# Az Európai Unió L 176/2014

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 176 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 57. évfolyam2014. június 14. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 176

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

57. évfolyam2014. június 14.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2014/341/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2013. szeptember 3.) Állami támogatás SA.32554 (09/C) Az Ausztria által a Hypo Group Alpe Adria részére nyújtott szerkezetátalakítási támogatás
  (az értesítés a C(2013) 5648. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2014/342/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2013. október 16.) a Szlovák Köztársaság által a Frucona Košice, a.s. részére nyújtott SA.18211. (C 25/2005.) (korábbi NN 21/2005.) sz. állami támogatásról
  (az értesítés a C(2013) 6261. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 38 |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK |
| | * | Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 98. sz. előírása – Egységes rendelkezések gázkisüléses fényforrással ellátott gépjárműfényszórók jóváhagyásáról | 64 |
| | * | Az Egyesült Nemzetek Szervezete Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 113. számú előírása – Egységes rendelkezések a gépjárművek szimmetrikus tompított fényt, távolsági fényt vagy mindkettőt kibocsátó, izzólámpával, gázkisüléses fényforrással vagy LED-modullal felszerelt fényszóróinak jóváhagyásáról | 128 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

HATÁROZATOK

2014/341/EU

*

A Bizottság határozata (2013. szeptember 3.) Állami támogatás SA.32554 (09/C) Az Ausztria által a Hypo Group Alpe Adria részére nyújtott szerkezetátalakítási támogatás
  (az értesítés a C(2013) 5648. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2013) 5648. számú dokumentummal történt)

1

1

2014/342/EU

*

A Bizottság határozata (2013. október 16.) a Szlovák Köztársaság által a Frucona Košice, a.s. részére nyújtott SA.18211. (C 25/2005.) (korábbi NN 21/2005.) sz. állami támogatásról
  (az értesítés a C(2013) 6261. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2013) 6261. számú dokumentummal történt)

1

38

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

*

Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 98. sz. előírása – Egységes rendelkezések gázkisüléses fényforrással ellátott gépjárműfényszórók jóváhagyásáról

64

*

Az Egyesült Nemzetek Szervezete Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 113. számú előírása – Egységes rendelkezések a gépjárművek szimmetrikus tompított fényt, távolsági fényt vagy mindkettőt kibocsátó, izzólámpával, gázkisüléses fényforrással vagy LED-modullal felszerelt fényszóróinak jóváhagyásáról

128

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

HATÁROZATOK

| 14.6.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 176/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 176/1

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2013. szeptember 3.)

Állami támogatás SA.32554 (09/C)

Az Ausztria által a Hypo Group Alpe Adria részére nyújtott szerkezetátalakítási támogatás

(az értesítés a C(2013) 5648. számú dokumentummal történt)

(Csak a német nyelvű változat hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2014/341/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután az említett rendelkezéseknek megfelelően felkérte a tagállamokat és más érdekelt feleket észrevételeik megtételére (1),

mivel:

1.   ELJÁRÁS

| (1) | 2008 decemberében a Hypo Alpe Adria Group (a továbbiakban: HGAA vagy a bank) az Osztrák Köztársaságtól az alapvető tőkeelemekhez tartozó Partizipationskapital (2)
  formájában 900 millió EUR-ban részesült az osztrák sürgősségi banktámogatási program (3) (a továbbiakban: a banktámogatási program) keretében. |
| --- | --- |

(1)

2008 decemberében a Hypo Alpe Adria Group (a továbbiakban: HGAA vagy a bank) az Osztrák Köztársaságtól az alapvető tőkeelemekhez tartozó Partizipationskapital (2)
  formájában 900 millió EUR-ban részesült az osztrák sürgősségi banktámogatási program (3) (a továbbiakban: a banktámogatási program) keretében.

| (2) | 2009. április 29-én Ausztria a HGAA-ra vonatkozó életképességi tervet nyújtott be a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

(2)

2009. április 29-én Ausztria a HGAA-ra vonatkozó életképességi tervet nyújtott be a Bizottsághoz.

| (3) | Az N 254/2009 sz. ügyben 2009. május 12-én hozott határozatával (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló 2009. évi határozat) (4) a Bizottság az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (5) 16. cikke alapján megindította a hivatalos vizsgálati eljárást, kétségeinek adva hangot a tekintetben, hogy a HGAA többségi részvényesének, a BayernLB-nek Németország által 2008 decemberében nyújtott szerkezetátalakítási támogatás összeegyeztethető-e a belső piaccal. E határozatában a Bizottság azt is kétségbe vonta, hogy a HGAA alapvetően stabil bank-e. |
| --- | --- |

(3)

Az N 254/2009 sz. ügyben 2009. május 12-én hozott határozatával (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló 2009. évi határozat) (4) a Bizottság az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (5) 16. cikke alapján megindította a hivatalos vizsgálati eljárást, kétségeinek adva hangot a tekintetben, hogy a HGAA többségi részvényesének, a BayernLB-nek Németország által 2008 decemberében nyújtott szerkezetátalakítási támogatás összeegyeztethető-e a belső piaccal. E határozatában a Bizottság azt is kétségbe vonta, hogy a HGAA alapvetően stabil bank-e.

| (4) | A HGAA-t 2009. december 23-án államosították. Ezzel összefüggésben a Bizottság a C 16/2009 és N 698/2009 sz. ügyekben 2009. december 23-án hozott határozatában (6) (a továbbiakban: a 2009. decemberi megmentési határozat) az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: a Szerződés) 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján ideiglenesen, a HGAA-ra vonatkozó hiteles szerkezetátalakítási terv Bizottságnak történő benyújtásáig engedélyezett több támogatási intézkedést. Ugyanebben a határozatban a Bizottság kiterjesztette a hivatalos vizsgálati eljárást az Ausztria által a HGAA javára hozott további támogatási intézkedésekre. |
| --- | --- |

(4)

A HGAA-t 2009. december 23-án államosították. Ezzel összefüggésben a Bizottság a C 16/2009 és N 698/2009 sz. ügyekben 2009. december 23-án hozott határozatában (6) (a továbbiakban: a 2009. decemberi megmentési határozat) az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: a Szerződés) 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján ideiglenesen, a HGAA-ra vonatkozó hiteles szerkezetátalakítási terv Bizottságnak történő benyújtásáig engedélyezett több támogatási intézkedést. Ugyanebben a határozatban a Bizottság kiterjesztette a hivatalos vizsgálati eljárást az Ausztria által a HGAA javára hozott további támogatási intézkedésekre.

| (5) | 2010. június 22-én a Bizottság ismét kiterjesztette a hivatalos vizsgálati eljárást, különösen amiatt, mivel a HGAA-ra vonatkozó, 2010. április 16-án benyújtott felülvizsgált szerkezetátalakítási terv nem bizonyította az életképesség helyreállítását, a megfelelő teherviselést és a verseny torzulásának megfelelő mértékű csökkentését. A Bizottság emellett meghosszabbította a 2009. decemberi megmentési határozatában ideiglenesen a belső piaccal összeegyeztethetőnek minősített támogatás engedélyezését a HGAA szerkezetátalakítási terve vizsgálatának befejezéséig (a továbbiakban: a meghosszabbításról szóló 2010. évi határozat) (7). |
| --- | --- |

(5)

2010. június 22-én a Bizottság ismét kiterjesztette a hivatalos vizsgálati eljárást, különösen amiatt, mivel a HGAA-ra vonatkozó, 2010. április 16-án benyújtott felülvizsgált szerkezetátalakítási terv nem bizonyította az életképesség helyreállítását, a megfelelő teherviselést és a verseny torzulásának megfelelő mértékű csökkentését. A Bizottság emellett meghosszabbította a 2009. decemberi megmentési határozatában ideiglenesen a belső piaccal összeegyeztethetőnek minősített támogatás engedélyezését a HGAA szerkezetátalakítási terve vizsgálatának befejezéséig (a továbbiakban: a meghosszabbításról szóló 2010. évi határozat) (7).

| (6) | 2010. december 29-én Ausztria a HGAA javára elfogadott, 200 millió EUR összegű eszközgarancia formáját öltő további intézkedést jelentett be. E támogatási intézkedést az SA.32172 (2011/NN) és SA.32554 (2009/C) ügyekben 2011. július 19-én hozott bizottsági határozattal (8) (a továbbiakban: a 2011. júliusi megmentési határozat) engedélyezték. |
| --- | --- |

(6)

2010. december 29-én Ausztria a HGAA javára elfogadott, 200 millió EUR összegű eszközgarancia formáját öltő további intézkedést jelentett be. E támogatási intézkedést az SA.32172 (2011/NN) és SA.32554 (2009/C) ügyekben 2011. július 19-én hozott bizottsági határozattal (8) (a továbbiakban: a 2011. júliusi megmentési határozat) engedélyezték.

| (7) | 2011. február 7-én a Bizottság tájékoztatta Ausztriát és Németországot, hogy a HGAA-ra vonatkozó N 698/2009 sz. ügyet (9) eljárási szempontból elkülönítik a BayernLB-re vonatkozó C 16/2009 sz. ügytől. Ezt követően a HGAA-ra vonatkozó ügyet SA.32554 (2009/C) számon vették nyilvántartásba. A jelen határozat csak az SA.32554 (2009/C) sz. ügyre vonatkozik. |
| --- | --- |

(7)

2011. február 7-én a Bizottság tájékoztatta Ausztriát és Németországot, hogy a HGAA-ra vonatkozó N 698/2009 sz. ügyet (9) eljárási szempontból elkülönítik a BayernLB-re vonatkozó C 16/2009 sz. ügytől. Ezt követően a HGAA-ra vonatkozó ügyet SA.32554 (2009/C) számon vették nyilvántartásba. A jelen határozat csak az SA.32554 (2009/C) sz. ügyre vonatkozik.

| (8) | 2011. április 21-én Ausztria a HGAA-ra vonatkozó új szerkezetátalakítási tervet nyújtott be. |
| --- | --- |

(8)

2011. április 21-én Ausztria a HGAA-ra vonatkozó új szerkezetátalakítási tervet nyújtott be.

| (9) | 2012. december 3-án Ausztria a HGAA javára elfogadott további támogatási intézkedést jelentett be, amely az Osztrák Köztársaság által törzsrészvények útján nyújtott tőkejuttatásból és a HGAA által kibocsátandó, hitelviszonyt megtestesítő alárendelt értékpapírokhoz kapcsolódó állami kezességvállalásból állt. A bejelentés a HGAA-ra vonatkozó kötelezettségvállalások felsorolását tartalmazta. Ezeket az intézkedéseket az SA.32554 (2009/C) ügyben 2010. december 5-én hozott bizottsági határozattal (10) (a továbbiakban: a 2012. decemberi megmentési határozat) ideiglenesen engedélyezték. Az engedélyezésre az Ausztria által tett bizonyos kötelezettségvállalásokra tekintettel került sor. Ausztria azonban csak részben tett eleget e kötelezettségvállalásoknak. |
| --- | --- |

(9)

2012. december 3-án Ausztria a HGAA javára elfogadott további támogatási intézkedést jelentett be, amely az Osztrák Köztársaság által törzsrészvények útján nyújtott tőkejuttatásból és a HGAA által kibocsátandó, hitelviszonyt megtestesítő alárendelt értékpapírokhoz kapcsolódó állami kezességvállalásból állt. A bejelentés a HGAA-ra vonatkozó kötelezettségvállalások felsorolását tartalmazta. Ezeket az intézkedéseket az SA.32554 (2009/C) ügyben 2010. december 5-én hozott bizottsági határozattal (10) (a továbbiakban: a 2012. decemberi megmentési határozat) ideiglenesen engedélyezték. Az engedélyezésre az Ausztria által tett bizonyos kötelezettségvállalásokra tekintettel került sor. Ausztria azonban csak részben tett eleget e kötelezettségvállalásoknak.

| (10) | 2012. október 5-én Ausztria keresetet indított az SA.28487 (C 16/2009, korábbi N 254/2009) sz. ügyben 2012. július 25-én a BayernLB-re vonatkozóan hozott bizottsági határozat (11) megsemmisítése érdekében. E határozatot később visszavonták és helyébe a 2013. február 5-i bizottsági határozat (12) (a továbbiakban: a BayernLB-re vonatkozó határozat) lépett. |
| --- | --- |

(10)

2012. október 5-én Ausztria keresetet indított az SA.28487 (C 16/2009, korábbi N 254/2009) sz. ügyben 2012. július 25-én a BayernLB-re vonatkozóan hozott bizottsági határozat (11) megsemmisítése érdekében. E határozatot később visszavonták és helyébe a 2013. február 5-i bizottsági határozat (12) (a továbbiakban: a BayernLB-re vonatkozó határozat) lépett.

| (11) | Az eljárás részletes leírásához az eljárás megindításáról szóló 2009. évi határozatra, a 2009. decemberi megmentési határozatra, a meghosszabbításról szóló 2010. évi határozatra, a 2011. júliusi megmentési határozatra és a 2012. decemberi megmentési határozatra hivatkozunk. |
| --- | --- |

(11)

Az eljárás részletes leírásához az eljárás megindításáról szóló 2009. évi határozatra, a 2009. decemberi megmentési határozatra, a meghosszabbításról szóló 2010. évi határozatra, a 2011. júliusi megmentési határozatra és a 2012. decemberi megmentési határozatra hivatkozunk.

| (12) | A HGAA-ra vonatkozó különböző szerkezetátalakítási tervekről és azok módosításairól az osztrák hatóságok és a bizottsági szolgálatok 2010 júliusa és 2013 augusztusa között több megbeszélésen, telefonkonferencián és más módon folytatott információcsere útján folytattak tárgyalásokat. |
| --- | --- |

(12)

A HGAA-ra vonatkozó különböző szerkezetátalakítási tervekről és azok módosításairól az osztrák hatóságok és a bizottsági szolgálatok 2010 júliusa és 2013 augusztusa között több megbeszélésen, telefonkonferencián és más módon folytatott információcsere útján folytattak tárgyalásokat.

| (13) | 2013. június 29-én Ausztria a HGAA felszámolását előirányzó szerkezetátalakítási tervet jelentett be a Bizottságnak, amelyet később a 2013. augusztus 27-i levéllel kiegészített. |
| --- | --- |

(13)

2013. június 29-én Ausztria a HGAA felszámolását előirányzó szerkezetátalakítási tervet jelentett be a Bizottságnak, amelyet később a 2013. augusztus 27-i levéllel kiegészített.

