ārējās vajadzības. Pieeja atkritumu problēmu risināšanai ir jāmaina kopumā, un tā jau tiek mainīta. Kā norādīts paziņojumā, pašreizējā pieeja ir sadrumstalota un nelietderīga un neļauj sasniegt vēlamos rezultātus atkārtotas izmatošanas un pārstrādes jomā.

3.6.   Kas ES būtu jāveicina saistībā ar turpmāku pētniecību un inovāciju fosfora ilgtspējīgas izmantošanas jomā?

Kas ES būtu jāveicina saistībā ar turpmāku pētniecību un inovāciju fosfora ilgtspējīgas izmantošanas jomā?

| 3.6.1. | Komisijai būtu jāveicina pētniecība jomās, kur vēlamo rezultātu neizdodas sasniegt, jo tirgū trūkst skaidru komerciālu stimulu (piemēram, tādēļ, ka no fosfātiežiem iegūtais fosfors ir pastāvīgi pieejams par salīdzinoši zemu cenu), jo, iespējams, nav atrisināti interešu konflikti (piemēram, saistībā ar kvalitātes standartiem attiecībā uz mēslojumu, kura sastāvā ir pārstrādāts fosfāts, un mēslojumu, kura sastāvā ir tīrs fosfāts), jo ES dalībvalstīs vērojamā prakse ir ļoti atšķirīga (piemēram, fosfāta pašreizējā izmantošana un patēriņa tendences) vai viegli sasniedzamu sinerģiju neizdodas panākt (piemēram, dzīvniekizcelsmes atkritumu un citu ar fosforu bagātu atkritumu nosūtīšana no dalībvalstīm, kur vērojams to pārpalikums, uz dalībvalstīm, kur to trūkst). |
| --- | --- |

3.6.1.

Komisijai būtu jāveicina pētniecība jomās, kur vēlamo rezultātu neizdodas sasniegt, jo tirgū trūkst skaidru komerciālu stimulu (piemēram, tādēļ, ka no fosfātiežiem iegūtais fosfors ir pastāvīgi pieejams par salīdzinoši zemu cenu), jo, iespējams, nav atrisināti interešu konflikti (piemēram, saistībā ar kvalitātes standartiem attiecībā uz mēslojumu, kura sastāvā ir pārstrādāts fosfāts, un mēslojumu, kura sastāvā ir tīrs fosfāts), jo ES dalībvalstīs vērojamā prakse ir ļoti atšķirīga (piemēram, fosfāta pašreizējā izmantošana un patēriņa tendences) vai viegli sasniedzamu sinerģiju neizdodas panākt (piemēram, dzīvniekizcelsmes atkritumu un citu ar fosforu bagātu atkritumu nosūtīšana no dalībvalstīm, kur vērojams to pārpalikums, uz dalībvalstīm, kur to trūkst).

| 3.6.2. | Būtu jānorāda arī uz nepieciešamību uzlabot visu iesaistīto nozaru saziņu, spēkā esošo tiesību aktu atšķirībām un Komisijas struktūrvienību un citu reglamentējošo iestāžu pilnvarām, kas ir nesaskaņotas un dažkārt pat pretrunīgas. |
| --- | --- |

3.6.2.

Būtu jānorāda arī uz nepieciešamību uzlabot visu iesaistīto nozaru saziņu, spēkā esošo tiesību aktu atšķirībām un Komisijas struktūrvienību un citu reglamentējošo iestāžu pilnvarām, kas ir nesaskaņotas un dažkārt pat pretrunīgas.

3.7.   Vai Jūs uzskatāt, ka pieejamā informācija par fosfora izmantošanas efektivitāti un fosfora otrreizēju izmantošanu ir pienācīga? Ja nē, kāda cita statistikas informācija varētu būt nepieciešama?

Vai Jūs uzskatāt, ka pieejamā informācija par fosfora izmantošanas efektivitāti un fosfora otrreizēju izmantošanu ir pienācīga? Ja nē, kāda cita statistikas informācija varētu būt nepieciešama?

| 3.7.1. | Uz šiem jautājumiem jāatbild ar “nē”. Skaidrs, ka vajadzīga ticama, nesadrumstalota un plašāka informācija par citiem piesārņotājiem, tostarp smagiem un (vieglākiem) metāliem, to avotiem un nonākšanu pārtikā, medikamentiem un metabolītiem, patogēniem, saistītajām barības vielām, pieejamību, mēslošanas modeļiem, agronomisko efektivitāti, pārstrādes tehnoloģijām, ietekmi uz vidi utt. |
| --- | --- |

3.7.1.

Uz šiem jautājumiem jāatbild ar “nē”. Skaidrs, ka vajadzīga ticama, nesadrumstalota un plašāka informācija par citiem piesārņotājiem, tostarp smagiem un (vieglākiem) metāliem, to avotiem un nonākšanu pārtikā, medikamentiem un metabolītiem, patogēniem, saistītajām barības vielām, pieejamību, mēslošanas modeļiem, agronomisko efektivitāti, pārstrādes tehnoloģijām, ietekmi uz vidi utt.

| 3.7.2. | Piemērots sākums būtu statistikas dati, ja tie ir pieejami. Būtiska nozīme būs izglītošanai, ieinteresētībai un pārmaiņu atbalstīšanai. Lai to panāktu, vispiemērotākais risinājums ir Komisijas un tādu struktūru kā Eiropas Ilgtspējīgas fosfora izmantošanas platforma partnerība. |
| --- | --- |

3.7.2.

Piemērots sākums būtu statistikas dati, ja tie ir pieejami. Būtiska nozīme būs izglītošanai, ieinteresētībai un pārmaiņu atbalstīšanai. Lai to panāktu, vispiemērotākais risinājums ir Komisijas un tādu struktūru kā Eiropas Ilgtspējīgas fosfora izmantošanas platforma partnerība.

3.8.   Kā Eiropas inovācijas partnerība “Lauksaimniecības ražīgums un ilgtspēja” varētu palīdzēt panākt ilgtspējīgu fosfora izmantošanu?

Kā Eiropas inovācijas partnerība “Lauksaimniecības ražīgums un ilgtspēja” varētu palīdzēt panākt ilgtspējīgu fosfora izmantošanu?

| 3.8.1. | Saistībā ar stratēģiju “Eiropa 2020” ir izveidotas piecas Eiropas inovācijas partnerības. Trīs no minētajām partnerībām, kas saistītas ar lauksaimniecības ražīgumu, ūdeni un izejvielām, ietekmēs lauksaimniecības nozari kopumā un fosfora izmantošanu jo īpaši, bet mazāka ietekme būs pārējām divām partnerībām, kuras saistītas ar progresīvām pilsētām un aktīvām un veselīgām vecumdienām. Pieeja fosfora izmantošanas jomā ir jauna risināma problēma, kuras risinājums varētu vēlāk kalpot par paraugu citu jautājumu risināšanai. |
| --- | --- |

3.8.1.

Saistībā ar stratēģiju “Eiropa 2020” ir izveidotas piecas Eiropas inovācijas partnerības. Trīs no minētajām partnerībām, kas saistītas ar lauksaimniecības ražīgumu, ūdeni un izejvielām, ietekmēs lauksaimniecības nozari kopumā un fosfora izmantošanu jo īpaši, bet mazāka ietekme būs pārējām divām partnerībām, kuras saistītas ar progresīvām pilsētām un aktīvām un veselīgām vecumdienām. Pieeja fosfora izmantošanas jomā ir jauna risināma problēma, kuras risinājums varētu vēlāk kalpot par paraugu citu jautājumu risināšanai.

| 3.8.2. | Izveidota augsta līmeņa vadības grupa, un panākt vienošanās par stratēģisko īstenošanas plānu. Panākumus izdosies gūt, ja ieinteresētās personas rīkosies vienoti un visas ieinteresētās personas būs pārstāvētas un tiks aktīvi iesaistītas. Lielākā uzmanība pievērsta iespējamai rīcībai Eiropas Savienībā – plašākā nozīmē no “zemnieku saimniecībām” līdz “galdam” —, un tāpēc vērība nav pievērsta dažiem jautājumiem, kas minēti iepriekš. |
| --- | --- |

3.8.2.

Izveidota augsta līmeņa vadības grupa, un panākt vienošanās par stratēģisko īstenošanas plānu. Panākumus izdosies gūt, ja ieinteresētās personas rīkosies vienoti un visas ieinteresētās personas būs pārstāvētas un tiks aktīvi iesaistītas. Lielākā uzmanība pievērsta iespējamai rīcībai Eiropas Savienībā – plašākā nozīmē no “zemnieku saimniecībām” līdz “galdam” —, un tāpēc vērība nav pievērsta dažiem jautājumiem, kas minēti iepriekš.

| 3.8.3. | EESK atzinīgi vērtē stratēģiskā īstenošanas plāna saturu, kas ir ļoti plašs un visaptverošs, bet tajā nav minētas skaidri noteiktas prioritātes, mehānismi juridisku strīdu atrisināšanai vai rīcības grafiks. Maz uzmanības veltīts jomām, kurās konkrētiem ES vai dalībvalstu pasākumiem (konkrētu darbību subsidēšana, nesubsidēšana vai pat aizliegšana, lai sasniegtu citus mērķus) nav bijuši ekonomiski ilgtspējīgi vai vēlami rezultāti Eiropas Savienībā vai citviet. |
| --- | --- |

3.8.3.

EESK atzinīgi vērtē stratēģiskā īstenošanas plāna saturu, kas ir ļoti plašs un visaptverošs, bet tajā nav minētas skaidri noteiktas prioritātes, mehānismi juridisku strīdu atrisināšanai vai rīcības grafiks. Maz uzmanības veltīts jomām, kurās konkrētiem ES vai dalībvalstu pasākumiem (konkrētu darbību subsidēšana, nesubsidēšana vai pat aizliegšana, lai sasniegtu citus mērķus) nav bijuši ekonomiski ilgtspējīgi vai vēlami rezultāti Eiropas Savienībā vai citviet.

| 3.8.4. | EESK pauž cerību, ka Eiropas Inovācijas partnerības mērķus izdosies sasniegt savlaicīgi; tas būtu rezultāts, kas pozitīvi ietekmētu fosfora izmantošanu. Debatēs būtu jāapspriež barības vielu izmantošana, mēslojuma efektivitāte, pārstrāde, kūtsmēslu un citu organisko atkritumu apstrāde, transports un izmantošana. Tas sekmētu Eiropas Ilgtspējīgas fosfora izmantošanas platformas darba programmas īstenošanu. Noteikti būtu jānodrošina minētās partnerības un platformas mijiedarbība. |
| --- | --- |

3.8.4.

EESK pauž cerību, ka Eiropas Inovācijas partnerības mērķus izdosies sasniegt savlaicīgi; tas būtu rezultāts, kas pozitīvi ietekmētu fosfora izmantošanu. Debatēs būtu jāapspriež barības vielu izmantošana, mēslojuma efektivitāte, pārstrāde, kūtsmēslu un citu organisko atkritumu apstrāde, transports un izmantošana. Tas sekmētu Eiropas Ilgtspējīgas fosfora izmantošanas platformas darba programmas īstenošanu. Noteikti būtu jānodrošina minētās partnerības un platformas mijiedarbība.

3.9.   Ko varētu darīt, lai nodrošinātu kūtsmēslu labāku apsaimniekošanu un lielāku apjomu apstrādi apgabalos, kur ir pārmērīgi lieli krājumi, un lai veicinātu apstrādāto kūtsmēslu intensīvāku izmantošanu ārpus minētajiem apgabaliem?

Ko varētu darīt, lai nodrošinātu kūtsmēslu labāku apsaimniekošanu un lielāku apjomu apstrādi apgabalos, kur ir pārmērīgi lieli krājumi, un lai veicinātu apstrādāto kūtsmēslu intensīvāku izmantošanu ārpus minētajiem apgabaliem?

| 3.9.1. | “Atkritumi” ir visi materiāli, kurus to tiešie īpašnieki uzskata par nevērtīgiem vai ar negatīvu vērtību; tiklīdz tiem var piešķirt vērtību, tie kļūst par tirgojamu produktu. Pilnībā efektīvā sistēmā visas atkritumu plūsmas tiktu pārstrādātas un izmantotas. Globalizācija ir sarežģījusi šīs problēmas analīzi, taču likusi meklēt steidzamāku risinājumu. Šķidro un cieto augu, dzīvnieku un cilvēku izcelsmes atkritumu plūsmas tagad ir uzskatāmas par tirgojamu vērtību, nevis ar lielām izmaksām saistītu problēmu. |
| --- | --- |

3.9.1.