2.   LEÍRÁS

2.1.   A KEDVEZMÉNYEZETT

| (14) | A HGAA nemzetközi tevékenységet folytató pénzügyi csoport, amelynek székhelye Klagenfurtban, Karintiában található, ahonnan banki és lízingtevékenységeit, a felszámolásra szánt részt is beleértve, a Hypo Alpe Adria Bank-Internationalon (a továbbiakban: HBInt) keresztül ellenőrzik és irányítják. A HBInt központi csoportszintű feladatokat lát el, beleértve a csoportszintű ellenőrzést, a csoportszintű számvitelt, az átfogó kockázatkezelést, a jogi ügyeket és a megfelelést, a likviditáskezelést, az értékpapír-kibocsátást és a HGAA leányvállalatainak refinanszírozását. |
| --- | --- |

(14)

A HGAA nemzetközi tevékenységet folytató pénzügyi csoport, amelynek székhelye Klagenfurtban, Karintiában található, ahonnan banki és lízingtevékenységeit, a felszámolásra szánt részt is beleértve, a Hypo Alpe Adria Bank-Internationalon (a továbbiakban: HBInt) keresztül ellenőrzik és irányítják. A HBInt központi csoportszintű feladatokat lát el, beleértve a csoportszintű ellenőrzést, a csoportszintű számvitelt, az átfogó kockázatkezelést, a jogi ügyeket és a megfelelést, a likviditáskezelést, az értékpapír-kibocsátást és a HGAA leányvállalatainak refinanszírozását.

| (15) | 2012 végén a HGAA teljes mérlegfőösszege 33,8 milliárd EUR volt, kockázattal súlyozott eszközei pedig körülbelül 21 milliárd EUR-t tettek ki. |
| --- | --- |

(15)

2012 végén a HGAA teljes mérlegfőösszege 33,8 milliárd EUR volt, kockázattal súlyozott eszközei pedig körülbelül 21 milliárd EUR-t tettek ki.

| (16) | A HGAA 100 %-ban az Osztrák Köztársaság tulajdonában áll (13). |
| --- | --- |

(16)

A HGAA 100 %-ban az Osztrák Köztársaság tulajdonában áll (13).

| (17) | 2008. december 31-én a HGAA banki és/vagy lízingelési tevékenységet folytató leányvállalatai révén tizenkét országban, nevezetesen Ausztriában, Szlovéniában, Olaszországban, Németországban, Magyarországon, Bulgáriában, Horvátországban, Szerbiában, Bosznia-Hercegovinában, Montenegróban, Ukrajnában és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban volt jelen. |
| --- | --- |

(17)

2008. december 31-én a HGAA banki és/vagy lízingelési tevékenységet folytató leányvállalatai révén tizenkét országban, nevezetesen Ausztriában, Szlovéniában, Olaszországban, Németországban, Magyarországon, Bulgáriában, Horvátországban, Szerbiában, Bosznia-Hercegovinában, Montenegróban, Ukrajnában és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban volt jelen.

| (18) | A HGAA jelenleg Ausztriában a HBA-n keresztül van jelen. Emellett jelen van Szlovéniában (a HBS-en és a HLS lízingtársaságon keresztül), Horvátországban (a HBC-n és a HAALC integrált lízingtársaságon keresztül), Bosznia-Hercegovinában (a két bankon: a HBFBiH-n és – a Boszniai Szerb Köztársaságban – a HBRS-sen keresztül, a HLRS lízingtársaságot is beleértve), Szerbiában (a HBSE-n keresztül) és Montenegróban (a HBM-en keresztül) (a továbbiakban együtt: a délkelet-európai országok). |
| --- | --- |

(18)

A HGAA jelenleg Ausztriában a HBA-n keresztül van jelen. Emellett jelen van Szlovéniában (a HBS-en és a HLS lízingtársaságon keresztül), Horvátországban (a HBC-n és a HAALC integrált lízingtársaságon keresztül), Bosznia-Hercegovinában (a két bankon: a HBFBiH-n és – a Boszniai Szerb Köztársaságban – a HBRS-sen keresztül, a HLRS lízingtársaságot is beleértve), Szerbiában (a HBSE-n keresztül) és Montenegróban (a HBM-en keresztül) (a továbbiakban együtt: a délkelet-európai országok).

| (19) | A bank számos ipari érdekeltsége és pénzügyi leányvállalata tekintetében felszámolási eljárás kezdődött. Az olasz HBI 2013. július 1-jétől nem folytat új üzleti tevékenységet. További felszámolásra szánt leányvállalatok a horvát lízingtársaság (HLC) és egy az átruházott banki eszközökből származó felszámolásra szánt horvát egység (H-ABDUCO), az osztrák lízingtársaság (HLA), a német lízingtársaság (HLG), Montenegróban a lízingtársaság (HLM) és egy az átruházott banki eszközökből származó felszámolásra szánt egység (HDM), a magyarországi lízing (HLHU), a bulgáriai lízing (HLBG), a lízing Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban (HLMK), az ukrajnai lízing (HLUA), Bosznia-Hercegovinában a HETA BiH lízingtársaság, valamint egy az átruházott banki eszközökből származó felszámolásra szánt egység (BORA), Szerbiában a HLSE és a HRSE lízing, és Szlovéniában a TCK és a TCV, amelyek az átruházott banki és lízingtevékenységekből származó jogalanyok, valamint a HLI Olaszországban (14). A liechtensteini Alpe Adria Privatbankot már felszámolták. |
| --- | --- |

(19)

A bank számos ipari érdekeltsége és pénzügyi leányvállalata tekintetében felszámolási eljárás kezdődött. Az olasz HBI 2013. július 1-jétől nem folytat új üzleti tevékenységet. További felszámolásra szánt leányvállalatok a horvát lízingtársaság (HLC) és egy az átruházott banki eszközökből származó felszámolásra szánt horvát egység (H-ABDUCO), az osztrák lízingtársaság (HLA), a német lízingtársaság (HLG), Montenegróban a lízingtársaság (HLM) és egy az átruházott banki eszközökből származó felszámolásra szánt egység (HDM), a magyarországi lízing (HLHU), a bulgáriai lízing (HLBG), a lízing Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban (HLMK), az ukrajnai lízing (HLUA), Bosznia-Hercegovinában a HETA BiH lízingtársaság, valamint egy az átruházott banki eszközökből származó felszámolásra szánt egység (BORA), Szerbiában a HLSE és a HRSE lízing, és Szlovéniában a TCK és a TCV, amelyek az átruházott banki és lízingtevékenységekből származó jogalanyok, valamint a HLI Olaszországban (14). A liechtensteini Alpe Adria Privatbankot már felszámolták.

| (20) | Az alábbi preambulumbekezdések áttekintést nyújtanak a még aktív egységekről. |
| --- | --- |

(20)

Az alábbi preambulumbekezdések áttekintést nyújtanak a még aktív egységekről.

| (21) | A HBA osztrák leányvállalat a lakossági, a vállalati és az intézményi szegmensben van jelen. Az általános bankok valamennyi klasszikus szolgáltatását nyújtja. A HBA, amely erős regionális hangsúlyt fektet Karintiára, és emellett Bécsben és Salzburgban is rendelkezik fiókokkal, országos szinten az eszközöket tekintve [...] (15) % alatti, a betéteket tekintve pedig [...] %-os piaci részesedéssel rendelkezik. |
| --- | --- |

(21)

A HBA osztrák leányvállalat a lakossági, a vállalati és az intézményi szegmensben van jelen. Az általános bankok valamennyi klasszikus szolgáltatását nyújtja. A HBA, amely erős regionális hangsúlyt fektet Karintiára, és emellett Bécsben és Salzburgban is rendelkezik fiókokkal, országos szinten az eszközöket tekintve [...] (15) % alatti, a betéteket tekintve pedig [...] %-os piaci részesedéssel rendelkezik.

| (22) | Szlovéniában a csoport a HBS bank révén van jelen (az eszközök terén körülbelül [...] %-os, a betétek terén [...] %-os piaci részesedéssel). A HLS lízingtársaság ingó- és meghatározott ingatlanlízing-tevékenységekre összpontosít. |
| --- | --- |

(22)

Szlovéniában a csoport a HBS bank révén van jelen (az eszközök terén körülbelül [...] %-os, a betétek terén [...] %-os piaci részesedéssel). A HLS lízingtársaság ingó- és meghatározott ingatlanlízing-tevékenységekre összpontosít.

| (23) | A horvát HBC általános bank (az eszközök terén körülbelül [...] %-os, a betétek terén [...] %-os piaci részesedéssel). A HAALC lízingtevékenységet folytat és az új finanszírozási volument tekintve körülbelül [...] %-os piaci részesedéssel rendelkezik. |
| --- | --- |

(23)

A horvát HBC általános bank (az eszközök terén körülbelül [...] %-os, a betétek terén [...] %-os piaci részesedéssel). A HAALC lízingtevékenységet folytat és az új finanszírozási volument tekintve körülbelül [...] %-os piaci részesedéssel rendelkezik.

| (24) | Bosznia-Hercegovinában két különböző bank folytat tevékenységet, a HBRS a Boszniai Szerb Köztársaságban (az eszközök terén körülbelül [...] %-os, a betétek terén [...] %-os piaci részesedéssel) és a HBFBiH a Bosznia-hercegovinai Föderációban (az eszközök terén körülbelül [...] %-os piaci részesedéssel). A HBRS tulajdonában álló HLRS lízingtársaság az új finanszírozási volument tekintve körülbelül [...] %-os piaci részesedéssel rendelkezik. |
| --- | --- |

(24)

Bosznia-Hercegovinában két különböző bank folytat tevékenységet, a HBRS a Boszniai Szerb Köztársaságban (az eszközök terén körülbelül [...] %-os, a betétek terén [...] %-os piaci részesedéssel) és a HBFBiH a Bosznia-hercegovinai Föderációban (az eszközök terén körülbelül [...] %-os piaci részesedéssel). A HBRS tulajdonában álló HLRS lízingtársaság az új finanszírozási volument tekintve körülbelül [...] %-os piaci részesedéssel rendelkezik.

| (25) | A montenegrói HBM az eszközök terén [...] %-os piaci részesedéssel rendelkezik. A bankból kiinduló lízingtevékenység piaci részesedése körülbelül [...] %-os. |
| --- | --- |

(25)

A montenegrói HBM az eszközök terén [...] %-os piaci részesedéssel rendelkezik. A bankból kiinduló lízingtevékenység piaci részesedése körülbelül [...] %-os.

| (26) | A szerbiai HBSE a magán- és az üzleti szegmensre összpontosít (az eszközök terén körülbelül [...] %-os, a betétek terén [...] %-os piaci részesedéssel). |
| --- | --- |

(26)

A szerbiai HBSE a magán- és az üzleti szegmensre összpontosít (az eszközök terén körülbelül [...] %-os, a betétek terén [...] %-os piaci részesedéssel).

2.2.   A TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉSEK

2008. december – A BayernLB által hozott intézkedések és az osztrák banktámogatási program keretében hozott állami intézkedések

| (27) | 2008-ban a HGAA támogatásban részesült akkori részvényeseitől, a BayernLB-től és az Osztrák Köztársaságtól.






  — | 2008 decemberében a HGAA 700 millió EUR-t kapott akkori többségi részvényesétől, a BayernLB-től, amely ugyanabban a hónapban maga is állami támogatásban részesült a Bajor Szabadállamtól. |
| --- | --- | --- |

(27)

2008-ban a HGAA támogatásban részesült akkori részvényeseitől, a BayernLB-től és az Osztrák Köztársaságtól.

—

2008 decemberében a HGAA 700 millió EUR-t kapott akkori többségi részvényesétől, a BayernLB-től, amely ugyanabban a hónapban maga is állami támogatásban részesült a Bajor Szabadállamtól.

| — | 2008. december 29-én a HGAA az Osztrák Köztársaságtól a banktámogatási program keretében az alapvető tőkeelemekhez tartozó Partizipationskapital formájában 900 millió EUR-ban részesült és kötvénykibocsátásaira 1,35 milliárd EUR összegű likviditási garanciát kapott. |
| --- | --- |

—

2008. december 29-én a HGAA az Osztrák Köztársaságtól a banktámogatási program keretében az alapvető tőkeelemekhez tartozó Partizipationskapital formájában 900 millió EUR-ban részesült és kötvénykibocsátásaira 1,35 milliárd EUR összegű likviditási garanciát kapott.

2009. december – Állami feltőkésítés és garanciák

| (28) | A HGAA államosításakor a következő támogatási intézkedésekben részesült:






  — | 100 millió EUR összegű ideiglenes eszközgarancia Ausztria részéről a banktámogatási program keretében, a nehéz helyzetbe került bankokra alkalmazandó feltételek szerint, |
| --- | --- | --- |

(28)

A HGAA államosításakor a következő támogatási intézkedésekben részesült:

—

100 millió EUR összegű ideiglenes eszközgarancia Ausztria részéről a banktámogatási program keretében, a nehéz helyzetbe került bankokra alkalmazandó feltételek szerint,

| — | 450 millió EUR összegű feltőkésítés Ausztria részéről a banktámogatási program keretében, a nehéz helyzetbe került bankokra vonatkozó feltételek szerint, |
| --- | --- |

—

450 millió EUR összegű feltőkésítés Ausztria részéről a banktámogatási program keretében, a nehéz helyzetbe került bankokra vonatkozó feltételek szerint,

2011. január – Eszközgarancia

| (29) | Miután további veszteségek leírása vált szükségessé, Ausztria 200 millió EUR összegű eszközgaranciát nyújtott a HGAA-nak a 2010. december 31-től2013. január 30-ig tartó időszakra. |
| --- | --- |

(29)

Miután további veszteségek leírása vált szükségessé, Ausztria 200 millió EUR összegű eszközgaranciát nyújtott a HGAA-nak a 2010. december 31-től2013. január 30-ig tartó időszakra.

2012. december – Állami feltőkésítés és garancia

| (30) | Az osztrák felügyeleti hatóság egy határozata nyomán a HGAA-nak 2012. december 31-ig 12,04 %-os megemelt tőkemegfelelési mutatót kellett biztosítania. Ennek érdekében a HGAA az osztrák hatóságoktól






  — | részvények formájában 500 millió EUR összegű tőkeemelésben, és |
| --- | --- | --- |

(30)

Az osztrák felügyeleti hatóság egy határozata nyomán a HGAA-nak 2012. december 31-ig 12,04 %-os megemelt tőkemegfelelési mutatót kellett biztosítania. Ennek érdekében a HGAA az osztrák hatóságoktól

—

részvények formájában 500 millió EUR összegű tőkeemelésben, és

| — | 1 milliárd EUR névértékű, alárendelt járulékos (Tier 2) tőkeinstrumentumokhoz kapcsolódó állami kezességvállalásban részesült. |
| --- | --- |

—

1 milliárd EUR névértékű, alárendelt járulékos (Tier 2) tőkeinstrumentumokhoz kapcsolódó állami kezességvállalásban részesült.

| (31) | A bank és a támogatási intézkedések részletes leírásához hivatkozunk az eljárás megindításáról szóló határozat (17)–(19) preambulumbekezdésére, a 2009. decemberi megmentési határozat (13)–(15) preambulumbekezdésére és a 2009. decemberi megmentési határozat (27)–(40) preambulumbekezdésére, a 2011. júliusi megmentési határozat (15)–(19) preambulumbekezdésére, valamint a 2012. decemberi megmentési határozat (10)–(12) preambulumbekezdésére. |
| --- | --- |

(31)

A bank és a támogatási intézkedések részletes leírásához hivatkozunk az eljárás megindításáról szóló határozat (17)–(19) preambulumbekezdésére, a 2009. decemberi megmentési határozat (13)–(15) preambulumbekezdésére és a 2009. decemberi megmentési határozat (27)–(40) preambulumbekezdésére, a 2011. júliusi megmentési határozat (15)–(19) preambulumbekezdésére, valamint a 2012. decemberi megmentési határozat (10)–(12) preambulumbekezdésére.

2.3.   A MÉG RENDELKEZÉSRE NEM BOCSÁTOTT TOVÁBBI TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉSEK

| (32) | A szerkezetátalakítási terv a 2013–2017 közötti időszakra a felszámolásra szánt egység tekintetében az alapforgatókönyv esetére körülbelül 2,6 milliárd EUR további tőkeszükségletet jelez előre, 4,7 milliárd EUR-t a pesszimista forgatókönyv, és 5,4 milliárd EUR-t a stresszforgatókönyv esetére. Feltételezve, hogy a tőkét likvid formában bocsátják rendelkezésre, a HGAA további likviditási szükséglete 2017-ig az alapforgatókönyv szerint 2,5 milliárd EUR-t tenne ki, a pesszimista stresszforgatókönyv esetén pedig ez a becslések szerint eléri a 3,3 milliárd EUR-t. (Amennyiben az intézkedéseket nem likvid formában nyújtják, magasabb összegű likviditási intézkedésekre lehet szükség). |
| --- | --- |

(32)

A szerkezetátalakítási terv a 2013–2017 közötti időszakra a felszámolásra szánt egység tekintetében az alapforgatókönyv esetére körülbelül 2,6 milliárd EUR további tőkeszükségletet jelez előre, 4,7 milliárd EUR-t a pesszimista forgatókönyv, és 5,4 milliárd EUR-t a stresszforgatókönyv esetére. Feltételezve, hogy a tőkét likvid formában bocsátják rendelkezésre, a HGAA további likviditási szükséglete 2017-ig az alapforgatókönyv szerint 2,5 milliárd EUR-t tenne ki, a pesszimista stresszforgatókönyv esetén pedig ez a becslések szerint eléri a 3,3 milliárd EUR-t. (Amennyiben az intézkedéseket nem likvid formában nyújtják, magasabb összegű likviditási intézkedésekre lehet szükség).

| (33) | Ausztria elővigyázatosságból kérte a Bizottságtól azon állami támogatási intézkedések engedélyezését, amelyek a szabályozási követelményeknek való megfelelés vagy a veszteségek fedezése érdekében a további tőkeszükséglet vagy likviditási szükséglet kielégítéséhez szükségesek lehetnek. A biztosításra kerülő tőke az illetékes felügyeleti hatóság által megerősítendő, a minimális szavatoló tőkére vonatkozó követelmények kielégítéséhez szükséges összegre fog korlátozódni. |
| --- | --- |

(33)

Ausztria elővigyázatosságból kérte a Bizottságtól azon állami támogatási intézkedések engedélyezését, amelyek a szabályozási követelményeknek való megfelelés vagy a veszteségek fedezése érdekében a további tőkeszükséglet vagy likviditási szükséglet kielégítéséhez szükségesek lehetnek. A biztosításra kerülő tőke az illetékes felügyeleti hatóság által megerősítendő, a minimális szavatoló tőkére vonatkozó követelmények kielégítéséhez szükséges összegre fog korlátozódni.

2.4.   A HGAA KORÁBBI RÉSZVÉNYESEINEK HOZZÁJÁRULÁSa

| (34) | Államosítása előtt a HGAA tulajdonosai a következők voltak: a BayernLB (67,08 %), Karintia tartomány a Kärntner Landesholdingon keresztül (12,42 %), a Grazer Wechselseitige Versicherung AG (a továbbiakban: GRAWE) (20,48 %) és a Mitarbeiterstiftung Hypo Alpe Adria (0,02 %). |
| --- | --- |

(34)

Államosítása előtt a HGAA tulajdonosai a következők voltak: a BayernLB (67,08 %), Karintia tartomány a Kärntner Landesholdingon keresztül (12,42 %), a Grazer Wechselseitige Versicherung AG (a továbbiakban: GRAWE) (20,48 %) és a Mitarbeiterstiftung Hypo Alpe Adria (0,02 %).

| (35) | Valamennyi tulajdonos átruházta részvényesi jogait oly módon, hogy részvényeiket egy eurós jelképes áron eladták Ausztriának. |
| --- | --- |

(35)

Valamennyi tulajdonos átruházta részvényesi jogait oly módon, hogy részvényeiket egy eurós jelképes áron eladták Ausztriának.

| (36) | A BayernLB lemondott minden részvényesi jogáról, beleértve a HGAA-ban fennálló, 300 millió EUR összegű Ergänzungskapitalt (Tier-2) is, és mentesítette a HGAA-t a részére korábban nyújtott 525 millió EUR összegű hitelek visszafizetésére vonatkozó kötelezettség alól (16). |
| --- | --- |

(36)

A BayernLB lemondott minden részvényesi jogáról, beleértve a HGAA-ban fennálló, 300 millió EUR összegű Ergänzungskapitalt (Tier-2) is, és mentesítette a HGAA-t a részére korábban nyújtott 525 millió EUR összegű hitelek visszafizetésére vonatkozó kötelezettség alól (16).

| (37) | A HGAA likviditásának biztosítása érdekében a BayernLB újból rendelkezésre bocsátott egy 2009 decemberében megszüntetett likviditási hitelkeretet [...] EUR összegben. Ezenkívül megállapodás született arról, hogy a BayernLB által csoporton belüli finanszírozásként a HGAA-nak nyújtott [...] EUR 2013. december 31-ig a HGAA-nál marad. 2014-re a BayernLB [...] EUR-t, 2015-re pedig [...] EUR-t kitevő finanszírozást hagyna a HGAA-nál. Ezekért az összegekért Ausztria kezeskedik arra az esetre, ha a HGAA-t felosztják vagy más, gazdasági szempontból hasonló intézkedést hoznak, amely nem biztosítja a HGAA életképességét (17). |
| --- | --- |

(37)

A HGAA likviditásának biztosítása érdekében a BayernLB újból rendelkezésre bocsátott egy 2009 decemberében megszüntetett likviditási hitelkeretet [...] EUR összegben. Ezenkívül megállapodás született arról, hogy a BayernLB által csoporton belüli finanszírozásként a HGAA-nak nyújtott [...] EUR 2013. december 31-ig a HGAA-nál marad. 2014-re a BayernLB [...] EUR-t, 2015-re pedig [...] EUR-t kitevő finanszírozást hagyna a HGAA-nál. Ezekért az összegekért Ausztria kezeskedik arra az esetre, ha a HGAA-t felosztják vagy más, gazdasági szempontból hasonló intézkedést hoznak, amely nem biztosítja a HGAA életképességét (17).

| (38) | 2008-ban a BayernLB már 700 millió EUR összegű tőkét juttatott a HGAA-nak, amelyet időközben teljes mértékben felhasználtak, mivel teljes összegét veszteségek fedezésére vették igénybe. |
| --- | --- |

(38)

2008-ban a BayernLB már 700 millió EUR összegű tőkét juttatott a HGAA-nak, amelyet időközben teljes mértékben felhasználtak, mivel teljes összegét veszteségek fedezésére vették igénybe.

| (39) | A GRAWE 30 millió EUR nem átalakítható alapvető tőkét (Partizipationskapital) jegyzett, 2013-tól nyereség esetén évi 6 %-os osztalékkal. E tőke névleges összegét az Osztrák Köztársaság 2011. május 30-i döntése nyomán 9 millió EUR-ra csökkentették veszteségviselés megállapítása (Kapitalschnitt) következtében. |
| --- | --- |

(39)

A GRAWE 30 millió EUR nem átalakítható alapvető tőkét (Partizipationskapital) jegyzett, 2013-tól nyereség esetén évi 6 %-os osztalékkal. E tőke névleges összegét az Osztrák Köztársaság 2011. május 30-i döntése nyomán 9 millió EUR-ra csökkentették veszteségviselés megállapítása (Kapitalschnitt) következtében.

| (40) | A GRAWE emellett 100 millió EUR összegben likviditást is biztosított 2013. december 31-ig. A likviditás teljes mértékben fedezett volt (50 millió EUR osztrák fedezett kötvényekkel, a fennmaradó 50 millió EUR pedig fedezett kötvények kibocsátását lehetővé tevő más eszközök révén). |
| --- | --- |

(40)

A GRAWE emellett 100 millió EUR összegben likviditást is biztosított 2013. december 31-ig. A likviditás teljes mértékben fedezett volt (50 millió EUR osztrák fedezett kötvényekkel, a fennmaradó 50 millió EUR pedig fedezett kötvények kibocsátását lehetővé tevő más eszközök révén).

| (41) | Karintia 2009 decemberében a következőkkel járul hozzá a megmentéshez:






  — | 200 millió EUR összegű feltőkésítés, amelyre két részben került sor: i. Karintia 50 millió EUR összegű járulékos tőkét átalakított körülbelül 31 millió EUR összegű, az alapvető tőkeelemekhez tartozó Partizipationskapitallá, és Partizipationskapital formájában 150 millió EUR-t juttatott a banknak. A Partizipationskapitalhoz 6 %-nak megfelelő, a nyereséghez kötődő osztalék kapcsolódik, amely első alkalommal a 2013-as üzleti évre szólóan esedékes. A banknak eredetileg juttatott 181 millió EUR összegű Partizipationskapital időközben tőkecsökkentés (Kapitalschnitt) következtében körülbelül 55 millió EUR-ra csökkent; |
| --- | --- | --- |

(41)

Karintia 2009 decemberében a következőkkel járul hozzá a megmentéshez:

—

200 millió EUR összegű feltőkésítés, amelyre két részben került sor: i. Karintia 50 millió EUR összegű járulékos tőkét átalakított körülbelül 31 millió EUR összegű, az alapvető tőkeelemekhez tartozó Partizipationskapitallá, és Partizipationskapital formájában 150 millió EUR-t juttatott a banknak. A Partizipationskapitalhoz 6 %-nak megfelelő, a nyereséghez kötődő osztalék kapcsolódik, amely első alkalommal a 2013-as üzleti évre szólóan esedékes. A banknak eredetileg juttatott 181 millió EUR összegű Partizipationskapital időközben tőkecsökkentés (Kapitalschnitt) következtében körülbelül 55 millió EUR-ra csökkent;

| — | mintegy 200 millió EUR összegű likviditási keret biztosítása Karintia tartomány részéről a fennálló üzleti kapcsolatok alapján. |
| --- | --- |

—

mintegy 200 millió EUR összegű likviditási keret biztosítása Karintia tartomány részéről a fennálló üzleti kapcsolatok alapján.

| (42) | Az alábbi táblázat áttekintést nyújt a HGAA-ban (valamennyi a HBInt-ben) fennálló Partizipationskapital eredeti, valamint jelenlegi összegeiről. Emlékeztetni kell arra, hogy a Partizipationskapital nem biztosít szavazati jogokat. A szavazati jogokat biztosító valamennyi részvény az Osztrák Köztársaság tulajdonában áll.