“Atkritumi” ir visi materiāli, kurus to tiešie īpašnieki uzskata par nevērtīgiem vai ar negatīvu vērtību; tiklīdz tiem var piešķirt vērtību, tie kļūst par tirgojamu produktu. Pilnībā efektīvā sistēmā visas atkritumu plūsmas tiktu pārstrādātas un izmantotas. Globalizācija ir sarežģījusi šīs problēmas analīzi, taču likusi meklēt steidzamāku risinājumu. Šķidro un cieto augu, dzīvnieku un cilvēku izcelsmes atkritumu plūsmas tagad ir uzskatāmas par tirgojamu vērtību, nevis ar lielām izmaksām saistītu problēmu.

| 3.9.2. | To vieglāk ir pateikt, nekā panākt. Būs vajadzīgi pētījumi un jaunas tehnoloģijas; būs jāpielāgo tiesību akti, lai nodrošinātu lielāku satura skaidrību un noteiktību attiecībā uz pārvietošanu pāri robežām un iekšzemē. Jānodrošina, ka finanšu stimuli ir skaidri. Vislielākās panākumu izredzes varētu būt vietēja līmeņa risinājumiem, kuros paredzēta pārstrādātu vai nepārstrādātu kūtsmēslu un mākslīgā mēslojuma izmantošana. Varētu izstrādāt vietēja vai reģionāla līmeņa projektus ar mērķi risināt specifiskas problēmas, efektīvi izmantot investīcijas un pēc iespējas samazināt ietekmi uz vidi. |
| --- | --- |

3.9.2.

To vieglāk ir pateikt, nekā panākt. Būs vajadzīgi pētījumi un jaunas tehnoloģijas; būs jāpielāgo tiesību akti, lai nodrošinātu lielāku satura skaidrību un noteiktību attiecībā uz pārvietošanu pāri robežām un iekšzemē. Jānodrošina, ka finanšu stimuli ir skaidri. Vislielākās panākumu izredzes varētu būt vietēja līmeņa risinājumiem, kuros paredzēta pārstrādātu vai nepārstrādātu kūtsmēslu un mākslīgā mēslojuma izmantošana. Varētu izstrādāt vietēja vai reģionāla līmeņa projektus ar mērķi risināt specifiskas problēmas, efektīvi izmantot investīcijas un pēc iespējas samazināt ietekmi uz vidi.

| 3.9.3. | EIP vai ESPP ieinteresētajām aprindām būs nozīmīga loma, globālus risinājumus pielāgojot lauksaimniecības uzņēmuma, kopienas, municipālā vai reģionālā līmeņa faktiskajām iespējām; būs visaptveroši jāiesaista dalībvalstis un citi pilsoniskās sabiedrības pārstāvji. |
| --- | --- |

3.9.3.

EIP vai ESPP ieinteresētajām aprindām būs nozīmīga loma, globālus risinājumus pielāgojot lauksaimniecības uzņēmuma, kopienas, municipālā vai reģionālā līmeņa faktiskajām iespējām; būs visaptveroši jāiesaista dalībvalstis un citi pilsoniskās sabiedrības pārstāvji.

ESPP

3.10.   Ko varētu darīt, lai uzlabotu fosfora reģenerēšanu no pārtikas atkritumiem un citiem bioloģiski noārdāmajiem atkritumiem?

Ko varētu darīt, lai uzlabotu fosfora reģenerēšanu no pārtikas atkritumiem un citiem bioloģiski noārdāmajiem atkritumiem?

| 3.10.1. | Vislabākais veids, kā samazināt pārtikas atkritumu daudzumu, ir nodrošināt, lai pārtikas produktus kā līdzsvarotas un veselīgas diētas daļu saņemtu un apēstu tie, kam ir vajadzīga iztika. Ir jāpārskata marķēšanas tiesību akti un mazumtirdzniecības prakse saistībā ar “kvalitāti” (forma, izskats un izmērs attiecībā pret garšu vai uzturvērtību), porciju lielumu, “ieteicams līdz” vai “jāpārdod līdz” datumiem un nepārdotās pārtikas iznīcināšanu. Lieliem komerclietotājiem (pārtikas produktu pārstrādātājiem, sabiedriskās ēdināšanas uzņēmumiem, restorāniem) būtu jāsamazina atkritumu daudzums vienkārši ekonomisku apsvērumu dēļ, un tiem vajadzētu uzlikt par pienākumu pārstrādāt kompostā visu, ko nevar tieši izmantot. Būtu jāveicina nozares mēroga iniciatīvas, iesaistot mazumtirgotājus. Ar saprātīgiem iepirkšanās paradumiem un savlaicīgu patēriņu var un vajag, cik vien iespējams, samazināt mājsaimniecību pārtikas atkritumu daudzumu, un tas ir iespējams, izglītojot patērētājus. Atlieku individuāla kompostēšana laukos ir iespējama, taču lielās pilsētās tas nav tik vienkārši. |
| --- | --- |

3.10.1.

Vislabākais veids, kā samazināt pārtikas atkritumu daudzumu, ir nodrošināt, lai pārtikas produktus kā līdzsvarotas un veselīgas diētas daļu saņemtu un apēstu tie, kam ir vajadzīga iztika. Ir jāpārskata marķēšanas tiesību akti un mazumtirdzniecības prakse saistībā ar “kvalitāti” (forma, izskats un izmērs attiecībā pret garšu vai uzturvērtību), porciju lielumu, “ieteicams līdz” vai “jāpārdod līdz” datumiem un nepārdotās pārtikas iznīcināšanu. Lieliem komerclietotājiem (pārtikas produktu pārstrādātājiem, sabiedriskās ēdināšanas uzņēmumiem, restorāniem) būtu jāsamazina atkritumu daudzums vienkārši ekonomisku apsvērumu dēļ, un tiem vajadzētu uzlikt par pienākumu pārstrādāt kompostā visu, ko nevar tieši izmantot. Būtu jāveicina nozares mēroga iniciatīvas, iesaistot mazumtirgotājus. Ar saprātīgiem iepirkšanās paradumiem un savlaicīgu patēriņu var un vajag, cik vien iespējams, samazināt mājsaimniecību pārtikas atkritumu daudzumu, un tas ir iespējams, izglītojot patērētājus. Atlieku individuāla kompostēšana laukos ir iespējama, taču lielās pilsētās tas nav tik vienkārši.

| 3.10.2. | Bioloģiski noārdāmu atkritumu, izņemot dārza atkritumus, atsevišķa savākšana parasti nav pārāk izplatīta un ir atkarīga no pieejamā budžeta un prioritātēm. Visu uzturā neizmantojamo pārtikas atkritumu kompostēšana palīdz fosforu saglabāt pārtikas ķēdē un vajadzības gadījumā uzlabot augsnes kvalitāti. Jāpievērš uzmanība vērtības pievienošanai, nevis tikai atkritumu apglabāšanai. |
| --- | --- |

3.10.2.

Bioloģiski noārdāmu atkritumu, izņemot dārza atkritumus, atsevišķa savākšana parasti nav pārāk izplatīta un ir atkarīga no pieejamā budžeta un prioritātēm. Visu uzturā neizmantojamo pārtikas atkritumu kompostēšana palīdz fosforu saglabāt pārtikas ķēdē un vajadzības gadījumā uzlabot augsnes kvalitāti. Jāpievērš uzmanība vērtības pievienošanai, nevis tikai atkritumu apglabāšanai.

3.11.   Vai vismaz kaut kāda fosfora reģenerācija no notekūdeņu attīrīšanas būtu jāpadara par obligātu vai jāveicina? Ko varētu darīt, lai padarītu notekūdeņu dūņas un bioloģiski noārdāmos atkritumus pieejamākus un pieņemamākus laukkopībai?

Vai vismaz kaut kāda fosfora reģenerācija no notekūdeņu attīrīšanas būtu jāpadara par obligātu vai jāveicina? Ko varētu darīt, lai padarītu notekūdeņu dūņas un bioloģiski noārdāmos atkritumus pieejamākus un pieņemamākus laukkopībai?

| 3.11.1. | Ir izstrādāti risinājumi nelielām mājsaimniecību iekārtām, galvenokārt, lai risinātu problēmas, kuras attālās vietās saistītas ar pārmērīgu fosfora daudzumu, kas izraisa blakus esošu stāvošu ūdeņu eitrofikāciju. Taču tie ir dārgi un grūti pielāgojami blīvi apdzīvotos pilsētu apgabalos. Risinājumu iespējas bieži ir atkarīgas no pilsētu lieluma. |
| --- | --- |

3.11.1.

Ir izstrādāti risinājumi nelielām mājsaimniecību iekārtām, galvenokārt, lai risinātu problēmas, kuras attālās vietās saistītas ar pārmērīgu fosfora daudzumu, kas izraisa blakus esošu stāvošu ūdeņu eitrofikāciju. Taču tie ir dārgi un grūti pielāgojami blīvi apdzīvotos pilsētu apgabalos. Risinājumu iespējas bieži ir atkarīgas no pilsētu lieluma.

| 3.11.2. | Pilsētas notekūdeņu attīrīšanu regulē noteikumi par notekūdeņu kvalitāti, nevis par konkrētu sastāvdaļu potenciālo vērtību. Šī pieeja būtu steidzami jāpārskata. Notekūdeņu attīrīšanas esošo sistēmu modernizācija var būt dārga; lietderīgāk ir nodrošināt projektus jaunām investīcijām, kas operatoru izpratnē var dot lielāku pievienoto vērtību. Bioloģisko cietvielu izmantošana uz lauka vairāk būtu jāorientē uz ražības optimizēšanu, nevis atkritumu apglabāšanas robežvērtību ievērošanu. |
| --- | --- |

3.11.2.

Pilsētas notekūdeņu attīrīšanu regulē noteikumi par notekūdeņu kvalitāti, nevis par konkrētu sastāvdaļu potenciālo vērtību. Šī pieeja būtu steidzami jāpārskata. Notekūdeņu attīrīšanas esošo sistēmu modernizācija var būt dārga; lietderīgāk ir nodrošināt projektus jaunām investīcijām, kas operatoru izpratnē var dot lielāku pievienoto vērtību. Bioloģisko cietvielu izmantošana uz lauka vairāk būtu jāorientē uz ražības optimizēšanu, nevis atkritumu apglabāšanas robežvērtību ievērošanu.

| 3.11.3. | Būs vajadzīgi jauni standarti to izmantošanai pārtikas produktu ražošanā, tostarp laukkopībā, lai tās lietotu līdztekus mākslīgajam mēslojumam (un tādējādi vieglāk kontrolētu to kvalitāti un izmantošanas rezultātus). Ar pārtiku nesaistīta izmantošana (parki, golfa laukumi, pilsētas un rūpniecisko ainavu veidošana, vides sanācija, mežkopība, augsnes aizsardzība pret eroziju, piekrastes aizsardzība utt.) nav tik sarežģīta. |
| --- | --- |

3.11.3.

Būs vajadzīgi jauni standarti to izmantošanai pārtikas produktu ražošanā, tostarp laukkopībā, lai tās lietotu līdztekus mākslīgajam mēslojumam (un tādējādi vieglāk kontrolētu to kvalitāti un izmantošanas rezultātus). Ar pārtiku nesaistīta izmantošana (parki, golfa laukumi, pilsētas un rūpniecisko ainavu veidošana, vides sanācija, mežkopība, augsnes aizsardzība pret eroziju, piekrastes aizsardzība utt.) nav tik sarežģīta.

| 3.11.4. | Joprojām ir vajadzīgi mērķorientēti pētījumi un jaunu, rentablu tehnoloģiju izstrāde. Ikviena iedzīvotāja interesēs ir šādu rīcību veicināt, finansēt un popularizēt ES līmenī, kā arī to atbalstīt, apzinot un efektīvi nododot esošo paraugpraksi. Sekmīgas tehnoloģijas rada darba vietas un paver tirgus. Pārtikas ražošanas, sadales, izlietošanas un atkritumu apsaimniekošanas efektivitāte palīdz samazināt izmaksas patērētājiem un sasniegt citus mērķus enerģijas un klimata pārmaiņu jomā. |
| --- | --- |

3.11.4.