  1.   táblázat


  A Partizipationskapital áttekintése








  A volt részvényesek tulajdonában álló Partizipationskapital |
| --- | --- |
| | Eredeti összeg (EUR) | A Kapitalschnitt és egyéb intézkedések (átváltás stb.) után |
| GRAWE | 30 000 000 | 9 170 369 |
| Karintia tartomány | 30 772 982 | 9 406 653 |
| Karintia tartomány | 150 000 000 | 45 851 845 |
| Közbenső összeg | 210 772 982 | 64 428 867 |
| Osztrák Köztársaság | 900 000 000 | 275 111 073 |
| Összesen | 1 110 772 982 | 339 539 940 |

(42)

Az alábbi táblázat áttekintést nyújt a HGAA-ban (valamennyi a HBInt-ben) fennálló Partizipationskapital eredeti, valamint jelenlegi összegeiről. Emlékeztetni kell arra, hogy a Partizipationskapital nem biztosít szavazati jogokat. A szavazati jogokat biztosító valamennyi részvény az Osztrák Köztársaság tulajdonában áll.

1.   táblázat

A Partizipationskapital áttekintése

A volt részvényesek tulajdonában álló Partizipationskapital

Eredeti összeg (EUR)

A Kapitalschnitt és egyéb intézkedések (átváltás stb.) után

GRAWE

30 000 000

9 170 369

Karintia tartomány

30 772 982

9 406 653

Karintia tartomány

150 000 000

45 851 845

Közbenső összeg

210 772 982

64 428 867

Osztrák Köztársaság

900 000 000

275 111 073

Összesen

1 110 772 982

339 539 940

| (43) | A HGAA lényegesen névérték alatt visszavásárolt, illetve felmondott számos hibrid és más tőkeinstrumentumot és így növelte tőkealapját: 2012 áprilisában a HGAA olyan ügyletet hajtott végre, amely alapvető tőkéjének 153 millió EUR-val történő növekedéséhez vezetett. 2012 augusztusában a HGAA felmondott néhány hibrid instrumentumot, ezzel további 23,5 millió EUR tőkét képezve. 2012 decemberében a HGAA egyéb tőkeinstrumentumok visszavásárlására tett ajánlatot, ami [...] EUR rendkívüli nyereséget eredményezett. |
| --- | --- |

(43)

A HGAA lényegesen névérték alatt visszavásárolt, illetve felmondott számos hibrid és más tőkeinstrumentumot és így növelte tőkealapját: 2012 áprilisában a HGAA olyan ügyletet hajtott végre, amely alapvető tőkéjének 153 millió EUR-val történő növekedéséhez vezetett. 2012 augusztusában a HGAA felmondott néhány hibrid instrumentumot, ezzel további 23,5 millió EUR tőkét képezve. 2012 decemberében a HGAA egyéb tőkeinstrumentumok visszavásárlására tett ajánlatot, ami [...] EUR rendkívüli nyereséget eredményezett.

| (44) | Emellett a szavatolótőke-instrumentumok (Partizipationskapital és más hibrid tőkeinstrumentumok) tulajdonosai a HGAA veszteségei következtében nem részesültek a nyereséghez kapcsolódó osztalékban vagy kamatokban. 2009 és 2010 vonatkozásában a HGAA így több, mint [...] EUR-t tarthatott meg. |
| --- | --- |

(44)

Emellett a szavatolótőke-instrumentumok (Partizipationskapital és más hibrid tőkeinstrumentumok) tulajdonosai a HGAA veszteségei következtében nem részesültek a nyereséghez kapcsolódó osztalékban vagy kamatokban. 2009 és 2010 vonatkozásában a HGAA így több, mint [...] EUR-t tarthatott meg.

2.5.   A HGAA NEHÉZSÉGEINEK OKAI

| (45) | A HGAA nehézségeit főként az olcsó, államilag garantált finanszírozáson alapuló agresszív növekedési stratégia okozta. |
| --- | --- |

(45)

A HGAA nehézségeit főként az olcsó, államilag garantált finanszírozáson alapuló agresszív növekedési stratégia okozta.

| (46) | A HGAA erőteljesen számított a délkelet-európai országok piacain bekövetkező gyors növekedésre és felzárkózásra. Különösen a 2000 és 2007 közötti időszakban a HGAA jelentős számú új piacra lépett be. Ennek eredményeként a HGAA mérlegfőösszege a 2002. december 31-i 9,8 milliárd EUR-ról 2008. december 31-re 43,3 milliárd EUR-ra nőtt.

  2.   táblázat


  A HGAA terjeszkedése, országonként és üzletáganként |
| --- | --- |

(46)

A HGAA erőteljesen számított a délkelet-európai országok piacain bekövetkező gyors növekedésre és felzárkózásra. Különösen a 2000 és 2007 közötti időszakban a HGAA jelentős számú új piacra lépett be. Ennek eredményeként a HGAA mérlegfőösszege a 2002. december 31-i 9,8 milliárd EUR-ról 2008. december 31-re 43,3 milliárd EUR-ra nőtt.

2.   táblázat

A HGAA terjeszkedése, országonként és üzletáganként

| (47) | A terjeszkedési stratégiát a HGAA kedvező finanszírozási költségei tették lehetővé, amelyek a Karintia tartomány által nyújtott állami garanciáknak (Ausfallshaftung) voltak köszönhetőek. E garanciák a 2002. december 31-i 4,9 milliárd EUR-ról 2009. december 31-re 20,7 milliárd EUR-ra emelkedtek. Az olcsó finanszírozáshoz való hozzáférés következtében a HGAA elhanyagolta a helyi betétek gyűjtését. |
| --- | --- |

(47)

A terjeszkedési stratégiát a HGAA kedvező finanszírozási költségei tették lehetővé, amelyek a Karintia tartomány által nyújtott állami garanciáknak (Ausfallshaftung) voltak köszönhetőek. E garanciák a 2002. december 31-i 4,9 milliárd EUR-ról 2009. december 31-re 20,7 milliárd EUR-ra emelkedtek. Az olcsó finanszírozáshoz való hozzáférés következtében a HGAA elhanyagolta a helyi betétek gyűjtését.

| (48) | A délkelet-európai piacokon mutatkozó gyors mérlegfőöszeg-bővülés az olcsó, államilag garantált finanszírozással együtt rövid távú nyereséget biztosított. 2002 és 2006 között a HGAA – 2004 kivételével – minden évben nyereséges volt. Az üzleti modell azonban elfedte az eszközök minőségének romlásával és az újrafinanszírozással járó, alapulfekvő kockázatokat, így a bank elmulasztotta a megfelelő felülvizsgálat elvégzését és belső ellenőrzési és kockázatkezelési eljárások kialakítását, amire a terjeszkedést követően megváltozott igényeinek kezelése érdekében szükség lett volna. A bank stratégiája az üzleti volumen növelésére irányult, aminek következtében magas kockázatokat vállalt különösen az ingatlan- és a idegenforgalmi ágazatban megvalósított projektekben, és rendszeresen tévesen ítélte meg a gazdasági és az üzleti kockázatokat. A megfelelő ellenőrzési mechanizmusok hiánya emellett sebezhetővé tette a bankot a csalások szempontjából, ami több bűnügyi nyomozáshoz vezetett. A bank portfóliójában idővel – részben a megfelelő fedezettel ellátottság hiánya miatt – jelentőssé vált a nemteljesítő hitelek aránya. A mögöttes biztosítékok értékesítése sok esetben nehéznek vagy lehetetlennek bizonyult, ami jelentős leírásokat tett szükségessé. |
| --- | --- |

(48)

A délkelet-európai piacokon mutatkozó gyors mérlegfőöszeg-bővülés az olcsó, államilag garantált finanszírozással együtt rövid távú nyereséget biztosított. 2002 és 2006 között a HGAA – 2004 kivételével – minden évben nyereséges volt. Az üzleti modell azonban elfedte az eszközök minőségének romlásával és az újrafinanszírozással járó, alapulfekvő kockázatokat, így a bank elmulasztotta a megfelelő felülvizsgálat elvégzését és belső ellenőrzési és kockázatkezelési eljárások kialakítását, amire a terjeszkedést követően megváltozott igényeinek kezelése érdekében szükség lett volna. A bank stratégiája az üzleti volumen növelésére irányult, aminek következtében magas kockázatokat vállalt különösen az ingatlan- és a idegenforgalmi ágazatban megvalósított projektekben, és rendszeresen tévesen ítélte meg a gazdasági és az üzleti kockázatokat. A megfelelő ellenőrzési mechanizmusok hiánya emellett sebezhetővé tette a bankot a csalások szempontjából, ami több bűnügyi nyomozáshoz vezetett. A bank portfóliójában idővel – részben a megfelelő fedezettel ellátottság hiánya miatt – jelentőssé vált a nemteljesítő hitelek aránya. A mögöttes biztosítékok értékesítése sok esetben nehéznek vagy lehetetlennek bizonyult, ami jelentős leírásokat tett szükségessé.

| (49) | Emellett, mivel a délkelet-európai országokban a lakossági és a kis- és középvállalkozásoknak (a továbbiakban: kkv-k) nyújtott hitelek jelentős részét euróban vagy svájci frankban nyújtotta, a bank a visszafizetéssel kapcsolatos további kockázatoknak tette ki magát. Különösen a svájci franknak a helyi devizákkal szembeni ezt követő felértékelődésével e kockázatok részben megvalósultak. |
| --- | --- |

(49)

Emellett, mivel a délkelet-európai országokban a lakossági és a kis- és középvállalkozásoknak (a továbbiakban: kkv-k) nyújtott hitelek jelentős részét euróban vagy svájci frankban nyújtotta, a bank a visszafizetéssel kapcsolatos további kockázatoknak tette ki magát. Különösen a svájci franknak a helyi devizákkal szembeni ezt követő felértékelődésével e kockázatok részben megvalósultak.

| (50) | A megcélzott ügyfélköréből és eszközportfóliójából eredő kockázati profiljára tekintettel a bank nem elegendő tőkével működött, bár tőkéjének mértéke az akkori szabályozási határok közé esett. A helyzet romlását követően ez a tényező szinte azonnal problémává vált. A benyújtott felszámolási tervben szereplő egyik számítás azt mutatja, hogy a támogatási intézkedések nélkül a bank 2013-tól negatív tőkemegfelelési mutatóval rendelkezett volna, az alapvetőtőke-megfelelési mutató [...] és az összes szavatolótőke-megfelelési mutató [...] tekintetében egyaránt. Ez a számítás fiktív, mivel még ez előtt jelentős mértékű leépítés vagy a bank felszámolása vált volna szükségessé. Ausztria szerint a felszámolás Ausztriában rendszerszintű hatásokkal járt volna a pénzügyi stabilitásra nézve, különösen a Karintia tartomány által vállalt garanciák következtében, amelyeket egy ilyen forgatókönyv esetében igénybe vettek volna, de azokban a délkelet-európai országokban is, ahol a HGAA jelentős piaci részesedéssel rendelkezett. |
| --- | --- |

(50)

A megcélzott ügyfélköréből és eszközportfóliójából eredő kockázati profiljára tekintettel a bank nem elegendő tőkével működött, bár tőkéjének mértéke az akkori szabályozási határok közé esett. A helyzet romlását követően ez a tényező szinte azonnal problémává vált. A benyújtott felszámolási tervben szereplő egyik számítás azt mutatja, hogy a támogatási intézkedések nélkül a bank 2013-tól negatív tőkemegfelelési mutatóval rendelkezett volna, az alapvetőtőke-megfelelési mutató [...] és az összes szavatolótőke-megfelelési mutató [...] tekintetében egyaránt. Ez a számítás fiktív, mivel még ez előtt jelentős mértékű leépítés vagy a bank felszámolása vált volna szükségessé. Ausztria szerint a felszámolás Ausztriában rendszerszintű hatásokkal járt volna a pénzügyi stabilitásra nézve, különösen a Karintia tartomány által vállalt garanciák következtében, amelyeket egy ilyen forgatókönyv esetében igénybe vettek volna, de azokban a délkelet-európai országokban is, ahol a HGAA jelentős piaci részesedéssel rendelkezett.

| (51) | A bank túl későn ismerte fel, hogy üzleti modellje nem működik, és túl lassan reagált, részben az összetett csoportszerkezet, valamint az ilyen nagy és heterogén csoport irányításának nehézsége miatt. |
| --- | --- |

(51)

A bank túl későn ismerte fel, hogy üzleti modellje nem működik, és túl lassan reagált, részben az összetett csoportszerkezet, valamint az ilyen nagy és heterogén csoport irányításának nehézsége miatt.

| (52) | Az új üzleti tevékenységhez kapcsolódó eszközök minősége még [...] elején is problematikus volt, és a megfelelő kockázati és tőkeköltségek figyelembevételével a fedezetek nem voltak megfelelőek. |
| --- | --- |

(52)

Az új üzleti tevékenységhez kapcsolódó eszközök minősége még [...] elején is problematikus volt, és a megfelelő kockázati és tőkeköltségek figyelembevételével a fedezetek nem voltak megfelelőek.

| (53) | A korábban benyújtott szerkezetátalakítási tervek nem támasztották alá, hogy a HGAA önállóan életképes lenne. |
| --- | --- |

(53)

A korábban benyújtott szerkezetátalakítási tervek nem támasztották alá, hogy a HGAA önállóan életképes lenne.

| (54) | Ezenkívül Ausztria azon beadványaiban, amelyeken ez a határozat alapul (18), a szerkezetátalakítási terv alapforgatókönyvei azt mutatják, hogy a csoport eredménye a 2013 és 2017 közötti időszakban negatív lesz, és [...] EUR összegű további tőkeszükséglet jeleznek előre. Még a „menedzsment forgatókönyv”, amely nem tartalmaz az esetleges versenytorzulások korlátozására irányuló megfelelő intézkedéseket, is csak 2017-re irányozza elő a mérsékelt ([...]-os) nyereségesség helyreállását, ezen időpontot megelőzően pedig veszteségeket jelez. Ez az előrejelzés továbbá nem tartalmazza a kezességvállalások 2013 utáni időszakra történő meghosszabbításának lehetséges költségeit. |
| --- | --- |

(54)

Ezenkívül Ausztria azon beadványaiban, amelyeken ez a határozat alapul (18), a szerkezetátalakítási terv alapforgatókönyvei azt mutatják, hogy a csoport eredménye a 2013 és 2017 közötti időszakban negatív lesz, és [...] EUR összegű további tőkeszükséglet jeleznek előre. Még a „menedzsment forgatókönyv”, amely nem tartalmaz az esetleges versenytorzulások korlátozására irányuló megfelelő intézkedéseket, is csak 2017-re irányozza elő a mérsékelt ([...]-os) nyereségesség helyreállását, ezen időpontot megelőzően pedig veszteségeket jelez. Ez az előrejelzés továbbá nem tartalmazza a kezességvállalások 2013 utáni időszakra történő meghosszabbításának lehetséges költségeit.

2.6.   A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK RÉSZLEGES TELJESÍTÉSE

| (55) | A 2012. decemberi megmentési határozatban a Bizottság a tagállam által tett bizonyos kötelezettségvállalásokra tekintettel engedélyezte az Ausztria által bejelentett intézkedéseket, amely kötelezettségvállalások célja annak biztosítása volt, hogy a versenytorzulást a lehető legnagyobb mértékben korlátozzák. A kötelezettségvállalások a bank üzleti tevékenységeinek korlátozására irányultak, például a megtérülési szintek, az ügyfelek kockázati kategóriái és a futamidők tekintetében, ezzel hozzájárulva a kockázatos magatartás korlátozásához és ezen keresztül az üzleti tevékenységnek a versenytársak kárára történő bővítésére vonatkozó lehetőség korlátozásához. |
| --- | --- |

(55)

A 2012. decemberi megmentési határozatban a Bizottság a tagállam által tett bizonyos kötelezettségvállalásokra tekintettel engedélyezte az Ausztria által bejelentett intézkedéseket, amely kötelezettségvállalások célja annak biztosítása volt, hogy a versenytorzulást a lehető legnagyobb mértékben korlátozzák. A kötelezettségvállalások a bank üzleti tevékenységeinek korlátozására irányultak, például a megtérülési szintek, az ügyfelek kockázati kategóriái és a futamidők tekintetében, ezzel hozzájárulva a kockázatos magatartás korlátozásához és ezen keresztül az üzleti tevékenységnek a versenytársak kárára történő bővítésére vonatkozó lehetőség korlátozásához.

| (56) | 2013. januárban Ausztria tájékoztatta a Bizottságot, hogy a bank számára gazdasági okokból nem volt lehetséges, hogy egyes leányvállalatai vonatkozásában valamennyi kötelezettségvállalásnak eleget tegyen. Különösen a külföldi devizában nyújtott kölcsönökre vonatkozó korlátozásra, az állami szervek és vállalkozások részére nyújtható hiteleknek a [...] hitelminősítéssel rendelkező ügyfelekre történő korlátozására, amely Ausztria állítása szerint a délkelet-európai országokban nem volt megvalósítható, valamint a HBA esetében az állami szerveknek nyújtható hitelek [...]-ra korlátozására hivatkozott. |
| --- | --- |

(56)

2013. januárban Ausztria tájékoztatta a Bizottságot, hogy a bank számára gazdasági okokból nem volt lehetséges, hogy egyes leányvállalatai vonatkozásában valamennyi kötelezettségvállalásnak eleget tegyen. Különösen a külföldi devizában nyújtott kölcsönökre vonatkozó korlátozásra, az állami szervek és vállalkozások részére nyújtható hiteleknek a [...] hitelminősítéssel rendelkező ügyfelekre történő korlátozására, amely Ausztria állítása szerint a délkelet-európai országokban nem volt megvalósítható, valamint a HBA esetében az állami szerveknek nyújtható hitelek [...]-ra korlátozására hivatkozott.

3.   A FELSZÁMOLÁSI TERV

| (57) | 2013. június 29-én Ausztria felszámolási tervet nyújtott be, amely szerint a HGAA szabályos felszámolására kerül sor, a potenciálisan életképes eszközök értékesítéséhez szükséges idő biztosítása mellett, míg a fennmaradó részeket idővel felszámolják. |
| --- | --- |

(57)

2013. június 29-én Ausztria felszámolási tervet nyújtott be, amely szerint a HGAA szabályos felszámolására kerül sor, a potenciálisan életképes eszközök értékesítéséhez szükséges idő biztosítása mellett, míg a fennmaradó részeket idővel felszámolják.

| (58) | A felszámolási terv szerint a HGAA mérlegfőösszege 85 %-kal csökkenni fog, a 2008 végi 43,3 milliárd EUR-ról 2017-re 6,56 milliárd EUR-ra. Ugyanezen időszak alatt kockázattal súlyozott eszközei a 2008 végi 32,8 milliárd EUR-ról 85 %-kal, 4,75 milliárd EUR-ra fognak csökkenni. |
| --- | --- |

(58)

A felszámolási terv szerint a HGAA mérlegfőösszege 85 %-kal csökkenni fog, a 2008 végi 43,3 milliárd EUR-ról 2017-re 6,56 milliárd EUR-ra. Ugyanezen időszak alatt kockázattal súlyozott eszközei a 2008 végi 32,8 milliárd EUR-ról 85 %-kal, 4,75 milliárd EUR-ra fognak csökkenni.

| (59) | E felszámolás végrehajtása érdekében a felszámolási terv a bank fennmaradó három pillérére, nevezetesen i. az osztrák bankra (HBA), ii. a délkelet-európai hálózatra, és iii. a felszámolásra szánt részre vonatkozó stratégiát mutat be. |
| --- | --- |

(59)

E felszámolás végrehajtása érdekében a felszámolási terv a bank fennmaradó három pillérére, nevezetesen i. az osztrák bankra (HBA), ii. a délkelet-európai hálózatra, és iii. a felszámolásra szánt részre vonatkozó stratégiát mutat be.

| (60) | A felszámolási folyamatot csoportközponti szintről fogják irányítani, ahol időközben többek között a kockázatkezelés, a beszámolás, a fedezetek értékelése és a hitelminősítésekhez kapcsolódó eljárások terén több előrelépésre kerül sor (19). |
| --- | --- |

(60)

A felszámolási folyamatot csoportközponti szintről fogják irányítani, ahol időközben többek között a kockázatkezelés, a beszámolás, a fedezetek értékelése és a hitelminősítésekhez kapcsolódó eljárások terén több előrelépésre kerül sor (19).

| (61) | Összességében a felszámolási terv a HBA – már megkezdett – értékesítésének befejezésére, valamint a délkelet-európai hálózat vonzerejének növelésére helyezi a hangsúlyt, ez utóbbit annak érdekében, hogy lehetővé tegye valamennyi délkelet-európai jogalany értékesítését legkésőbb 2015. június 30-ig. E célból Ausztria több kötelezettségvállalást tett az új üzleti tevékenységekre vonatkozóan annak érdekében, hogy megfelelő egyensúlyt biztosítson a kockázat és a nyereségesség között addig, amíg a délkelet-európai jogalanyokat nem értékesítették. |
| --- | --- |

(61)

Összességében a felszámolási terv a HBA – már megkezdett – értékesítésének befejezésére, valamint a délkelet-európai hálózat vonzerejének növelésére helyezi a hangsúlyt, ez utóbbit annak érdekében, hogy lehetővé tegye valamennyi délkelet-európai jogalany értékesítését legkésőbb 2015. június 30-ig. E célból Ausztria több kötelezettségvállalást tett az új üzleti tevékenységekre vonatkozóan annak érdekében, hogy megfelelő egyensúlyt biztosítson a kockázat és a nyereségesség között addig, amíg a délkelet-európai jogalanyokat nem értékesítették.

| (62) | Így a HGAA főszabály szerint csak [...] %-os vagy annál magasabb hitelfedezeti aránnyal rendelkező új lakossági jelzálogkölcsönöket fog nyújtani, a belső finanszírozási költségmátrix a megfelelő fiók vagy leányvállalat finanszírozási helyzetéhez fog igazodni, és [...]-t bizonyos kivételektől eltekintve csak olyan ügyfeleknek nyújtanak majd, akik [...]-tal rendelkeznek. |
| --- | --- |

(62)

Így a HGAA főszabály szerint csak [...] %-os vagy annál magasabb hitelfedezeti aránnyal rendelkező új lakossági jelzálogkölcsönöket fog nyújtani, a belső finanszírozási költségmátrix a megfelelő fiók vagy leányvállalat finanszírozási helyzetéhez fog igazodni, és [...]-t bizonyos kivételektől eltekintve csak olyan ügyfeleknek nyújtanak majd, akik [...]-tal rendelkeznek.

A HBA ÉRTÉKESÍTÉSE

| (63) | 2013. május 31-én a HBA valamennyi részvényének értékesítésére vonatkozó szerződést kötöttek az Anadi Financial Holdings Pte. Ltd.-vel, az értékesítés megvalósítására a jelenlegi várakozások szerint 2013. december 31. előtt sor fog kerülni (20). |
| --- | --- |

(63)

2013. május 31-én a HBA valamennyi részvényének értékesítésére vonatkozó szerződést kötöttek az Anadi Financial Holdings Pte. Ltd.-vel, az értékesítés megvalósítására a jelenlegi várakozások szerint 2013. december 31. előtt sor fog kerülni (20).

| (64) | Az értékesítés megvalósításáig a HBA továbbra is bécsi és salzburgi fiókokkal rendelkező karintiai regionális banki helyzetére fog összpontosítani. A bank méretét már eddig is jelentősen csökkentették, és egy 1,99 milliárd EUR értékű problematikus portfóliót 2011. december 31. előtt leválasztottak. A HBA 2012. december 31-i mérlege 4,15 milliárd EUR-t tett ki (míg a 2008. december 31-i mérleg 7,05 milliárd EUR-t). |
| --- | --- |

(64)

Az értékesítés megvalósításáig a HBA továbbra is bécsi és salzburgi fiókokkal rendelkező karintiai regionális banki helyzetére fog összpontosítani. A bank méretét már eddig is jelentősen csökkentették, és egy 1,99 milliárd EUR értékű problematikus portfóliót 2011. december 31. előtt leválasztottak. A HBA 2012. december 31-i mérlege 4,15 milliárd EUR-t tett ki (míg a 2008. december 31-i mérleg 7,05 milliárd EUR-t).