Joprojām ir vajadzīgi mērķorientēti pētījumi un jaunu, rentablu tehnoloģiju izstrāde. Ikviena iedzīvotāja interesēs ir šādu rīcību veicināt, finansēt un popularizēt ES līmenī, kā arī to atbalstīt, apzinot un efektīvi nododot esošo paraugpraksi. Sekmīgas tehnoloģijas rada darba vietas un paver tirgus. Pārtikas ražošanas, sadales, izlietošanas un atkritumu apsaimniekošanas efektivitāte palīdz samazināt izmaksas patērētājiem un sasniegt citus mērķus enerģijas un klimata pārmaiņu jomā.

| 3.11.5. | Būtu jānovērš šķēršļi virzībā uz progresu. Būtu jāizstrādā saskaņoti kritēriji stadijai, kad atkritumi vairs nav atkritumi, un jauna pieeja atkritumu definīcijai un kontrolei. Būtu jāpārskata ķimikāliju (REACH), augsnes un ūdens, mēslojuma un pārtikas izmantošanas, kā arī atkritumu apglabāšanas pamatdirektīvas, lai nodrošinātu, ka to mērķi joprojām ir piemēroti un pilnīgi un ka tie atbilst tagadējās ES prioritātēm mūsdienu globalizētajā pasaulē. Būs svarīga pienācīga un proporcionāla īstenošana valsts un vietējā līmenī. EESK ir gatava piedalīties šajā procesā. |
| --- | --- |

3.11.5.

Būtu jānovērš šķēršļi virzībā uz progresu. Būtu jāizstrādā saskaņoti kritēriji stadijai, kad atkritumi vairs nav atkritumi, un jauna pieeja atkritumu definīcijai un kontrolei. Būtu jāpārskata ķimikāliju (REACH), augsnes un ūdens, mēslojuma un pārtikas izmantošanas, kā arī atkritumu apglabāšanas pamatdirektīvas, lai nodrošinātu, ka to mērķi joprojām ir piemēroti un pilnīgi un ka tie atbilst tagadējās ES prioritātēm mūsdienu globalizētajā pasaulē. Būs svarīga pienācīga un proporcionāla īstenošana valsts un vietējā līmenī. EESK ir gatava piedalīties šajā procesā.

REACH

Briselē, 2014. gada 21. janvārī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  OV C 67, 06.03.2014., 47.-52. lpp.

1

---

| 11.6.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 177/84 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 177/84

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par invazīvu svešzemju sugu introdukcijas un izplatīšanās profilaksi un pārvaldību”

COM(2013) 620 final – 2013/0307 (COD)

(2014/C 177/15)

Ziņotājs:
  Georges Cingal

Eiropas Parlaments 2013. gada 12. septembrī un Padome 2013. gada 20. septembrī saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 192. panta 1. punktu un 304. pantu nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par invazīvu svešzemju sugu introdukcijas un izplatīšanās profilaksi un pārvaldību”

COM(2013) 620 final – 2013/0307 (COD).

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2014. gada 7. janvārī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 495. plenārajā sesijā, kas notika 2014. gada 21. un 22. janvārī (22. janvāra sēdē), ar 143 balsīm par, 1 balsi pret un 4 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu un vēlmi pieņemt ES juridisku instrumentu, kas jo īpaši nepieciešams klimata problēmu dēļ (dabiskā migrācija ziemeļu virzienā), bet vēlas uzsvērt, ka tiem, kas jau sen cēla trauksmi, reakcija var šķist novēlota. EESK uzskata, ka Komisijai vajadzētu pārliecināties, vai paziņojuma virsraksts dažādās ES valodās ir zinātniekiem pieņemams. Franču valodas tekstā Komiteja dod priekšroku jēdzienam “invazīvās (vai ekspansīvās) svešzemju sugas (ISS)” (uz latviešu valodas tulkojumu neattiecas). |
| --- | --- |

1.1.

EESK atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu un vēlmi pieņemt ES juridisku instrumentu, kas jo īpaši nepieciešams klimata problēmu dēļ (dabiskā migrācija ziemeļu virzienā), bet vēlas uzsvērt, ka tiem, kas jau sen cēla trauksmi, reakcija var šķist novēlota. EESK uzskata, ka Komisijai vajadzētu pārliecināties, vai paziņojuma virsraksts dažādās ES valodās ir zinātniekiem pieņemams. Franču valodas tekstā Komiteja dod priekšroku jēdzienam “invazīvās (vai ekspansīvās) svešzemju sugas (ISS)” (uz latviešu valodas tulkojumu neattiecas).

| 1.2. | EESK uzskata, ka invazīvu sugu apkarošana būtu jāuzskata par svarīgu Eiropas mērķi. Komiteja atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos ieviest vispārēju mehānismu cīņai ar invazīvajām svešzemju sugām. Tomēr EESK iesaka Komisijai labāk izskaidrot šo problēmu cēloņus, lai kļūtu skaidra dalībnieku masveida mobilizācijas nepieciešamība ar mērķi sniegt jebkādu noderīgu informāciju struktūrai, kas atbild par šo jautājumu. EESK arī iesaka Komisijai paturēt prātā jau paveikto un iegūto pieredzi, piemēram, LIFE programmas ietvaros apkarojot to ievesto sugu izplatīšanos, kas rada problēmas. Komiteja apšauba invazīvo sugu saraksta ierobežošanu līdz 50. |
| --- | --- |

1.2.

EESK uzskata, ka invazīvu sugu apkarošana būtu jāuzskata par svarīgu Eiropas mērķi. Komiteja atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos ieviest vispārēju mehānismu cīņai ar invazīvajām svešzemju sugām. Tomēr EESK iesaka Komisijai labāk izskaidrot šo problēmu cēloņus, lai kļūtu skaidra dalībnieku masveida mobilizācijas nepieciešamība ar mērķi sniegt jebkādu noderīgu informāciju struktūrai, kas atbild par šo jautājumu. EESK arī iesaka Komisijai paturēt prātā jau paveikto un iegūto pieredzi, piemēram, LIFE programmas ietvaros apkarojot to ievesto sugu izplatīšanos, kas rada problēmas. Komiteja apšauba invazīvo sugu saraksta ierobežošanu līdz 50.

LIFE

| 1.3. | EESK atzinīgi vērtē Komisijas vēlmi iesaistīt iedzīvotājus cīņā ar šobrīd apzinātajām invazīvajām svešzemju sugām. Tomēr EESK vēlētos, lai Komisija aicina iedzīvotājus iepazīties ar informāciju un piedalīties preventīvos pasākumos. EESK uzsver pilsoniskās sabiedrības organizāciju nozīmīgo lomu, jo sevišķi dabas teritoriju vai atpūtas zonu pārvaldībā. |
| --- | --- |

1.3.

EESK atzinīgi vērtē Komisijas vēlmi iesaistīt iedzīvotājus cīņā ar šobrīd apzinātajām invazīvajām svešzemju sugām. Tomēr EESK vēlētos, lai Komisija aicina iedzīvotājus iepazīties ar informāciju un piedalīties preventīvos pasākumos. EESK uzsver pilsoniskās sabiedrības organizāciju nozīmīgo lomu, jo sevišķi dabas teritoriju vai atpūtas zonu pārvaldībā.

| 1.4. | Tāpēc EESK aicina Komisiju izskatīt iespēju izveidot Eiropas Invazīvo augu sugu novērošanas centru, kas vienlaikus būtu atbildīgs par Eiropas rezultātu pārskatu un par informācijas apmaiņu ar valstīm ārpus ES. EESK uzskata, ka šim novērošanas centram vajadzētu būt skaidri noteiktam zinātnieku un ES iedzīvotāju kontaktpunktam, kas tos iesaistītu konkrētu problēmu risināšanā. Tas ļautu pilnīgāk izmantot vietējās iniciatīvas un kodolīgā komunikācijas programmā (tīmekļa vietnē) izcelt konverģenci. EESK uzskata, ka tāda novērošanas centra izveide, kas rūpētos par transversālu un starpdisciplīnu jautājumu risināšanu, iespējams, labvēlīgi ietekmētu vispārējo mobilizāciju, kas nepieciešama ekspertiem, vietējiem dalībniekiem un projektu īstenotājiem. |
| --- | --- |

1.4.

Tāpēc EESK aicina Komisiju izskatīt iespēju izveidot Eiropas Invazīvo augu sugu novērošanas centru, kas vienlaikus būtu atbildīgs par Eiropas rezultātu pārskatu un par informācijas apmaiņu ar valstīm ārpus ES. EESK uzskata, ka šim novērošanas centram vajadzētu būt skaidri noteiktam zinātnieku un ES iedzīvotāju kontaktpunktam, kas tos iesaistītu konkrētu problēmu risināšanā. Tas ļautu pilnīgāk izmantot vietējās iniciatīvas un kodolīgā komunikācijas programmā (tīmekļa vietnē) izcelt konverģenci. EESK uzskata, ka tāda novērošanas centra izveide, kas rūpētos par transversālu un starpdisciplīnu jautājumu risināšanu, iespējams, labvēlīgi ietekmētu vispārējo mobilizāciju, kas nepieciešama ekspertiem, vietējiem dalībniekiem un projektu īstenotājiem.

| 1.5. | EESK cer, ka šie noteikumi tiks iesniegti vēl šajā Eiropas Parlamenta pilnvaru termiņā, jo tādējādi tos varētu ieviest vēl līdz 2016. gadam. Piedāvātajai uzraudzības sistēmai ir nepieciešams zinātniskās kopienas apstiprinājums un tai jāveicina Konvencijā par bioloģisko daudzveidību ieteiktā identifikācijas saraksta izstrāde, kas izcelta 9. mērķī: “Līdz 2020. gadam tiks noteiktas un prioritārā secībā klasificētas invazīvās svešzemju sugas un to introdukcijas ceļi, prioritārās sugas tiks kontrolētas vai izskaustas un tiks ieviesti pasākumi to ievešanas ceļu pārvaldībai, lai novērstu to introdukciju un ieviešanos”. EESK aicina Komisiju apsvērt iespēju izveidot, balstoties uz Regulu (EK) Nr. 338/97, tādu zinātniskās analīzes grupu, kas varētu šo sarakstu mainīt. |
| --- | --- |

1.5.

EESK cer, ka šie noteikumi tiks iesniegti vēl šajā Eiropas Parlamenta pilnvaru termiņā, jo tādējādi tos varētu ieviest vēl līdz 2016. gadam. Piedāvātajai uzraudzības sistēmai ir nepieciešams zinātniskās kopienas apstiprinājums un tai jāveicina Konvencijā par bioloģisko daudzveidību ieteiktā identifikācijas saraksta izstrāde, kas izcelta 9. mērķī: “Līdz 2020. gadam tiks noteiktas un prioritārā secībā klasificētas invazīvās svešzemju sugas un to introdukcijas ceļi, prioritārās sugas tiks kontrolētas vai izskaustas un tiks ieviesti pasākumi to ievešanas ceļu pārvaldībai, lai novērstu to introdukciju un ieviešanos”. EESK aicina Komisiju apsvērt iespēju izveidot, balstoties uz Regulu (EK) Nr. 338/97, tādu zinātniskās analīzes grupu, kas varētu šo sarakstu mainīt.

| 1.6. | EESK atzinīgi vērtē to, ka caur ISS problemātiku Komisija interesējas par novārtā atstātām teritorijām (slikta augsne, agrākās dzelzceļa līnijas u. c.), kas bieži vien kļūst par invāzijas avotiem un izplatīšanās vai kolonizācijas kanāliem. EESK cer, ka rīcība, kas vērsta uz sākotnējo problemātisko sugu izskaušanu, dos iespēju veidot specializētus uzņēmumus un darba vietas. |
| --- | --- |

1.6.

EESK atzinīgi vērtē to, ka caur ISS problemātiku Komisija interesējas par novārtā atstātām teritorijām (slikta augsne, agrākās dzelzceļa līnijas u. c.), kas bieži vien kļūst par invāzijas avotiem un izplatīšanās vai kolonizācijas kanāliem. EESK cer, ka rīcība, kas vērsta uz sākotnējo problemātisko sugu izskaušanu, dos iespēju veidot specializētus uzņēmumus un darba vietas.

2.   Pamatojums un Komisijas priekšlikuma kopsavilkums

Pamatojums un Komisijas priekšlikuma kopsavilkums

| 2.1. | Invazīvās svešzemju sugas (ISS) būtiski ietekmē bioloģisko daudzveidību. Tās ir viens no galvenajiem un arvien biežāk vērojamiem bioloģiskās daudzveidības samazināšanās un sugu izzušanas iemesliem. Runājot par sociālajām un ekonomiskajām sekām, ISS var būt slimību pārnēsātājas vai tiešā veidā izraisīt veselības problēmas (piemēram, astmu, dermatītu un alerģijas). Tās var arī kaitēt infrastruktūrai un atpūtas un izklaides vietām, traucēt mežsaimniecībā vai radīt zaudējumus lauksaimniecībā. Tiek lēsts, ka ISS Savienībai izmaksā vismaz EUR 12 miljardus gadā, un zaudējumu izmaksas turpina palielināties (1). |
| --- | --- |

2.1.

Invazīvās svešzemju sugas (ISS) būtiski ietekmē bioloģisko daudzveidību. Tās ir viens no galvenajiem un arvien biežāk vērojamiem bioloģiskās daudzveidības samazināšanās un sugu izzušanas iemesliem. Runājot par sociālajām un ekonomiskajām sekām, ISS var būt slimību pārnēsātājas vai tiešā veidā izraisīt veselības problēmas (piemēram, astmu, dermatītu un alerģijas). Tās var arī kaitēt infrastruktūrai un atpūtas un izklaides vietām, traucēt mežsaimniecībā vai radīt zaudējumus lauksaimniecībā. Tiek lēsts, ka ISS Savienībai izmaksā vismaz EUR 12 miljardus gadā, un zaudējumu izmaksas turpina palielināties (1).

1

| 2.2. | Dalībvalstis īsteno pasākumus cīņai ar ISS, bet rīcība galvenokārt ir reaģējoša ar mērķi pēc iespējas samazināt jau nodarīto kaitējumu, nepievēršot pietiekamu uzmanību profilaksei vai jaunu apdraudējumu apzināšanai un apkarošanai. Veiktie pasākumi ir izkliedēti un bieži vien vāji koordinēti, turklāt daudzas sugas tiek aizmirstas. ISS neievēro valstu robežas un var viegli izplatīties no vienas dalībvalsts uz citu. Tāpēc ar valsts mēroga rīcību nepietiks, lai pasargātu Savienību no atsevišķu ISS radītā apdraudējuma. Turklāt šāda fragmentāra pieeja var radīt situāciju, ka vienā dalībvalstī īstenoto pasākumu efektivitāti apdraud kaimiņos esošo dalībvalstu bezdarbība. |
| --- | --- |

2.2.

Dalībvalstis īsteno pasākumus cīņai ar ISS, bet rīcība galvenokārt ir reaģējoša ar mērķi pēc iespējas samazināt jau nodarīto kaitējumu, nepievēršot pietiekamu uzmanību profilaksei vai jaunu apdraudējumu apzināšanai un apkarošanai. Veiktie pasākumi ir izkliedēti un bieži vien vāji koordinēti, turklāt daudzas sugas tiek aizmirstas. ISS neievēro valstu robežas un var viegli izplatīties no vienas dalībvalsts uz citu. Tāpēc ar valsts mēroga rīcību nepietiks, lai pasargātu Savienību no atsevišķu ISS radītā apdraudējuma. Turklāt šāda fragmentāra pieeja var radīt situāciju, ka vienā dalībvalstī īstenoto pasākumu efektivitāti apdraud kaimiņos esošo dalībvalstu bezdarbība.

| 2.3. | Priekšlikuma mērķis ir izveidot regulējumu rīcībai, lai novērstu, līdz minimumam samazinātu un ierobežotu ISS negatīvo ietekmi uz bioloģisko daudzveidību un ekosistēmu pakalpojumiem. Tas paredzēts arī, lai samazinātu sociālo un ekonomisko kaitējumu. Šajā nolūkā ir iecerēts saskaņot rīcību, koncentrēt resursus uz prioritārām sugām un pastiprināt profilakses pasākumus saskaņā ar Konvencijā par bioloģisko daudzveidību paredzēto pieeju un ar Savienības augu un dzīvnieku veselības režīmiem. Faktiski šis priekšlikums ir mēģinājums sasniegt šos mērķus ar tādu pasākumu palīdzību, kuri attiecas uz ISS apzinātu introdukciju Savienībā un to apzinātu izplatīšanu vidē, ISS neapzinātu introdukciju un izplatīšanu, nepieciešamību izveidot agrīnas brīdināšanas un ātras reaģēšanas sistēmu un nepieciešamību pārvaldīt ISS izplatību visā Savienībā. |
| --- | --- |

2.3.

Priekšlikuma mērķis ir izveidot regulējumu rīcībai, lai novērstu, līdz minimumam samazinātu un ierobežotu ISS negatīvo ietekmi uz bioloģisko daudzveidību un ekosistēmu pakalpojumiem. Tas paredzēts arī, lai samazinātu sociālo un ekonomisko kaitējumu. Šajā nolūkā ir iecerēts saskaņot rīcību, koncentrēt resursus uz prioritārām sugām un pastiprināt profilakses pasākumus saskaņā ar Konvencijā par bioloģisko daudzveidību paredzēto pieeju un ar Savienības augu un dzīvnieku veselības režīmiem. Faktiski šis priekšlikums ir mēģinājums sasniegt šos mērķus ar tādu pasākumu palīdzību, kuri attiecas uz ISS apzinātu introdukciju Savienībā un to apzinātu izplatīšanu vidē, ISS neapzinātu introdukciju un izplatīšanu, nepieciešamību izveidot agrīnas brīdināšanas un ātras reaģēšanas sistēmu un nepieciešamību pārvaldīt ISS izplatību visā Savienībā.

| 2.4. | “Kopsavilkums sabiedrībai”, kas tika izstrādāts pēc apspriešanās un pieejams Komisijas tīmekļa vietnē, ir nepārprotams. |
| --- | --- |

2.4.

“Kopsavilkums sabiedrībai”, kas tika izstrādāts pēc apspriešanās un pieejams Komisijas tīmekļa vietnē, ir nepārprotams.

3.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | Komisija beidzot reaģē uz profesionālu dabas pētnieku vai amatieru trauksmes ziņojumiem, kurus ļoti bieži atspoguļoja žurnālisti visos plašsaziņas līdzekļos. Komisija arī sniedz atbildi vietējo un reģionālo pašvaldību atbildīgajām amatpersonām, kuras vietējā līmenī jau sākušas rīkoties. Komisija ierosina preventīvajā politikā pārdomāti piemērot piesardzības principu tajos gadījumos, kad apdraudējums ir apstiprināts, vai ja ir identificēta jauna problēma. Komiteja to vērtē atzinīgi vēl jo vairāk tāpēc, ka paziņojums ir tālejošs un atbilst vērienīgajam uzdevumam. Atzinums NAT/433 (2) tika pieņemts bez iebildumiem 2009. gada 11. jūnijā. Jau toreiz Komiteja sagatavoja pārdomātus ieteikumus. Komiteja pauž nožēlu, ka ir vajadzīgs tik ilgs laiks, lai ieviestu rīcības plānus bioloģiskās daudzveidības saglabāšanai, īpaši tad, ja sociālās vai ekonomiskās aktivitātes ir balstītas uz svarīgām ekosistēmām. |
| --- | --- |

3.1.

Komisija beidzot reaģē uz profesionālu dabas pētnieku vai amatieru trauksmes ziņojumiem, kurus ļoti bieži atspoguļoja žurnālisti visos plašsaziņas līdzekļos. Komisija arī sniedz atbildi vietējo un reģionālo pašvaldību atbildīgajām amatpersonām, kuras vietējā līmenī jau sākušas rīkoties. Komisija ierosina preventīvajā politikā pārdomāti piemērot piesardzības principu tajos gadījumos, kad apdraudējums ir apstiprināts, vai ja ir identificēta jauna problēma. Komiteja to vērtē atzinīgi vēl jo vairāk tāpēc, ka paziņojums ir tālejošs un atbilst vērienīgajam uzdevumam. Atzinums NAT/433 (2) tika pieņemts bez iebildumiem 2009. gada 11. jūnijā. Jau toreiz Komiteja sagatavoja pārdomātus ieteikumus. Komiteja pauž nožēlu, ka ir vajadzīgs tik ilgs laiks, lai ieviestu rīcības plānus bioloģiskās daudzveidības saglabāšanai, īpaši tad, ja sociālās vai ekonomiskās aktivitātes ir balstītas uz svarīgām ekosistēmām.

2

| 3.2. | Komisijas priekšlikuma mērķis ir ar regulas palīdzību pavērt iespējas visu veidu bioloģiskas invāzijas apkarošanai. Bioloģiska invāzija ir tādu ievesto sugu izplatīšanās, kuras pārņem teritoriju un rada tajā kaitējumu (Starptautiskās Dabas un dabas resursu aizsardzības savienības (IUCN) definīcija). Ir trīs veidu kaitējums: draudi mūsu ekosistēmu bioloģiskajai daudzveidībai; dažkārt – draudi atsevišķu iedzīvotāju grupu veselībai; draudi atsevišķām ekonomikas darbībām. Dalībvalstīm būs tieši jāpārvalda tie gadījumi, kas saistīti ar kādas sugas izplatīšanos, kura nāk no viena reģiona un rada problēmas citā. Līdz ar to problēmas, ko rada samu populācija, būs jārisina katrā konkrētā gadījumā atsevišķi saskaņā ar subsidiaritātes principu. |
| --- | --- |

3.2.

Komisijas priekšlikuma mērķis ir ar regulas palīdzību pavērt iespējas visu veidu bioloģiskas invāzijas apkarošanai. Bioloģiska invāzija ir tādu ievesto sugu izplatīšanās, kuras pārņem teritoriju un rada tajā kaitējumu (Starptautiskās Dabas un dabas resursu aizsardzības savienības (IUCN) definīcija). Ir trīs veidu kaitējums: draudi mūsu ekosistēmu bioloģiskajai daudzveidībai; dažkārt – draudi atsevišķu iedzīvotāju grupu veselībai; draudi atsevišķām ekonomikas darbībām. Dalībvalstīm būs tieši jāpārvalda tie gadījumi, kas saistīti ar kādas sugas izplatīšanos, kura nāk no viena reģiona un rada problēmas citā. Līdz ar to problēmas, ko rada samu populācija, būs jārisina katrā konkrētā gadījumā atsevišķi saskaņā ar subsidiaritātes principu.

IUCN

| 3.3. | Komiteja pozitīvi vērtē izglītojošo darbu, ko paveikusi Eiropas Vides aģentūra un Vides ģenerāldirektorāts, kas nesen publicējis tematisku brošūru par ISS (Science For Environment Policy: Thematic issue on Invasive Alien Species, 18.09.2013.). |
| --- | --- |

3.3.

Komiteja pozitīvi vērtē izglītojošo darbu, ko paveikusi Eiropas Vides aģentūra un Vides ģenerāldirektorāts, kas nesen publicējis tematisku brošūru par ISS (Science For Environment Policy: Thematic issue on Invasive Alien Species, 18.09.2013.).