A DÉLKELET-EURÓPAI HÁLÓZAT

| (65) | A délkelet-európai hálózat üzleti tevékenységét a fő piacokra és a fő kompetenciákra való összpontosítás útján már jelentősen csökkentették Szlovéniában, Horvátországban, Bosznia-Hercegovinában, Szerbiában és Montenegróban. Emellett ezekben az országokban a működőképes egységektől elvontak egy 2,4 milliárd EUR értékű portfóliót és további portfólió-leválasztást terveznek [...] EUR értékben, a helyi felügyeleti hatóságok hozzájárulásától függően. A teljes délkelet-európai hálózat mérlegfőösszege 2012. december 31-én 10,11 milliárd EUR-t tett ki, és tovább fog csökkenni, kevesebb mint [...] EUR-ra a tervezett további portfólió-áthelyezés befejezését követően, ami így körülbelül a 2008. december 31-i mérlegfőösszeg (14,8 milliárd EUR) [...] %-ának fog megfelelni. |
| --- | --- |

(65)

A délkelet-európai hálózat üzleti tevékenységét a fő piacokra és a fő kompetenciákra való összpontosítás útján már jelentősen csökkentették Szlovéniában, Horvátországban, Bosznia-Hercegovinában, Szerbiában és Montenegróban. Emellett ezekben az országokban a működőképes egységektől elvontak egy 2,4 milliárd EUR értékű portfóliót és további portfólió-leválasztást terveznek [...] EUR értékben, a helyi felügyeleti hatóságok hozzájárulásától függően. A teljes délkelet-európai hálózat mérlegfőösszege 2012. december 31-én 10,11 milliárd EUR-t tett ki, és tovább fog csökkenni, kevesebb mint [...] EUR-ra a tervezett további portfólió-áthelyezés befejezését követően, ami így körülbelül a 2008. december 31-i mérlegfőösszeg (14,8 milliárd EUR) [...] %-ának fog megfelelni.

| (66) | Ezenkívül változás történt a délkelet-európai országokban ezen egységek üzleti stratégiájában, amelynek célja értékesíthetőségük javítása, a kisebb nagyságrendű üzleti tevékenységre, a lakossági ügyfelekre és a kkv-kre történő összpontosítással. Finanszírozási stratégiájuk is megváltozik, így a helyi délkelet-európai egységek a nagyobb mértékű helyi finanszírozásra helyezik a hangsúlyt ahelyett, hogy túl nagy mértékben támaszkodnának a csoport által biztosított finanszírozásra. Az új üzleti tevékenységeket már teljes mértékben helyi forrásokból finanszírozzák. |
| --- | --- |

(66)

Ezenkívül változás történt a délkelet-európai országokban ezen egységek üzleti stratégiájában, amelynek célja értékesíthetőségük javítása, a kisebb nagyságrendű üzleti tevékenységre, a lakossági ügyfelekre és a kkv-kre történő összpontosítással. Finanszírozási stratégiájuk is megváltozik, így a helyi délkelet-európai egységek a nagyobb mértékű helyi finanszírozásra helyezik a hangsúlyt ahelyett, hogy túl nagy mértékben támaszkodnának a csoport által biztosított finanszírozásra. Az új üzleti tevékenységeket már teljes mértékben helyi forrásokból finanszírozzák.

| (67) | Szlovéniában a banki tevékenységek terén a hangsúlyt a [...]-ra és a [...] ügyfelekre [...] helyezik, a [...] céljával. A [...]-t lényegesen csökkentik, a tervek szerint a [...]-ből teljes mértékben kivonulnak, míg a bank folytatja tevékenységét a [...] területén. |
| --- | --- |

(67)

Szlovéniában a banki tevékenységek terén a hangsúlyt a [...]-ra és a [...] ügyfelekre [...] helyezik, a [...] céljával. A [...]-t lényegesen csökkentik, a tervek szerint a [...]-ből teljes mértékben kivonulnak, míg a bank folytatja tevékenységét a [...] területén.

| (68) | Horvátországban a bank arra törekszik, hogy [...], a [...] céljával. A [...]- illetően az a cél, hogy nagyobb mértékben a [...]-ra összpontosítsanak. A [...] terén a [...]-ra helyezik a hangsúlyt. |
| --- | --- |

(68)

Horvátországban a bank arra törekszik, hogy [...], a [...] céljával. A [...]- illetően az a cél, hogy nagyobb mértékben a [...]-ra összpontosítsanak. A [...] terén a [...]-ra helyezik a hangsúlyt.

| (69) | Bosznia-Hercegovinában egyre inkább a [...]-ra helyezik majd a hangsúlyt, szigorú [...], jobb [...] és [...] mellett. A [...]-t csökkentik, és a [...] helyezik a középpontba. |
| --- | --- |

(69)

Bosznia-Hercegovinában egyre inkább a [...]-ra helyezik majd a hangsúlyt, szigorú [...], jobb [...] és [...] mellett. A [...]-t csökkentik, és a [...] helyezik a középpontba.

| (70) | Szerbiában a [...]-ra helyezik a hangsúlyt, a [...] céljával. A [...] terén a [...]-ra, valamint a [...]-ra helyezik a hangsúlyt. A bank a [...]-ra törekszik, még a teljesítő portfóliók tekintetében is [...]. |
| --- | --- |

(70)

Szerbiában a [...]-ra helyezik a hangsúlyt, a [...] céljával. A [...] terén a [...]-ra, valamint a [...]-ra helyezik a hangsúlyt. A bank a [...]-ra törekszik, még a teljesítő portfóliók tekintetében is [...].

| (71) | Montenegróban a [...] a [...]-ra, valamint a [...]-ra összpontosít. |
| --- | --- |

(71)

Montenegróban a [...] a [...]-ra, valamint a [...]-ra összpontosít.

| (72) | A délkelet-európai bankok irányultságának és üzleti stratégiájának megváltoztatására azzal a céllal került sor, hogy növeljék annak esélyét, hogy az egységeket idővel értékesíteni lehessen. A felszámolási terv szerint a délkelet-európai hálózatot egészében vagy részekben 2015. június 30-ig értékesíteni fogják. Az értékesítésre nyílt és átlátható eljárások alkalmazásával fog sor kerülni, ahol a vevőknek lehetőségük lesz a hálózat egészének vagy részének megvételére. |
| --- | --- |

(72)

A délkelet-európai bankok irányultságának és üzleti stratégiájának megváltoztatására azzal a céllal került sor, hogy növeljék annak esélyét, hogy az egységeket idővel értékesíteni lehessen. A felszámolási terv szerint a délkelet-európai hálózatot egészében vagy részekben 2015. június 30-ig értékesíteni fogják. Az értékesítésre nyílt és átlátható eljárások alkalmazásával fog sor kerülni, ahol a vevőknek lehetőségük lesz a hálózat egészének vagy részének megvételére.

| (73) | A délkelet-európai hálózat 2015. június 30-ig nem értékesített bármely része haladéktalanul beszünteti az új üzleti tevékenységet és áthelyezésre kerül a felszámolásra szánt egységbe (21). |
| --- | --- |

(73)

A délkelet-európai hálózat 2015. június 30-ig nem értékesített bármely része haladéktalanul beszünteti az új üzleti tevékenységet és áthelyezésre kerül a felszámolásra szánt egységbe (21).

A FELSZÁMOLÁSRA SZÁNT EGYSÉG

| (74) | A felszámolásra szánt egység célja, hogy a lehető leggyorsabban leépítse az összes felszámolásra szánt jogalanyt és portfóliót. |
| --- | --- |

(74)

A felszámolásra szánt egység célja, hogy a lehető leggyorsabban leépítse az összes felszámolásra szánt jogalanyt és portfóliót.

| (75) | Az olaszországi tevékenységek felszámolása már folyamatban van. A cél a felszámolási folyamat rendezett lefolytatása, annak érdekében, hogy elkerüljék a betétek hirtelen kivonását (22). |
| --- | --- |

(75)

Az olaszországi tevékenységek felszámolása már folyamatban van. A cél a felszámolási folyamat rendezett lefolytatása, annak érdekében, hogy elkerüljék a betétek hirtelen kivonását (22).

| (76) | Emellett a felszámolásra szánt egység magában foglalja az összes egyéb portfóliót, amelyet felszámolásra jelöltek ki (beleértve az új üzleti tevékenységgel felhagyott jogalanyokat, így a macedóniai, ukrajnai, bulgáriai, németországi és magyarországi leányvállalatokat is), valamint az ipari és idegenforgalmi társaságokban fennálló érdekeltségeket. |
| --- | --- |

(76)

Emellett a felszámolásra szánt egység magában foglalja az összes egyéb portfóliót, amelyet felszámolásra jelöltek ki (beleértve az új üzleti tevékenységgel felhagyott jogalanyokat, így a macedóniai, ukrajnai, bulgáriai, németországi és magyarországi leányvállalatokat is), valamint az ipari és idegenforgalmi társaságokban fennálló érdekeltségeket.

| (77) | Összegezve, a felszámolásra szánt rész különösen az alábbiakban foglalja magában:






  i. | a HBI-t; |
| --- | --- | --- |

(77)

Összegezve, a felszámolásra szánt rész különösen az alábbiakban foglalja magában:

i.

a HBI-t;

| ii. | a nem stratégiai társaságokban fennálló érdekeltségeket (ipari és idegenforgalmi); |
| --- | --- |

ii.

a nem stratégiai társaságokban fennálló érdekeltségeket (ipari és idegenforgalmi);

| iii. | a felszámolásra szánt pénzügyi érdekeltségeket, ezek nevezetesen a) a HBInt portfóliója, valamint a fennálló, felszámolásra szánt portfóliók és a különböző jogalanyoknál (nevezetesen a HBI-nél és a délkelet-európai országokban) maradó refinanszírozási keretek; b) az egyes leányvállalatoktól, így a HBI-től és a délkelet-európai hálózathoz tartozó bankoktól vagy lízingtársaságoktól elvont portfóliók; c) a felszámolásra szánt lízingtársaságok; |
| --- | --- |

iii.

a felszámolásra szánt pénzügyi érdekeltségeket, ezek nevezetesen a) a HBInt portfóliója, valamint a fennálló, felszámolásra szánt portfóliók és a különböző jogalanyoknál (nevezetesen a HBI-nél és a délkelet-európai országokban) maradó refinanszírozási keretek; b) az egyes leányvállalatoktól, így a HBI-től és a délkelet-európai hálózathoz tartozó bankoktól vagy lízingtársaságoktól elvont portfóliók; c) a felszámolásra szánt lízingtársaságok;

| iv. | a Norica és a HBInt Credit Management (CM) társaságokat (23). |
| --- | --- |

iv.

a Norica és a HBInt Credit Management (CM) társaságokat (23).

| (78) | 2017-ig a becsült teljes tőkeszükséglet (főként az értékesítésre kerülő jogalanyok könyv szerinti értékének leírása, a különböző portfóliókban keletkezett további veszteségek és a szükséges refinanszírozás következtében) hozzávetőlegesen 2,6 milliárd EUR-t tesz ki az alapforgatókönyv szerint, és 5,4 milliárd EUR-ig terjedő összeget a pesszimista stresszforgatókönyv szerint. A felszámolási terv emellett további likviditási szükségletet is feltételez attól függően, hogy a tőkét készpénzben vagy kezességvállalás útján nyújtják-e. Amennyiben a tőkét likvid formában bocsátják rendelkezésre, a HGAA további likviditási szükségletei 2017-ig 2,5 milliárd EUR-t tennének ki az alapforgatókönyv szerint, és a pesszimista stresszforgatókönyv esetén a becslések szerint elérik a 3,3 milliárd EUR-t (24). |
| --- | --- |

(78)

2017-ig a becsült teljes tőkeszükséglet (főként az értékesítésre kerülő jogalanyok könyv szerinti értékének leírása, a különböző portfóliókban keletkezett további veszteségek és a szükséges refinanszírozás következtében) hozzávetőlegesen 2,6 milliárd EUR-t tesz ki az alapforgatókönyv szerint, és 5,4 milliárd EUR-ig terjedő összeget a pesszimista stresszforgatókönyv szerint. A felszámolási terv emellett további likviditási szükségletet is feltételez attól függően, hogy a tőkét készpénzben vagy kezességvállalás útján nyújtják-e. Amennyiben a tőkét likvid formában bocsátják rendelkezésre, a HGAA további likviditási szükségletei 2017-ig 2,5 milliárd EUR-t tennének ki az alapforgatókönyv szerint, és a pesszimista stresszforgatókönyv esetén a becslések szerint elérik a 3,3 milliárd EUR-t (24).

| (79) | Mivel azonban Ausztria szerint a felszámolásra szánt részt illetően még vizsgálnak különböző lehetőségeket, ezek a becslések még változhatnak. Így például Ausztria bejelentette, hogy vizsgálja egy vagyonkezelő társaság létrehozásának lehetőségét, ami lehetővé tenné a HGAA számára, hogy átruházza erre a – banki működési engedély nélkül működő – jogalanyra a felszámolásra szánt eszközöket. Ez az átruházás befolyásolná a tőkeszükségletek felmerülésének időpontját. |
| --- | --- |

(79)

Mivel azonban Ausztria szerint a felszámolásra szánt részt illetően még vizsgálnak különböző lehetőségeket, ezek a becslések még változhatnak. Így például Ausztria bejelentette, hogy vizsgálja egy vagyonkezelő társaság létrehozásának lehetőségét, ami lehetővé tenné a HGAA számára, hogy átruházza erre a – banki működési engedély nélkül működő – jogalanyra a felszámolásra szánt eszközöket. Ez az átruházás befolyásolná a tőkeszükségletek felmerülésének időpontját.

AZ AUSZTRIA ÁLTAL TETT KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK

| (80) | Ausztria vállalta, hogy biztosítja a – 2013. június 29-én benyújtott és legutóbb Ausztria 2013. augusztus 27-i közleményével módosított – felszámolási terv teljes végrehajtását, a mellékletben foglalt kötelezettségvállalásokat is beleértve, valamint az e mellékletben rögzített ütemezéssel összhangban. |
| --- | --- |

(80)

Ausztria vállalta, hogy biztosítja a – 2013. június 29-én benyújtott és legutóbb Ausztria 2013. augusztus 27-i közleményével módosított – felszámolási terv teljes végrehajtását, a mellékletben foglalt kötelezettségvállalásokat is beleértve, valamint az e mellékletben rögzített ütemezéssel összhangban.