Science For Environment Policy: Thematic issue on Invasive Alien Species

| 3.4. | Komisija par pamatprincipu ir izvēlējusies sākotnēji par prioritārām noteikt 3 % no aptuveni 1 500 invazīvajām svešzemju sugām, kas ieviesušās Eiropā. EESK konstatē, ka šādai izvēlei nav nekāda zinātniska pamata un ka tā izdarīta ierobežotu budžeta līdzekļu dēļ. EESK atzinīgi vērtē Komisijas darbu starptautiskajā līmenī un dialogu ar dalībvalstīm, kas jau uzsākušas ISS pārvaldību. EESK aicina Komisiju apsvērt iespēju izveidot, balstoties uz Regulu (EK) Nr. 338/97, tādu zinātniskās analīzes grupu, kas varētu minēto sarakstu mainīt. |
| --- | --- |

3.4.

Komisija par pamatprincipu ir izvēlējusies sākotnēji par prioritārām noteikt 3 % no aptuveni 1 500 invazīvajām svešzemju sugām, kas ieviesušās Eiropā. EESK konstatē, ka šādai izvēlei nav nekāda zinātniska pamata un ka tā izdarīta ierobežotu budžeta līdzekļu dēļ. EESK atzinīgi vērtē Komisijas darbu starptautiskajā līmenī un dialogu ar dalībvalstīm, kas jau uzsākušas ISS pārvaldību. EESK aicina Komisiju apsvērt iespēju izveidot, balstoties uz Regulu (EK) Nr. 338/97, tādu zinātniskās analīzes grupu, kas varētu minēto sarakstu mainīt.

4.   Īpašas piezīmes

Īpašas piezīmes

| 4.1. | Komisija rūpīgi analizējusi visas problēmas, tomēr šķiet, ka franču valodā (un varbūt arī citās valodās) pastāv terminoloģijas problēmas. Būtu jāatgādina atšķirība starp invazīvajām sugām un ekspansīvajām: invazīvās sugas ir no cita reģiona, savukārt ekspansīvas var būt autohtonas sugas, kurām ir tik liels vairošanās potenciāls, ka tās var pārmērīgi dominēt kādā vidē, tādējādi padarot to nabadzīgāku. Ja pieņemam šo definīciju, vajadzētu pārliecināties, vai paziņojuma virsraksts franču valodā ir vispārēji pieņemams. Komisija “Kopsavilkumā sabiedrībai” franču valodā lietoja jēdzienu “ekspansīvās svešzemju sugas” (espèces allogènes envahissantes). Tāpēc vajadzētu pārliecināties, vai jēdziens “espèce exotique envahissante” (ekspansīvās eksotiskās sugas), kas ir bieži lietots, piemēram, Valonijā, neizraisa negatīvu reakciju biologu – šā jautājuma speciālistu vidū. Šī terminoloģijas problēma ir konstatēta franču valodā, bet ir jāpārbauda, vai tā nepastāv arī citās valodās. |
| --- | --- |

4.1.

Komisija rūpīgi analizējusi visas problēmas, tomēr šķiet, ka franču valodā (un varbūt arī citās valodās) pastāv terminoloģijas problēmas. Būtu jāatgādina atšķirība starp invazīvajām sugām un ekspansīvajām: invazīvās sugas ir no cita reģiona, savukārt ekspansīvas var būt autohtonas sugas, kurām ir tik liels vairošanās potenciāls, ka tās var pārmērīgi dominēt kādā vidē, tādējādi padarot to nabadzīgāku. Ja pieņemam šo definīciju, vajadzētu pārliecināties, vai paziņojuma virsraksts franču valodā ir vispārēji pieņemams. Komisija “Kopsavilkumā sabiedrībai” franču valodā lietoja jēdzienu “ekspansīvās svešzemju sugas” (espèces allogènes envahissantes). Tāpēc vajadzētu pārliecināties, vai jēdziens “espèce exotique envahissante” (ekspansīvās eksotiskās sugas), kas ir bieži lietots, piemēram, Valonijā, neizraisa negatīvu reakciju biologu – šā jautājuma speciālistu vidū. Šī terminoloģijas problēma ir konstatēta franču valodā, bet ir jāpārbauda, vai tā nepastāv arī citās valodās.

espèces allogènes envahissantes

espèce exotique envahissante

| 4.2. | Paziņojumā vajadzētu pilnīgāk izklāstīt, kāpēc situācija ir tik nopietna, īpaši tāpēc, ka tā joprojām pasliktinās. Obligāti ir jāizskaidro, ka izplatīšanās parādības tiek novērotas galvenokārt tad, kad attiecīgā suga neinteresē patērētājus (predators), kad tā nesaskaras ar cilvēka darbību (pilsētu teritorijās), kā arī tāpēc, ka šī suga izplatās grūti pieejamās vietās. Jebkurā gadījumā veidojas izplatīšanās perēklis: ludvīgijas (Ludwigia), daudzlapes (Myriophyllum), Japānas sūrene (Fallopia japonica) izplatās mitrās zonās; Pampu zāle (Gynerium), budleja (Buddleia), ošlapu kļava (Acer negundo), Japānas laka koks (Toxicodendron vernicifluum) – praktiski visur. Paziņojumā arī ir pamatoti norādīts, ka dažas sugas ir uzņemtas labvēlīgi. Šajā saistībā vajadzētu atcerēties, ka šīs ievestās sugas tika cildinātas tāpēc, ka tās spēja aklimatizēties – joprojām lielā cieņā ir baltā akācija (Robinia pseudoacacia), jo no tās var izgatavot mietus, tās izturīgā koksne ir piemērota dārza mēbelēm, no tās tiek iegūts medus. Savukārt tiek pausta nožēla par Sosnovska latvāņa (Heraclium spp.) ieviešanu skābbarības ražošanas nolūkā, jo tā izplatīšanās apdraud bioloģisko daudzveidību un tā izdalītais toksīns var izraisīt smagus apdegumus. |
| --- | --- |

4.2.

Paziņojumā vajadzētu pilnīgāk izklāstīt, kāpēc situācija ir tik nopietna, īpaši tāpēc, ka tā joprojām pasliktinās. Obligāti ir jāizskaidro, ka izplatīšanās parādības tiek novērotas galvenokārt tad, kad attiecīgā suga neinteresē patērētājus (predators), kad tā nesaskaras ar cilvēka darbību (pilsētu teritorijās), kā arī tāpēc, ka šī suga izplatās grūti pieejamās vietās. Jebkurā gadījumā veidojas izplatīšanās perēklis: ludvīgijas (Ludwigia), daudzlapes (Myriophyllum), Japānas sūrene (Fallopia japonica) izplatās mitrās zonās; Pampu zāle (Gynerium), budleja (Buddleia), ošlapu kļava (Acer negundo), Japānas laka koks (Toxicodendron vernicifluum) – praktiski visur. Paziņojumā arī ir pamatoti norādīts, ka dažas sugas ir uzņemtas labvēlīgi. Šajā saistībā vajadzētu atcerēties, ka šīs ievestās sugas tika cildinātas tāpēc, ka tās spēja aklimatizēties – joprojām lielā cieņā ir baltā akācija (Robinia pseudoacacia), jo no tās var izgatavot mietus, tās izturīgā koksne ir piemērota dārza mēbelēm, no tās tiek iegūts medus. Savukārt tiek pausta nožēla par Sosnovska latvāņa (Heraclium spp.) ieviešanu skābbarības ražošanas nolūkā, jo tā izplatīšanās apdraud bioloģisko daudzveidību un tā izdalītais toksīns var izraisīt smagus apdegumus.

predators

Ludwigia

Myriophyllum

Fallopia japonica

Gynerium

Buddleia

Acer negundo

Toxicodendron vernicifluum

Robinia pseudoacacia

Heraclium spp.

| 4.3. | Komisija nav pietiekami uzsvērusi būtiskās vides problēmas, kuras apzinājuši, piemēram, Natura 2000 teritoriju apsaimniekotāji. EESK vēlētos zināt, vai neviens par to nejūtas vainīgs. NVO atceras, ka tās ilgus gadus veltīgi prasīja aizliegt eksotisko bruņurupuču ievešanu. Šo problēmu sāka risināt tikai tad, kad tika iegūti pierādījumi, ka tie vairojas dabiskajās dzīvotnēs. EESK uzskata, ka šis paziņojums ir izstrādāts ar lielu novēlošanos, tomēr pauž gandarījumu par to, ka tagad gaidāmas pozitīvas pārmaiņas. |
| --- | --- |

4.3.

Komisija nav pietiekami uzsvērusi būtiskās vides problēmas, kuras apzinājuši, piemēram, Natura 2000 teritoriju apsaimniekotāji. EESK vēlētos zināt, vai neviens par to nejūtas vainīgs. NVO atceras, ka tās ilgus gadus veltīgi prasīja aizliegt eksotisko bruņurupuču ievešanu. Šo problēmu sāka risināt tikai tad, kad tika iegūti pierādījumi, ka tie vairojas dabiskajās dzīvotnēs. EESK uzskata, ka šis paziņojums ir izstrādāts ar lielu novēlošanos, tomēr pauž gandarījumu par to, ka tagad gaidāmas pozitīvas pārmaiņas.

Natura

| 4.4. | Komisija norāda uz tiesību aktiem citās valstīs. Tas ir pozitīvi, tomēr varbūt būtu labāk atklāti paziņot, ka ir nolemts balstīties uz ārvalstu labāko pieredzi. Uzmanības vērta ir starptautiskā iniciatīva – Ambrozijas diena (Ragweed Day), kas norisinās vasaras pirmajā sestdienā, lai cīnītos pret alerģiju izraisošu augu izplatīšanos (Ambrozija (Ambrosia artemisifolia) ir invazīvs augs, kas aug jebkurā augsnē, ja vien nesastop pārāk stipru konkurenci). Rūpniecības jomā ES vedināja risinājumu meklēt, sekojot aicinājumam dalībvalstīm apzināt labākās pieejamās tehnoloģijas un iedvesmoties no tām. |
| --- | --- |

4.4.

Komisija norāda uz tiesību aktiem citās valstīs. Tas ir pozitīvi, tomēr varbūt būtu labāk atklāti paziņot, ka ir nolemts balstīties uz ārvalstu labāko pieredzi. Uzmanības vērta ir starptautiskā iniciatīva – Ambrozijas diena (Ragweed Day), kas norisinās vasaras pirmajā sestdienā, lai cīnītos pret alerģiju izraisošu augu izplatīšanos (Ambrozija (Ambrosia artemisifolia) ir invazīvs augs, kas aug jebkurā augsnē, ja vien nesastop pārāk stipru konkurenci). Rūpniecības jomā ES vedināja risinājumu meklēt, sekojot aicinājumam dalībvalstīm apzināt labākās pieejamās tehnoloģijas un iedvesmoties no tām.

Ragweed Day),

Ambrosia artemisifolia

| 4.5. | Komisija uzsver, ka “tagadējā Savienības rīcība atstāj lielāko daļu ISS bez ievērības”. EESK, tāpat kā Komisija, ir sarūgtināta par šo situāciju, tomēr atgādina Komisijai, ka vides jautājumiem vajadzētu būt iekļautiem visās nozaru politikas jomās. EESK vēlētos, lai Komisija izskaidro, piemēram, kā šos problēmjautājumus varētu ņemt vērā kopējā lauksaimniecības politikā. Ir jārisina, piemēram, problēma saistībā ar dabisko pļavu aizaugšanu ar ludvīgijām (Ludwigia grandiflora). |
| --- | --- |

4.5.

Komisija uzsver, ka “tagadējā Savienības rīcība atstāj lielāko daļu ISS bez ievērības”. EESK, tāpat kā Komisija, ir sarūgtināta par šo situāciju, tomēr atgādina Komisijai, ka vides jautājumiem vajadzētu būt iekļautiem visās nozaru politikas jomās. EESK vēlētos, lai Komisija izskaidro, piemēram, kā šos problēmjautājumus varētu ņemt vērā kopējā lauksaimniecības politikā. Ir jārisina, piemēram, problēma saistībā ar dabisko pļavu aizaugšanu ar ludvīgijām (Ludwigia grandiflora).