4.   AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK OKAI

| (81) | A Bizottság emlékeztet arra, hogy azért indította meg a Szerződés 108. cikkének (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárást a HGAA-nak nyújtott szerkezetátalakítási támogatás belső piaccal való összeegyeztethetősége tárgyában, mivel a korábban benyújtott szerkezetátalakítási tervek alapján komoly kétségei voltak a tekintetben, hogy a HGAA képes lesz-e a hosszú távú életképességének helyreállítására. A Bizottság továbbá kétségeinek adott hangot a megfelelő teherviselés biztosítottságát és a versenytorzulások kellő mértékű korlátozását illetően is. |
| --- | --- |

(81)

A Bizottság emlékeztet arra, hogy azért indította meg a Szerződés 108. cikkének (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárást a HGAA-nak nyújtott szerkezetátalakítási támogatás belső piaccal való összeegyeztethetősége tárgyában, mivel a korábban benyújtott szerkezetátalakítási tervek alapján komoly kétségei voltak a tekintetben, hogy a HGAA képes lesz-e a hosszú távú életképességének helyreállítására. A Bizottság továbbá kétségeinek adott hangot a megfelelő teherviselés biztosítottságát és a versenytorzulások kellő mértékű korlátozását illetően is.

| (82) | A Bizottság több alkalommal kétségbe vonta a HGAA képességét az életképesség helyreállítására (25), és kifejezetten megfogalmazta az üzleti modellre vonatkozó súlyos kétségeit (26). A Bizottságnak továbbá kétségei voltak a tekintetben, hogy a HGAA képes lesz-e tőkéjével megfelelő megtérülést elérni, ami előfeltétele annak, hogy egy bankot életképesnek lehessen tekinteni (27). A 2009. decemberi megmentési határozatában a Bizottság már felkérte a tagállamot, hogy fontolja meg a bank szabályos felszámolásának lehetőségét (28). |
| --- | --- |

(82)

A Bizottság több alkalommal kétségbe vonta a HGAA képességét az életképesség helyreállítására (25), és kifejezetten megfogalmazta az üzleti modellre vonatkozó súlyos kétségeit (26). A Bizottságnak továbbá kétségei voltak a tekintetben, hogy a HGAA képes lesz-e tőkéjével megfelelő megtérülést elérni, ami előfeltétele annak, hogy egy bankot életképesnek lehessen tekinteni (27). A 2009. decemberi megmentési határozatában a Bizottság már felkérte a tagállamot, hogy fontolja meg a bank szabályos felszámolásának lehetőségét (28).

| (83) | Az életképesség értékelése során a Bizottság kétségeinek adott hangot különösen a finanszírozási stratégia (29), az eszközök minősége (30) és a belső ellenőrzési struktúrák (31) tekintetében. A 2012. decemberi megmentési határozat (37) preambulumbekezdésében a Bizottság kételyeket fogalmazott meg a HGAA új üzleti tevékenységei minőségét illetően. |
| --- | --- |

(83)

Az életképesség értékelése során a Bizottság kétségeinek adott hangot különösen a finanszírozási stratégia (29), az eszközök minősége (30) és a belső ellenőrzési struktúrák (31) tekintetében. A 2012. decemberi megmentési határozat (37) preambulumbekezdésében a Bizottság kételyeket fogalmazott meg a HGAA új üzleti tevékenységei minőségét illetően.

| (84) | A teherviselést illetően az eljárás megindításáról szóló 2009. évi határozat (32) és a 2009. decemberi megmentési határozat (33) a teherviselés lehetséges hiányát említi a BayernLB és a HGAA előző tulajdonosai (a GRAWE és Karintia tartomány) részéről. Az eljárás megindításáról szóló 2009. évi határozat (102) preambulumbekezdésében rámutat a teherviselés hiányára a HGAA hibridtőke-tulajdonosai részéről. |
| --- | --- |

(84)

A teherviselést illetően az eljárás megindításáról szóló 2009. évi határozat (32) és a 2009. decemberi megmentési határozat (33) a teherviselés lehetséges hiányát említi a BayernLB és a HGAA előző tulajdonosai (a GRAWE és Karintia tartomány) részéről. Az eljárás megindításáról szóló 2009. évi határozat (102) preambulumbekezdésében rámutat a teherviselés hiányára a HGAA hibridtőke-tulajdonosai részéről.

| (85) | A meghosszabbításról szóló 2010. évi határozat (41) preambulumbekezdése megkérdőjelezi, hogy az Ausztria által az osztrák program feltételei mellett a HGAA-nak juttatott tőke után megfelelő ellentételezést fizettek-e, mivel a bankot Ausztria alapvetően stabilnak minősítette, és így alacsonyabb mértékű ellentételezés vonatkozott rá, mint amely nehéz helyzetbe került banknak minősítés esetén alkalmazandó lett volna. |
| --- | --- |

(85)

A meghosszabbításról szóló 2010. évi határozat (41) preambulumbekezdése megkérdőjelezi, hogy az Ausztria által az osztrák program feltételei mellett a HGAA-nak juttatott tőke után megfelelő ellentételezést fizettek-e, mivel a bankot Ausztria alapvetően stabilnak minősítette, és így alacsonyabb mértékű ellentételezés vonatkozott rá, mint amely nehéz helyzetbe került banknak minősítés esetén alkalmazandó lett volna.

| (86) | A versenytorzulást illetően a Bizottság az Ausztria által korábban benyújtott tervek alapján kétségbe vonta, hogy a mérlegcsökkentések mértéke elegendő lesz-e (34), és ismételten kérte a versenytorzulások kezelésére irányuló intézkedések elfogadását (35). Az egyre emelkedő támogatási összegre tekintettel a Bizottság ismételten kérte a versenytorzulások kezelésére szolgáló további intézkedések elfogadását (36). |
| --- | --- |

(86)

A versenytorzulást illetően a Bizottság az Ausztria által korábban benyújtott tervek alapján kétségbe vonta, hogy a mérlegcsökkentések mértéke elegendő lesz-e (34), és ismételten kérte a versenytorzulások kezelésére irányuló intézkedések elfogadását (35). Az egyre emelkedő támogatási összegre tekintettel a Bizottság ismételten kérte a versenytorzulások kezelésére szolgáló további intézkedések elfogadását (36).

5.   AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI

| (87) | Az érdekelt felektől nem érkeztek észrevételek. |
| --- | --- |

(87)

Az érdekelt felektől nem érkeztek észrevételek.

6.   AUSZTRIA ÉSZREVÉTELEI

| (88) | Ausztria észrevételei főként a BayernLB-nek nyújtott állami támogatás Bizottság általi kezelésével kapcsolatosak. A Bizottság az SA. 28487 (C16/2009) sz., a BayernLB-nek nyújtott szerkezetátalakítási támogatásra vonatkozó ügyben 2012. december 25-én hozott határozatában (37) megállapította, hogy az Osztrák Köztársaság által a BayernLB-nek 2,638 milliárd EUR összegű likviditásra nyújtott garancia, amelynek tekintetében a BayernLB a 2009. évi megmentés keretében beleegyezett, hogy az a HGAA-nál maradjon, a BayernLB-nek nyújtott állami támogatásnak minősül, majd ezt követően a belső piaccal összeegyeztethetőként engedélyezte a támogatási intézkedést. 2012. október 5-én Ausztria megsemmisítés iránti keresetet nyújtott be (38) e határozattal szemben, többek között arra hivatkozva, hogy a Bizottság nem bizonyította, hogy az intézkedés miért tekintendő a belső piaccal összeegyeztethetőnek, és azt állította, hogy az intézkedés nem jelent a BayernLB-nek nyújtott támogatást. |
| --- | --- |

(88)

Ausztria észrevételei főként a BayernLB-nek nyújtott állami támogatás Bizottság általi kezelésével kapcsolatosak. A Bizottság az SA. 28487 (C16/2009) sz., a BayernLB-nek nyújtott szerkezetátalakítási támogatásra vonatkozó ügyben 2012. december 25-én hozott határozatában (37) megállapította, hogy az Osztrák Köztársaság által a BayernLB-nek 2,638 milliárd EUR összegű likviditásra nyújtott garancia, amelynek tekintetében a BayernLB a 2009. évi megmentés keretében beleegyezett, hogy az a HGAA-nál maradjon, a BayernLB-nek nyújtott állami támogatásnak minősül, majd ezt követően a belső piaccal összeegyeztethetőként engedélyezte a támogatási intézkedést. 2012. október 5-én Ausztria megsemmisítés iránti keresetet nyújtott be (38) e határozattal szemben, többek között arra hivatkozva, hogy a Bizottság nem bizonyította, hogy az intézkedés miért tekintendő a belső piaccal összeegyeztethetőnek, és azt állította, hogy az intézkedés nem jelent a BayernLB-nek nyújtott támogatást.

| (89) | Ausztria vállalja annak biztosítását, hogy a mellékletben rögzített kötelezettségvállalásoknak teljes mértékben eleget tesznek. |
| --- | --- |

(89)

Ausztria vállalja annak biztosítását, hogy a mellékletben rögzített kötelezettségvállalásoknak teljes mértékben eleget tesznek.

7.   ÉRTÉKELÉS

A szerkezetátalakítási támogatás értékelése során a HGAA-nak 2008. óta nyújtott valamennyi támogatást figyelembe kell venni.

7.1.   A TÁMOGATÁS FENNÁLLÁSA

| (90) | A Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerint a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(90)

A Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerint a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.

| (91) | Ahhoz, hogy egy intézkedés állami támogatásnak minősüljön, a következő feltételek teljesülése szükséges: i. az intézkedést állami forrásokból finanszírozzák; ii. az intézkedés olyan előnyt biztosít, amelynek révén bizonyos vállalkozások vagy bizonyos áruk termelése előnyben részesül; iii. ez az előny szelektív; és iv. az intézkedés torzítja a versenyt vagy a verseny torzításával fenyeget, és alkalmas arra, hogy befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet. Mivel e feltételek kumulatívak, mindegyiknek fenn kell állnia ahhoz, hogy egy intézkedést állami támogatásnak lehessen minősíteni. |
| --- | --- |

(91)

Ahhoz, hogy egy intézkedés állami támogatásnak minősüljön, a következő feltételek teljesülése szükséges: i. az intézkedést állami forrásokból finanszírozzák; ii. az intézkedés olyan előnyt biztosít, amelynek révén bizonyos vállalkozások vagy bizonyos áruk termelése előnyben részesül; iii. ez az előny szelektív; és iv. az intézkedés torzítja a versenyt vagy a verseny torzításával fenyeget, és alkalmas arra, hogy befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet. Mivel e feltételek kumulatívak, mindegyiknek fenn kell állnia ahhoz, hogy egy intézkedést állami támogatásnak lehessen minősíteni.

| (92) | A banktámogatási programot jóváhagyó határozat (51)–(56) preambulumbekezdése megerősíti, hogy a program keretében nyújtott bármely intézkedés állami támogatásnak minősül. A Bizottság továbbá emlékeztet arra, hogy a 2009. évi megmentési határozat (48)–(53) preambulumbekezdésében, a 2011. júliusi megmentési határozat (25) preambulumbekezdésében és a 2012. decemberi megmentési határozat (16) preambulumbekezdésében már megállapította, hogy a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében szereplő feltételek az a) és a b) pontban megjelölt támogatási intézkedések esetében teljesülnek, így ezek az intézkedések állami támogatásnak minősülnek. A Bizottság az alábbiakban kifejtésre kerülő okokból fenntartja álláspontját. |
| --- | --- |

(92)

A banktámogatási programot jóváhagyó határozat (51)–(56) preambulumbekezdése megerősíti, hogy a program keretében nyújtott bármely intézkedés állami támogatásnak minősül. A Bizottság továbbá emlékeztet arra, hogy a 2009. évi megmentési határozat (48)–(53) preambulumbekezdésében, a 2011. júliusi megmentési határozat (25) preambulumbekezdésében és a 2012. decemberi megmentési határozat (16) preambulumbekezdésében már megállapította, hogy a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében szereplő feltételek az a) és a b) pontban megjelölt támogatási intézkedések esetében teljesülnek, így ezek az intézkedések állami támogatásnak minősülnek. A Bizottság az alábbiakban kifejtésre kerülő okokból fenntartja álláspontját.

a)   Az Ausztria által a banktámogatási program keretében nyújtott intézkedések

| (93) | A banktámogatási program keretében nyújtott valamennyi intézkedés, nevezetesen a 900 millió EUR összegű feltőkésítés és a 2008-ban nyújtott 1,35 milliárd EUR összegű garanciák állami támogatásnak minősülnek, az e program jóváhagyásáról szóló határozat (51)–(56) preambulumbekezdésében foglaltaknak megfelelően. |
| --- | --- |

(93)

A banktámogatási program keretében nyújtott valamennyi intézkedés, nevezetesen a 900 millió EUR összegű feltőkésítés és a 2008-ban nyújtott 1,35 milliárd EUR összegű garanciák állami támogatásnak minősülnek, az e program jóváhagyásáról szóló határozat (51)–(56) preambulumbekezdésében foglaltaknak megfelelően.

b)   Az Ausztria által nyújtott további intézkedések

| (94) | Ausztria a banktámogatási program keretén kívül 450 millió EUR összegű feltőkésítést, 100 millió EUR összegű (azóta már megszüntetett) eszközgaranciát, 200 millió EUR összegű eszközgaranciát, 500 millió EUR összegű, részvények formájában megvalósított tőkeemelést és 1 milliárd EUR névértékű, az alárendelt járulékos (Tier 2) tőkeinstrumentumokra vonatkozó garanciát nyújtott. |
| --- | --- |

(94)

Ausztria a banktámogatási program keretén kívül 450 millió EUR összegű feltőkésítést, 100 millió EUR összegű (azóta már megszüntetett) eszközgaranciát, 200 millió EUR összegű eszközgaranciát, 500 millió EUR összegű, részvények formájában megvalósított tőkeemelést és 1 milliárd EUR névértékű, az alárendelt járulékos (Tier 2) tőkeinstrumentumokra vonatkozó garanciát nyújtott.