Ludwigia grandiflora

| 4.6. | Komisija šo problēmu ir analizējusi ļoti rūpīgi, taču abstraktā veidā. EESK vēlas noskaidrot, vai nebūtu lietderīgi minēt konkrētus piemērus: Āzijas mārīti (Harmonia axyridis) vai melno ķirsi (Prunus serotina) kā apzināti ieviestas sugas, aļģes Caulerpa taxifolia un Āzijas sirseņus (Vespa velutina) kā neapzināti ieviestas sugas. Varbūt varētu arī minēt samu pašreizējo bezatbildīgo ievešanu (īpašs apzinātas ievešanas gadījums). Pretējā gadījumā EESK iesaka Komisijai citēt tās sagatavotos dokumentus (lieliska brošūra, kas izdota 2009. gadā), kā arī pievienot saites uz attiecīgiem tīmekļa resursiem. |
| --- | --- |

4.6.

Komisija šo problēmu ir analizējusi ļoti rūpīgi, taču abstraktā veidā. EESK vēlas noskaidrot, vai nebūtu lietderīgi minēt konkrētus piemērus: Āzijas mārīti (Harmonia axyridis) vai melno ķirsi (Prunus serotina) kā apzināti ieviestas sugas, aļģes Caulerpa taxifolia un Āzijas sirseņus (Vespa velutina) kā neapzināti ieviestas sugas. Varbūt varētu arī minēt samu pašreizējo bezatbildīgo ievešanu (īpašs apzinātas ievešanas gadījums). Pretējā gadījumā EESK iesaka Komisijai citēt tās sagatavotos dokumentus (lieliska brošūra, kas izdota 2009. gadā), kā arī pievienot saites uz attiecīgiem tīmekļa resursiem.

Harmonia axyridis

Prunus serotina

Caulerpa taxifolia

Vespa velutina

| 4.7. | Regulas priekšlikuma modeļu analīze ir skaidra, un 2.4. risinājuma izvēle ir pašsaprotama: dalībvalstis būs atbildīgas par rīcību, tiklīdz būs identificēta jauna problēma (informācijas nodošana, situācijas analīze, ierosinātā rīcība). |
| --- | --- |

4.7.

Regulas priekšlikuma modeļu analīze ir skaidra, un 2.4. risinājuma izvēle ir pašsaprotama: dalībvalstis būs atbildīgas par rīcību, tiklīdz būs identificēta jauna problēma (informācijas nodošana, situācijas analīze, ierosinātā rīcība).

| 4.8. | Šķiet, ka juridiskie aspekti ir atbilstīgi, un priekšlikumam vajadzētu nodrošināt iespēju stāties pretī jebkādai situācijai, kas radusies pagātnē, rodas šobrīd un radīsies nākotnē. Komiteja apšauba, vai ir pamatoti līdz maksimums piecdesmit sugām ierobežot sarakstu, kurā uzskaitītas Savienībai potenciāli bīstamas invazīvas svešzemju sugas. |
| --- | --- |

4.8.

Šķiet, ka juridiskie aspekti ir atbilstīgi, un priekšlikumam vajadzētu nodrošināt iespēju stāties pretī jebkādai situācijai, kas radusies pagātnē, rodas šobrīd un radīsies nākotnē. Komiteja apšauba, vai ir pamatoti līdz maksimums piecdesmit sugām ierobežot sarakstu, kurā uzskaitītas Savienībai potenciāli bīstamas invazīvas svešzemju sugas.

| 4.9. | Savukārt finanšu analīze šķiet pārāk optimistiska. Tiklīdz šis mehānisms sāks darboties, informācijas pieplūdums būs tik liels, ka attiecīgajiem dienestiem būs grūti apstrādāt visu informāciju; tādā gadījumā Komisijai nāksies samaksāt par saviem panākumiem! |
| --- | --- |

4.9.

Savukārt finanšu analīze šķiet pārāk optimistiska. Tiklīdz šis mehānisms sāks darboties, informācijas pieplūdums būs tik liels, ka attiecīgajiem dienestiem būs grūti apstrādāt visu informāciju; tādā gadījumā Komisijai nāksies samaksāt par saviem panākumiem!

| 4.10. | Pašreizējā posmā visi aspekti vēl nav noteikti, un dalībvalstu uzdevums būs rast konkrētus risinājumus dažādiem jautājumiem; visbiežāk uzdotais jautājums neapšaubāmi būs par to, kāds ir atbilstošākais paņēmiens kādas dzīvas sugas iznīcināšanai. EESK pauž bažas, ka tas varētu izraisīt polemiku vietējā līmenī. |
| --- | --- |

4.10.

Pašreizējā posmā visi aspekti vēl nav noteikti, un dalībvalstu uzdevums būs rast konkrētus risinājumus dažādiem jautājumiem; visbiežāk uzdotais jautājums neapšaubāmi būs par to, kāds ir atbilstošākais paņēmiens kādas dzīvas sugas iznīcināšanai. EESK pauž bažas, ka tas varētu izraisīt polemiku vietējā līmenī.

| 4.11. | Sabiedrības informēšanas un iesaistīšanas jautājums ir apskatīts priekšlikuma V nodaļā, kurā ir analizēti arī šīs problēmas horizontālie aspekti. Profilakse nevar būt vienīgi speciālistu kompetencē. EESK vēlas atgādināt, ka brīdinājumus bieži vien izsaka vietējie dalībnieki un tie adresēti tieši valdībām un/vai Vides ģenerāldirektorātam. Būtu lietderīgi, ja aktīvu ieguldījumu šajā jomā varētu sniegt arī iedzīvotāji, kuriem bieži vien nav kontaktu ar pētniecības iestādēm, lai gan daudzos gadījumos iestādes aicina iedzīvotājus sniegt informāciju. Starp citu, Āzijas sirseņa gadījums lieliski rezumē problēmu kopumā: tas ir dzeļošs Eiropas sirseņa ienaidnieks, kas pārtiek no bitēm medus stropu tuvumā. Iedzīvotāji centās visādiem līdzekļiem iznīcināt šo iekarotāju, bet pēc tam, – atzīstot, ka tas nav iespējams, – mēģināja atrast pēc iespējas tīrāku ķīmisko līdzekli (SO2). Beigās tika konstatēts, ka pietiek izlaist vistas ganīties ap stropiem, lai nodrošinātu stropu bioloģisku aizsardzību. Tāpēc EESK aicina Komisiju iesaistīt pēc iespējas lielāku iedzīvotāju skaitu ar organizāciju starpniecību (NVO, arodbiedrības utt.). |
| --- | --- |

4.11.

Sabiedrības informēšanas un iesaistīšanas jautājums ir apskatīts priekšlikuma V nodaļā, kurā ir analizēti arī šīs problēmas horizontālie aspekti. Profilakse nevar būt vienīgi speciālistu kompetencē. EESK vēlas atgādināt, ka brīdinājumus bieži vien izsaka vietējie dalībnieki un tie adresēti tieši valdībām un/vai Vides ģenerāldirektorātam. Būtu lietderīgi, ja aktīvu ieguldījumu šajā jomā varētu sniegt arī iedzīvotāji, kuriem bieži vien nav kontaktu ar pētniecības iestādēm, lai gan daudzos gadījumos iestādes aicina iedzīvotājus sniegt informāciju. Starp citu, Āzijas sirseņa gadījums lieliski rezumē problēmu kopumā: tas ir dzeļošs Eiropas sirseņa ienaidnieks, kas pārtiek no bitēm medus stropu tuvumā. Iedzīvotāji centās visādiem līdzekļiem iznīcināt šo iekarotāju, bet pēc tam, – atzīstot, ka tas nav iespējams, – mēģināja atrast pēc iespējas tīrāku ķīmisko līdzekli (SO2). Beigās tika konstatēts, ka pietiek izlaist vistas ganīties ap stropiem, lai nodrošinātu stropu bioloģisku aizsardzību. Tāpēc EESK aicina Komisiju iesaistīt pēc iespējas lielāku iedzīvotāju skaitu ar organizāciju starpniecību (NVO, arodbiedrības utt.).

| 4.12. | Regulas piemērošana (27. pants) šķiet apmierinoša, ciktāl ES neatkārto pieredzi ar termiņiem, kas radīja problēmas saistībā ar citiem produktiem, piemēram, dažiem ķīmiskiem produktiem. Labi pārdomāti ir aspekti attiecībā uz tādu sugu iznīcināšanu, kurām nav lielas komerciālas vērtības, kā arī izmaiņas atļauju izsniegšanas kārtībā citām sugām. |
| --- | --- |

4.12.

Regulas piemērošana (27. pants) šķiet apmierinoša, ciktāl ES neatkārto pieredzi ar termiņiem, kas radīja problēmas saistībā ar citiem produktiem, piemēram, dažiem ķīmiskiem produktiem. Labi pārdomāti ir aspekti attiecībā uz tādu sugu iznīcināšanu, kurām nav lielas komerciālas vērtības, kā arī izmaiņas atļauju izsniegšanas kārtībā citām sugām.

Briselē, 2014. gada 22. janvārī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2013) 620 final.

1

(2)  EESK atzinums par tematu “Ceļā uz stratēģiju par invazīvajām sugām”, OV C 306, 16.12.2009., 42. lpp.

2

---

| 11.6.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 177/88 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 177/88

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā, jo paredzams, ka līdz 2020. gadam tiks īstenota starptautiska vienošanās par vienotu un globālu tirgus pasākumu, ko piemēro starptautiskās aviācijas emisijām”

COM(2013) 722 final – 2013/0344 (COD)

(2014/C 177/16)

Galvenais ziņotājs:
  Jan Simons

Eiropas Parlaments 2013. gada 24. oktobrī un Padome 2013. gada 18. novembrī saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 192. panta 1. punktu un 304. pantu nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā, jo paredzams, ka līdz 2020. gadam tiks īstenota starptautiska vienošanās par vienotu un globālu tirgus pasākumu, ko piemēro starptautiskās aviācijas emisijām”

COM(2013) 722 final – 2013/0344 (COD).

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Birojs 2013. gada 12. novembrī uzdeva Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētajai nodaļai sagatavot Komitejas atzinumu par šo jautājumu.

Ņemot vērā jautājuma steidzamību, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 495. plenārajā sesijā 2014. gada 21. un 22. janvārī (22. janvāra sēdē) iecēla Simons kgu par galveno ziņotāju un ar 173 balsīm par, 4 balsīm pret un 7 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

Simons

1.   Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Lai nodrošinātu tiesisko noteiktību gaisa kuģu operatoriem un valstu iestādēm, Komiteja iesaka apstiprināt priekšlikumus, ar kuriem paredz tā saukto “termiņa atlikšanas lēmumu” piemērot arī 2013. gadā, un par vienu gadu pagarināt 2013. gada kvotu paziņošanas un nodošanas termiņu. |
| --- | --- |

1.1.

Lai nodrošinātu tiesisko noteiktību gaisa kuģu operatoriem un valstu iestādēm, Komiteja iesaka apstiprināt priekšlikumus, ar kuriem paredz tā saukto “termiņa atlikšanas lēmumu” piemērot arī 2013. gadā, un par vienu gadu pagarināt 2013. gada kvotu paziņošanas un nodošanas termiņu.

| 1.2. | Būtu jāapstiprina arī atbrīvojums, kas paredzēts mazo, nekomerciālo gaisa kuģu operatoriem, kuri rada ļoti maz CO2, kā arī mazajām aviosabiedrībām, uz kurām minētais atbrīvojums neattiecas, sniegtā iespēja izmantot vienkāršotas administratīvās procedūras. |
| --- | --- |

1.2.

Būtu jāapstiprina arī atbrīvojums, kas paredzēts mazo, nekomerciālo gaisa kuģu operatoriem, kuri rada ļoti maz CO2, kā arī mazajām aviosabiedrībām, uz kurām minētais atbrīvojums neattiecas, sniegtā iespēja izmantot vienkāršotas administratīvās procedūras.

2

| 1.3. | Tomēr to pašu nevar sacīt par priekšlikuma daļām, kas attiecas uz lidojumiem no/uz trešām valstīm laikposmā no 2014. gada līdz 2020. gadam. Visu pušu interesēs ir izvairīties no aviācijas un/vai tirdzniecības kara, tāpēc Komiteja mudina vispirms vest sarunas, lai rastu pasaules mēroga risinājumu. |
| --- | --- |

1.3.

Tomēr to pašu nevar sacīt par priekšlikuma daļām, kas attiecas uz lidojumiem no/uz trešām valstīm laikposmā no 2014. gada līdz 2020. gadam. Visu pušu interesēs ir izvairīties no aviācijas un/vai tirdzniecības kara, tāpēc Komiteja mudina vispirms vest sarunas, lai rastu pasaules mēroga risinājumu.

| 1.4. | Tā kā uz lidojumiem starp EEZ lidostām arī turpmāk attieksies emisijas kvotu tirdzniecības sistēma (ETS), ko piemēro aviācijai, EESK mudina EEZ iestādes






  — | bez kavēšanās panākt vienošanos par Eiropas vienotās gaisa telpas izveidi, lai ar gaisa satiksmes kontroles palīdzību novērstu lieku siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju, kas rodas maršruta maiņas un kavējumu dēļ (1), |
| --- | --- | --- |

1.4.

Tā kā uz lidojumiem starp EEZ lidostām arī turpmāk attieksies emisijas kvotu tirdzniecības sistēma (ETS), ko piemēro aviācijai, EESK mudina EEZ iestādes

—

bez kavēšanās panākt vienošanos par Eiropas vienotās gaisa telpas izveidi, lai ar gaisa satiksmes kontroles palīdzību novērstu lieku siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju, kas rodas maršruta maiņas un kavējumu dēļ (1),

1

| — | rīkot daudzpusējas un divpusējas intensīvas sarunas, lai papildus EEZ sistēmai pasaulē līdz 2016. gadam tiktu ieviestas vēl citas uz tirgus principiem balstītu pasākumu starpreģionālās sistēmas. |
| --- | --- |

—

rīkot daudzpusējas un divpusējas intensīvas sarunas, lai papildus EEZ sistēmai pasaulē līdz 2016. gadam tiktu ieviestas vēl citas uz tirgus principiem balstītu pasākumu starpreģionālās sistēmas.

2.   Ievads

Ievads

| 2.1. | Aviācijas radītās emisijas, lai arī to apjoms ir relatīvi mazs (aptuveni 5 % no kopējā emisiju apjoma), ir viens no visstraujāk augošajiem siltumnīcefekta gāzu emisijas avotiem, un pēdējos 20 gados to apjoms ir gandrīz divreiz palielinājies. Turklāt emisiju samazināšanas tehniskās iespējas aviācijā ir ierobežotas, taču aviosabiedrības visā pasaulē var un arī vēlas ar tirgus mehānismu palīdzību piedalīties emisiju samazināšanā – atsvērt emisiju straujo palielināšanos, finansējot to samazināšanu citās nozarēs. |
| --- | --- |

2.1.

Aviācijas radītās emisijas, lai arī to apjoms ir relatīvi mazs (aptuveni 5 % no kopējā emisiju apjoma), ir viens no visstraujāk augošajiem siltumnīcefekta gāzu emisijas avotiem, un pēdējos 20 gados to apjoms ir gandrīz divreiz palielinājies. Turklāt emisiju samazināšanas tehniskās iespējas aviācijā ir ierobežotas, taču aviosabiedrības visā pasaulē var un arī vēlas ar tirgus mehānismu palīdzību piedalīties emisiju samazināšanā – atsvērt emisiju straujo palielināšanos, finansējot to samazināšanu citās nozarēs.

| 2.2. | Daļēji pateicoties ES darbībai, īpaši moratorijam – 2013. gada sākumā pieņemtajam tā sauktajam “termiņa atlikšanas lēmumam” jeb lēmumam par Direktīvas 2008/101/EK (aviācijas darbību iekļaušana Kopienas siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā) piemērošanas atlikšanu aviosabiedrībām, kas veic lidojumus no Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) un uz to –, Starptautiskā Civilās aviācijas organizācija (ICAO) 2013. gada 4. oktobrī nolēma līdz 2016. gadam (ICAO nākamajai sanāksmei, kas notiek reizi trīs gados), izmantojot apstiprināto ceļvedi, izstrādāt pasaules mēroga uz tirgus principiem balstītu mehānismu starptautiskās aviācijas radītām emisijām un, ja to apstiprina, šo mehānismu piemērot no 2020. gada. Līdz tā ieviešanai valstis vai valstu grupas, piemēram, ES, var pieņemt pagaidu noteikumus. Taču kompromisu par konkrētākiem nosacījumiem neizdevās panākt. |
| --- | --- |

2.2.

Daļēji pateicoties ES darbībai, īpaši moratorijam – 2013. gada sākumā pieņemtajam tā sauktajam “termiņa atlikšanas lēmumam” jeb lēmumam par Direktīvas 2008/101/EK (aviācijas darbību iekļaušana Kopienas siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā) piemērošanas atlikšanu aviosabiedrībām, kas veic lidojumus no Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) un uz to –, Starptautiskā Civilās aviācijas organizācija (ICAO) 2013. gada 4. oktobrī nolēma līdz 2016. gadam (ICAO nākamajai sanāksmei, kas notiek reizi trīs gados), izmantojot apstiprināto ceļvedi, izstrādāt pasaules mēroga uz tirgus principiem balstītu mehānismu starptautiskās aviācijas radītām emisijām un, ja to apstiprina, šo mehānismu piemērot no 2020. gada. Līdz tā ieviešanai valstis vai valstu grupas, piemēram, ES, var pieņemt pagaidu noteikumus. Taču kompromisu par konkrētākiem nosacījumiem neizdevās panākt.

ICAO

ICAO

| 2.3. | Minētā virzība ir saskaņā ar Komitejas agrākiem atzinumiem (2). Tā, piemēram, 2006. gadā Komiteja norādīja: “Lai visā pasaulē nodrošinātu sistēmas piemērošanu, kas pieļauj tirdzniecību ar emisijas tiesībām, šī sistēma būtu jāievieš ar Starptautiskās civilās aviācijas organizācijas (ICAO) starpniecību; pirmais praktiskais solis varētu būt, ja tas izrādītos lietderīgi sarunu gaitā, iekšējas ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas ieviešana – ļoti labi īstenojama iespēja.” Savukārt 2007. gada atzinumā teikts: “Aviāciju iekļaujot ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā (ETS), iespējams, pati sistēma kļūst stabilāka un nostiprināsies kā izcils modelis CO2 emisijas samazināšanai pasaules mērogā.” Un nesen, 2013. gadā EESK norādīja: “Tāpēc Komiteja atzinīgi vērtē iniciatīvu, kurā ir paredzēts līdz starptautisko sarunu noslēgumam pārtraukt emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (ETS) piemērošanu aviosabiedrībām, kas veic lidojumus uz Eiropas Ekonomikas zonu (EEZ) un no tās.” |
| --- | --- |

2.3.

Minētā virzība ir saskaņā ar Komitejas agrākiem atzinumiem (2). Tā, piemēram, 2006. gadā Komiteja norādīja: “Lai visā pasaulē nodrošinātu sistēmas piemērošanu, kas pieļauj tirdzniecību ar emisijas tiesībām, šī sistēma būtu jāievieš ar Starptautiskās civilās aviācijas organizācijas (ICAO) starpniecību; pirmais praktiskais solis varētu būt, ja tas izrādītos lietderīgi sarunu gaitā, iekšējas ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas ieviešana – ļoti labi īstenojama iespēja.” Savukārt 2007. gada atzinumā teikts: “Aviāciju iekļaujot ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā (ETS), iespējams, pati sistēma kļūst stabilāka un nostiprināsies kā izcils modelis CO2 emisijas samazināšanai pasaules mērogā.” Un nesen, 2013. gadā EESK norādīja: “Tāpēc Komiteja atzinīgi vērtē iniciatīvu, kurā ir paredzēts līdz starptautisko sarunu noslēgumam pārtraukt emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (ETS) piemērošanu aviosabiedrībām, kas veic lidojumus uz Eiropas Ekonomikas zonu (EEZ) un no tās.”

2

ICAO

2

3.   Komisijas dokumenta kopsavilkums

Komisijas dokumenta kopsavilkums

| 3.1. | Ņemot vērā rezultātus ANO Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) pilnsapulcē, kas notika no 2013. gada 24. septembra līdz 4. oktobrim, Eiropas Komisija ierosina pielāgot aviācijai piemērojamās ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (ES ETS) ģeogrāfisko darbības jomu līdz brīdim, kamēr stāsies spēkā vispasaules tirdzniecības sistēma. |
| --- | --- |

3.1.

Ņemot vērā rezultātus ANO Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) pilnsapulcē, kas notika no 2013. gada 24. septembra līdz 4. oktobrim, Eiropas Komisija ierosina pielāgot aviācijai piemērojamās ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (ES ETS) ģeogrāfisko darbības jomu līdz brīdim, kamēr stāsies spēkā vispasaules tirdzniecības sistēma.

ICAO

| 3.2. | Komisijas priekšlikuma mērķis ir dot jaunu impulsu globālas sistēmas izveidei. Tajā nav paredzēta atšķirība atkarībā no aviosabiedrības reģistrācijas valsts. |
| --- | --- |

3.2.

Komisijas priekšlikuma mērķis ir dot jaunu impulsu globālas sistēmas izveidei. Tajā nav paredzēta atšķirība atkarībā no aviosabiedrības reģistrācijas valsts.

| 3.3. | Sākotnēji ES ETS, ko piemēro aviācijai, attiecās uz visu lidojuma attālumu, ja izlidošanas vai galamērķa lidosta atradās EEZ, ieskaitot lidojumus no/uz trešām valstīm. Saskaņā ar Lēmumu Nr. 377/2013/ES (tā saukto “termiņa atlikšanas lēmumu”) 2012. gadā minēto sistēmu uz laiku piemēroja tikai lidojumiem EEZ robežās, bet ne lidojumiem no/uz trešām valstīm. |
| --- | --- |

3.3.

Sākotnēji ES ETS, ko piemēro aviācijai, attiecās uz visu lidojuma attālumu, ja izlidošanas vai galamērķa lidosta atradās EEZ, ieskaitot lidojumus no/uz trešām valstīm. Saskaņā ar Lēmumu Nr. 377/2013/ES (tā saukto “termiņa atlikšanas lēmumu”) 2012. gadā minēto sistēmu uz laiku piemēroja tikai lidojumiem EEZ robežās, bet ne lidojumiem no/uz trešām valstīm.

| 3.4. | Komisija ierosina tādu pašu ģeogrāfisko darbības jomu piemērot arī 2013. gadā. Turklāt attiecībā uz 2013. gada kvotu paziņošanu un nodošanu tiek ierosināts aviosabiedrībām noteikto termiņu pagarināt par vienu gadu. |
| --- | --- |

3.4.

Komisija ierosina tādu pašu ģeogrāfisko darbības jomu piemērot arī 2013. gadā. Turklāt attiecībā uz 2013. gada kvotu paziņošanu un nodošanu tiek ierosināts aviosabiedrībām noteikto termiņu pagarināt par vienu gadu.

| 3.5. | Attiecībā uz laikposmu no 2014. gada līdz 2020. gadam iepriekš minētās 2013. gadā izmantotās sistēmas piemērošanas jomu ir ierosināts paplašināt, tajā iekļaujot to daļu lidojumos no/uz valstīm ārpus EEZ, kas tiek veikta virs EEZ valstu teritorijas. Priekšlikumā izklāstīts, kā to var ieviest praksē. |
| --- | --- |

3.5.

Attiecībā uz laikposmu no 2014. gada līdz 2020. gadam iepriekš minētās 2013. gadā izmantotās sistēmas piemērošanas jomu ir ierosināts paplašināt, tajā iekļaujot to daļu lidojumos no/uz valstīm ārpus EEZ, kas tiek veikta virs EEZ valstu teritorijas. Priekšlikumā izklāstīts, kā to var ieviest praksē.

| 3.6. | Priekšlikumam būtu vēl trejādas sekas:






  — | tāpat kā paredzēts sākotnējā direktīvā un Lēmumā Nr. 377/2013/ES, tirdzniecības sistēmā arī turpmāk pilnībā ietilps lidojumi starp lidlaukiem EEZ, |
| --- | --- | --- |

3.6.

Priekšlikumam būtu vēl trejādas sekas:

—

tāpat kā paredzēts sākotnējā direktīvā un Lēmumā Nr. 377/2013/ES, tirdzniecības sistēmā arī turpmāk pilnībā ietilps lidojumi starp lidlaukiem EEZ,

| — | emisiju tirdzniecības sistēma neattieksies uz lidojumiem no/uz trešām valstīm, kas nav attīstītas valstis un kas emitē mazāk nekā 1 % no kopējām aviācijas nozares emisijām. Tādējādi bez diskriminācijas no sistēmas piemērošanas tiktu izslēgti maršruti uz aptuveni 80 valstīm, |
| --- | --- |

—

emisiju tirdzniecības sistēma neattieksies uz lidojumiem no/uz trešām valstīm, kas nav attīstītas valstis un kas emitē mazāk nekā 1 % no kopējām aviācijas nozares emisijām. Tādējādi bez diskriminācijas no sistēmas piemērošanas tiktu izslēgti maršruti uz aptuveni 80 valstīm,

| — | attiecībā uz lidojumiem uz/no trešām valstīm, ar 2014. gadu tiks ņemtas vērā tikai tās emisijas, kas nav emitētas ārpus EEZ valstīm. Tiek ierosināta vienkāršota procedūra, kā noteikt to konkrēta lidojuma emisiju proporcionālo daļu, uz kurām ETS attiecas. Tiek ierosināts, ka operatori atbilstības nodrošināšanas nolūkā varēs izvēlēties vienu no pieejām monitoringam, ziņošanai un verifikācijai (MZV). |
| --- | --- |

—

attiecībā uz lidojumiem uz/no trešām valstīm, ar 2014. gadu tiks ņemtas vērā tikai tās emisijas, kas nav emitētas ārpus EEZ valstīm. Tiek ierosināta vienkāršota procedūra, kā noteikt to konkrēta lidojuma emisiju proporcionālo daļu, uz kurām ETS attiecas. Tiek ierosināts, ka operatori atbilstības nodrošināšanas nolūkā varēs izvēlēties vienu no pieejām monitoringam, ziņošanai un verifikācijai (MZV).

| 3.7. | Visbeidzot Komisija iesaka no aviācijai piemērojamās ES ETS atbrīvot mazos, nekomerciālos gaisa kuģu operatorus, kas rada ļoti maz CO2. Mazās aviosabiedrības, uz kurām minētais atbrīvojums neattiecas, drīkstēs izmantot vienkāršotas administratīvās procedūras. |
| --- | --- |

3.7.

Visbeidzot Komisija iesaka no aviācijai piemērojamās ES ETS atbrīvot mazos, nekomerciālos gaisa kuģu operatorus, kas rada ļoti maz CO2. Mazās aviosabiedrības, uz kurām minētais atbrīvojums neattiecas, drīkstēs izmantot vienkāršotas administratīvās procedūras.

2

4.   Vispārējas piezīmes

Vispārējas piezīmes

| 4.1. | Atbilstīgi “termiņa atlikšanas lēmumam” ES siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēma, ko piemēro aviācijai, pagaidām attiecas vienīgi uz lidojumiem EEZ robežās, bet neattiecas uz lidojumiem no/uz trešām valstīm. Komisija ierosina ģeogrāfisko darbības jomu saglabāt nemainīgu arī 2013. gadā. Attiecībā uz 2013. gada kvotu paziņošanu un nodošanu tiek ierosināts aviosabiedrībām piemērojamo termiņu pagarināt par vienu gadu. Ņemot vērā, ka jānodrošina juridiskā noteiktība gaisa kuģu ekspluatantiem un valstu uzraudzības iestādēm, EESK minētos priekšlikumus atzīst par ļoti pareiziem un iesaka tos pieņemt. |
| --- | --- |

4.1.

Atbilstīgi “termiņa atlikšanas lēmumam” ES siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēma, ko piemēro aviācijai, pagaidām attiecas vienīgi uz lidojumiem EEZ robežās, bet neattiecas uz lidojumiem no/uz trešām valstīm. Komisija ierosina ģeogrāfisko darbības jomu saglabāt nemainīgu arī 2013. gadā. Attiecībā uz 2013. gada kvotu paziņošanu un nodošanu tiek ierosināts aviosabiedrībām piemērojamo termiņu pagarināt par vienu gadu. Ņemot vērā, ka jānodrošina juridiskā noteiktība gaisa kuģu ekspluatantiem un valstu uzraudzības iestādēm, EESK minētos priekšlikumus atzīst par ļoti pareiziem un iesaka tos pieņemt.

| 4.2. | Tā kā uz lidojumiem starp EEZ lidostām turpinās attiecināt aviācijai piemērojamo siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu, EESK aicina Eiropas Savienības un Eiropas Ekonomikas zonas iestādes bez kavēšanās panākt vienošanos par Eiropas vienotās gaisa telpas (3) izveidi, lai ar gaisa satiksmes kontroles palīdzību novērstu lieku siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju, kas rodas maršrutu maiņas un kavējumu dēļ. |
| --- | --- |

4.2.

Tā kā uz lidojumiem starp EEZ lidostām turpinās attiecināt aviācijai piemērojamo siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu, EESK aicina Eiropas Savienības un Eiropas Ekonomikas zonas iestādes bez kavēšanās panākt vienošanos par Eiropas vienotās gaisa telpas (3) izveidi, lai ar gaisa satiksmes kontroles palīdzību novērstu lieku siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju, kas rodas maršrutu maiņas un kavējumu dēļ.

3

| 4.3. | Komiteja ļoti pozitīvi vērtē paredzēto atbrīvojumu mazajiem, nekomerciālajiem gaisa kuģu operatoriem, kas rada ļoti maz CO2, kā arī mazajām aviosabiedrībām, uz kurām minētais atbrīvojums neattiecas, sniegto iespēju izmantot vienkāršotas administratīvās procedūras. |
| --- | --- |

4.3.

Komiteja ļoti pozitīvi vērtē paredzēto atbrīvojumu mazajiem, nekomerciālajiem gaisa kuģu operatoriem, kas rada ļoti maz CO2, kā arī mazajām aviosabiedrībām, uz kurām minētais atbrīvojums neattiecas, sniegto iespēju izmantot vienkāršotas administratīvās procedūras.

2

| 4.4. | Tomēr to pašu nevar sacīt par priekšlikuma daļām, kas attiecas uz lidojumiem no/uz trešām valstīm laikposmā no 2014. gada līdz 2020. gadam. Visu pušu interesēs ir izvairīties no aviācijas un/vai tirdzniecības kara, tāpēc Komiteja mudina vispirms vest sarunas, lai rastu pasaules mēroga risinājumu. |
| --- | --- |

4.4.

Tomēr to pašu nevar sacīt par priekšlikuma daļām, kas attiecas uz lidojumiem no/uz trešām valstīm laikposmā no 2014. gada līdz 2020. gadam. Visu pušu interesēs ir izvairīties no aviācijas un/vai tirdzniecības kara, tāpēc Komiteja mudina vispirms vest sarunas, lai rastu pasaules mēroga risinājumu.

| 4.4.1. | Jau no ietekmes novērtējumā iekļautās informācijas par ICAO ietvaros 2013. gadā notikušajām sarunām var secināt: lai 2016. gadā panāktu pasaules mērogā cerēto rezultātu, spēku samēra un viedokļu atšķirību dēļ vajadzēs manevrēt ļoti uzmanīgi. Mēs nekad neesam bijuši tik tuvu mērķim kā patlaban, bet citos agrākos gadījumos ir bijusi raksturīga kavēšanās, un panākumus nevar garantēt! |
| --- | --- |

4.4.1.

Jau no ietekmes novērtējumā iekļautās informācijas par ICAO ietvaros 2013. gadā notikušajām sarunām var secināt: lai 2016. gadā panāktu pasaules mērogā cerēto rezultātu, spēku samēra un viedokļu atšķirību dēļ vajadzēs manevrēt ļoti uzmanīgi. Mēs nekad neesam bijuši tik tuvu mērķim kā patlaban, bet citos agrākos gadījumos ir bijusi raksturīga kavēšanās, un panākumus nevar garantēt!

ICAO

| 4.4.2. | Turklāt tagad tieši un netieši paziņot visām trešajām valstīm – jo faktiski, ja minētā priekšlikuma daļa tiek pieņemta, runa ir par Eiropas Savienības vienpusēju rīcību —, ka to aviosabiedrībām jāmaksā par CO2 emisijām, ko tās rada EEZ gaisa telpā, izraisītu sarežģījumus. Lai novērstu risku izraisīt pasaules mēroga aviācijas/tirdzniecības karu, tāda rīcība būtu jāapsver vienīgi pēc divpusējām un/vai daudzpusējām sarunām atbilstīgi ICAO rezolūcijas 16. panta a) apakšpunktam. |
| --- | --- |

4.4.2.

Turklāt tagad tieši un netieši paziņot visām trešajām valstīm – jo faktiski, ja minētā priekšlikuma daļa tiek pieņemta, runa ir par Eiropas Savienības vienpusēju rīcību —, ka to aviosabiedrībām jāmaksā par CO2 emisijām, ko tās rada EEZ gaisa telpā, izraisītu sarežģījumus. Lai novērstu risku izraisīt pasaules mēroga aviācijas/tirdzniecības karu, tāda rīcība būtu jāapsver vienīgi pēc divpusējām un/vai daudzpusējām sarunām atbilstīgi ICAO rezolūcijas 16. panta a) apakšpunktam.

2

ICAO

| 4.4.3. | Lai gan no juridiskā viedokļa EEZ ir tiesīga piemērot minētos priekšlikumus, tomēr arī ASV administrācijai ar “Emissions Trading Scheme Prohibition Act” (“Thune Bill”) ir piešķirtas tiesības aizliegt Amerikā reģistrētām aviosabiedrībām pildīt ES tiesību aktu normas attiecībā uz ETS, nemaz nerunājot par Ķīnas un Indijas iespējamo reakciju, ja spriež pēc to pretestības ICAO2013. gada 4. oktobra rezolūcijai. Šajā posmā tomēr nav nepieciešams ieviest izmaiņas Komisijas priekšlikuma saturā. |
| --- | --- |

4.4.3.

Lai gan no juridiskā viedokļa EEZ ir tiesīga piemērot minētos priekšlikumus, tomēr arī ASV administrācijai ar “Emissions Trading Scheme Prohibition Act” (“Thune Bill”) ir piešķirtas tiesības aizliegt Amerikā reģistrētām aviosabiedrībām pildīt ES tiesību aktu normas attiecībā uz ETS, nemaz nerunājot par Ķīnas un Indijas iespējamo reakciju, ja spriež pēc to pretestības ICAO2013. gada 4. oktobra rezolūcijai. Šajā posmā tomēr nav nepieciešams ieviest izmaiņas Komisijas priekšlikuma saturā.

Emissions Trading Scheme Prohibition Act

Thune Bill

ICAO

5.   Īpašas piezīmes

Īpašas piezīmes

| 5.1. | Šķiet, ka ietekmes novērtējuma I pielikumā “Glossary” (SWD(2013) 430 final, 51. lpp., angļu valodā) terminu “extra-EEA flights” un “intra-EEA flights” definīcijas ir sajauktas vietām. |
| --- | --- |

5.1.

Šķiet, ka ietekmes novērtējuma I pielikumā “Glossary” (SWD(2013) 430 final, 51. lpp., angļu valodā) terminu “extra-EEA flights” un “intra-EEA flights” definīcijas ir sajauktas vietām.

Glossary

extra-EEA flights

intra-EEA flights

Briselē, 2014. gada 22. janvārī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  EK/549/2004.

1

EK/1070/2009.

(2)  OV C 185, 8.8.2006., 97. lpp.; OV C 175, 27.7.2007., 47. lpp.; OV C 133, 9.5.2013., 30.–32. lpp.

2

(3)  EK/549/2004.

3

EK/1070/2009.

---