| (95) | A tőkejuttatást és a garanciákat egyaránt a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami forrásokból nyújtották. Ezeket egyetlen vállalkozásnak nyújtották, tehát szelektívek. Az intézkedéseket olyan feltételek mellett nyújtották, amelyek a piacokon nem lennének elérhetőek a HGAA számára, amit Ausztria nem is vitat. Mivel a HGAA az intenzív nemzetközi versenynek kitett pénzügyi ágazatban tevékenységet folytató vállalkozás, a HGAA részére állami forrásokból biztosított bármely előny alkalmas arra, hogy befolyásolja az Unión belüli kereskedelmet, és torzítsa a versenyt. E megállapításokat a 2012. decemberi megmentési határozat (16) preambulumbekezdése már rögzítette, és ezeket a jelen határozatban a Bizottság megerősíti. |
| --- | --- |

(95)

A tőkejuttatást és a garanciákat egyaránt a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami forrásokból nyújtották. Ezeket egyetlen vállalkozásnak nyújtották, tehát szelektívek. Az intézkedéseket olyan feltételek mellett nyújtották, amelyek a piacokon nem lennének elérhetőek a HGAA számára, amit Ausztria nem is vitat. Mivel a HGAA az intenzív nemzetközi versenynek kitett pénzügyi ágazatban tevékenységet folytató vállalkozás, a HGAA részére állami forrásokból biztosított bármely előny alkalmas arra, hogy befolyásolja az Unión belüli kereskedelmet, és torzítsa a versenyt. E megállapításokat a 2012. decemberi megmentési határozat (16) preambulumbekezdése már rögzítette, és ezeket a jelen határozatban a Bizottság megerősíti.

c)   A BayernLB általi feltőkésítés

| (96) | Magát a BayernLB-t 2008-ban a Bajor Szabadállam feltőkésítette, és a BayernLB e források egy részét használta fel leányvállalata, a HGAA feltőkésítésére. A BayernLB-re vonatkozó határozat (124) preambulumbekezdése értelmében a Bajor Szabadállam által biztosított feltőkésítés teljes összege a BayernLB-nek nyújtott támogatásnak minősül. Mivel az egy intézkedésen belül nyújtott támogatási összeget nem lehet kétszer figyelembe venni, a Bizottság megállapítja, hogy a HGAA BayernLB általi feltőkésítése nem minősül a HGAA-nak nyújtott állami támogatásnak. Ezenkívül úgy tűnik, hogy a HGAA feltőkésítése időpontjában a BayernLB a leányvállalatában eszközölt befektetése védelmében, piacgazdasági megfontolásokkal összhangban járt el, továbbá a HGAA feltőkésítésére vonatkozó döntése nem tudható be valamely tagállamnak. |
| --- | --- |

(96)

Magát a BayernLB-t 2008-ban a Bajor Szabadállam feltőkésítette, és a BayernLB e források egy részét használta fel leányvállalata, a HGAA feltőkésítésére. A BayernLB-re vonatkozó határozat (124) preambulumbekezdése értelmében a Bajor Szabadállam által biztosított feltőkésítés teljes összege a BayernLB-nek nyújtott támogatásnak minősül. Mivel az egy intézkedésen belül nyújtott támogatási összeget nem lehet kétszer figyelembe venni, a Bizottság megállapítja, hogy a HGAA BayernLB általi feltőkésítése nem minősül a HGAA-nak nyújtott állami támogatásnak. Ezenkívül úgy tűnik, hogy a HGAA feltőkésítése időpontjában a BayernLB a leányvállalatában eszközölt befektetése védelmében, piacgazdasági megfontolásokkal összhangban járt el, továbbá a HGAA feltőkésítésére vonatkozó döntése nem tudható be valamely tagállamnak.

d)   A lehetséges jövőbeli támogatási intézkedések

| (97) | Ausztria az esetlegesen felmerülő – stresszforgatókönyv esetén akár 5,4 milliárd EUR-t is elérő tőkének, és akár 3,3 milliárd EUR-t is elérő likviditásnak megfelelő – tőke- és likviditási szükséglet kielégítésére irányuló támogatási intézkedések engedélyezését kéri. A HGAA felszámolására vonatkozó e lehetséges jövőbeli támogatási intézkedéseket a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami forrásokból fogják nyújtani. Ezeket egyetlen vállalkozásnak nyújtják, tehát szelektívek. Mivel az intézkedéseket olyan feltételek mellett nyújtják, amelyek a piacokon nem lennének elérhetőek a HGAA számára, így előnyt jelentenek. Mivel a HGAA az intenzív nemzetközi versenynek kitett pénzügyi ágazatban tevékenységet folytató vállalkozás, a HGAA részére állami forrásokból biztosított bármely előny alkalmas arra, hogy befolyásolja az Unión belüli kereskedelmet, és torzítsa a versenyt. |
| --- | --- |

(97)

Ausztria az esetlegesen felmerülő – stresszforgatókönyv esetén akár 5,4 milliárd EUR-t is elérő tőkének, és akár 3,3 milliárd EUR-t is elérő likviditásnak megfelelő – tőke- és likviditási szükséglet kielégítésére irányuló támogatási intézkedések engedélyezését kéri. A HGAA felszámolására vonatkozó e lehetséges jövőbeli támogatási intézkedéseket a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami forrásokból fogják nyújtani. Ezeket egyetlen vállalkozásnak nyújtják, tehát szelektívek. Mivel az intézkedéseket olyan feltételek mellett nyújtják, amelyek a piacokon nem lennének elérhetőek a HGAA számára, így előnyt jelentenek. Mivel a HGAA az intenzív nemzetközi versenynek kitett pénzügyi ágazatban tevékenységet folytató vállalkozás, a HGAA részére állami forrásokból biztosított bármely előny alkalmas arra, hogy befolyásolja az Unión belüli kereskedelmet, és torzítsa a versenyt.

A teljes támogatási összegre vonatkozó következtetés

| (98) | Az Ausztria által a HGAA részére tőkeerősítés formájában nyújtott támogatás teljes összege 3,15 milliárd EUR-t tesz ki (a tőkejuttatással azonos hatással járó, 300 millió EUR összegű eszközgaranciával együtt). Ez az összeg a HGAA 2008. évi kockázattal súlyozott eszközeinek körülbelül 9,6 %-át teszi ki. Emellett a HGAA összesen 1,35 milliárd EUR-ban részesült garanciák formájában. Ezenkívül Ausztria kérte olyan lehetséges állami támogatási intézkedések engedélyezését, amelyek a HGAA felszámolásával összefüggésben felmerülő, stresszforgatókönyv esetén akár 5,4 milliárd EUR-t is elérő jövőbeli tőkeszükséglet kielégítése érdekében bizonyulhatnak szükségesnek. Ez a tőkét és az eszközgaranciákat figyelembe véve 8,55 milliárd EUR teljes támogatási összeget eredményez, ami a kockázattal súlyozott eszközök 26 %-ának felel meg. Ausztria kérte továbbá 3,3 milliárd EUR összegű likviditási intézkedések engedélyezését. |
| --- | --- |

(98)

Az Ausztria által a HGAA részére tőkeerősítés formájában nyújtott támogatás teljes összege 3,15 milliárd EUR-t tesz ki (a tőkejuttatással azonos hatással járó, 300 millió EUR összegű eszközgaranciával együtt). Ez az összeg a HGAA 2008. évi kockázattal súlyozott eszközeinek körülbelül 9,6 %-át teszi ki. Emellett a HGAA összesen 1,35 milliárd EUR-ban részesült garanciák formájában. Ezenkívül Ausztria kérte olyan lehetséges állami támogatási intézkedések engedélyezését, amelyek a HGAA felszámolásával összefüggésben felmerülő, stresszforgatókönyv esetén akár 5,4 milliárd EUR-t is elérő jövőbeli tőkeszükséglet kielégítése érdekében bizonyulhatnak szükségesnek. Ez a tőkét és az eszközgaranciákat figyelembe véve 8,55 milliárd EUR teljes támogatási összeget eredményez, ami a kockázattal súlyozott eszközök 26 %-ának felel meg. Ausztria kérte továbbá 3,3 milliárd EUR összegű likviditási intézkedések engedélyezését.

7.2.   A TÁMOGATÁS ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE

7.2.1.   A Szerződés 107. cikke (3) bekezdése b) pontjának alkalmazása

| (99) | A Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja kimondja, hogy a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető az „egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére nyújtott támogatás”. |
| --- | --- |

(99)

A Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja kimondja, hogy a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető az „egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére nyújtott támogatás”.

| (100) | A Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető az „egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére nyújtott támogatás”. A 2010 elejétől mutatkozó lassú gazdasági élénkülés ellenére a Bizottság még mindig úgy ítéli meg, hogy az állami támogatások a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján történő jóváhagyásának feltételei a pénzügyi piacokon továbbra is tapasztalható feszültségre tekintettel továbbra is fennállnak. 2013 júliusában a Bizottság az állami támogatási szabályoknak a pénzügyi válsággal összefüggésben hozott bankmentő intézkedésekre való, 2013. augusztus 1. utáni alkalmazásáról szóló közlemény (39) elfogadásával megerősítette ezt az álláspontját. |
| --- | --- |

(100)

A Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető az „egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére nyújtott támogatás”. A 2010 elejétől mutatkozó lassú gazdasági élénkülés ellenére a Bizottság még mindig úgy ítéli meg, hogy az állami támogatások a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján történő jóváhagyásának feltételei a pénzügyi piacokon továbbra is tapasztalható feszültségre tekintettel továbbra is fennállnak. 2013 júliusában a Bizottság az állami támogatási szabályoknak a pénzügyi válsággal összefüggésben hozott bankmentő intézkedésekre való, 2013. augusztus 1. utáni alkalmazásáról szóló közlemény (39) elfogadásával megerősítette ezt az álláspontját.

| (101) | Az osztrák nemzeti bank már korábban megerősítette, hogy a HGAA az ausztriai, valamint a délkelet-európai pénzügyi piacon rendszerszempontból jelentős bank, és ezt az álláspontját 2012. december 3-i levelében megismételte. A támogatási intézkedések hiányában a felügyeleti hatóságok adott esetben bezárathatták volna a HGAA-t a tőkekövetelmények megsértése miatt. |
| --- | --- |

(101)

Az osztrák nemzeti bank már korábban megerősítette, hogy a HGAA az ausztriai, valamint a délkelet-európai pénzügyi piacon rendszerszempontból jelentős bank, és ezt az álláspontját 2012. december 3-i levelében megismételte. A támogatási intézkedések hiányában a felügyeleti hatóságok adott esetben bezárathatták volna a HGAA-t a tőkekövetelmények megsértése miatt.

| (102) | A tagállam által rendszerszempontból jelentősnek tekintett bank, mint például a HGAA, ilyen körülmények közötti bezárása közvetlen hatással lehet a pénzügyi piacokra, és így a tagállam gazdaságának egészére. Ezért a pénzügyi piacok jelenlegi sérülékeny helyzetére tekintettel a Bizottság a banki ágazatban nyújtott állami támogatási intézkedéseket továbbra is a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján fogja értékelni. |
| --- | --- |

(102)

A tagállam által rendszerszempontból jelentősnek tekintett bank, mint például a HGAA, ilyen körülmények közötti bezárása közvetlen hatással lehet a pénzügyi piacokra, és így a tagállam gazdaságának egészére. Ezért a pénzügyi piacok jelenlegi sérülékeny helyzetére tekintettel a Bizottság a banki ágazatban nyújtott állami támogatási intézkedéseket továbbra is a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján fogja értékelni.

7.2.2.   A támogatási intézkedések összeegyeztethetősége

| (103) | Az állami támogatásként azonosított valamennyi intézkedést a HGAA szerkezetátalakításával és felszámolásával összefüggésben nyújtották. „A pénzügyi szektor életképességének helyreállítása és a jelenlegi válságban hozott szerkezetátalakítási intézkedések értékelése az állami támogatási szabályok alapján” című közlemény (40) (a továbbiakban: szerkezetátalakítási közlemény) bemutatja a jelenlegi válságban a pénzügyi intézményeknek nyújtott szerkezetátalakítási és felszámolási támogatásokra alkalmazandó szabályokat. A szerkezetátalakítási közlemény értelmében ahhoz, hogy a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján a belső piaccal összeegyeztethetőnek minősüljön, a pénzügyi intézmény jelenlegi válságban történő szerkezetátalakításának i. a bank életképességének helyreállításához kell vezetnie, ii. a kedvezményezett megfelelő saját hozzájárulásáról kell rendelkeznie (teherviselés), és iii. a versenytorzulás mértékét korlátozó megfelelő intézkedéseket kell tartalmaznia. |
| --- | --- |

(103)

Az állami támogatásként azonosított valamennyi intézkedést a HGAA szerkezetátalakításával és felszámolásával összefüggésben nyújtották. „A pénzügyi szektor életképességének helyreállítása és a jelenlegi válságban hozott szerkezetátalakítási intézkedések értékelése az állami támogatási szabályok alapján” című közlemény (40) (a továbbiakban: szerkezetátalakítási közlemény) bemutatja a jelenlegi válságban a pénzügyi intézményeknek nyújtott szerkezetátalakítási és felszámolási támogatásokra alkalmazandó szabályokat. A szerkezetátalakítási közlemény értelmében ahhoz, hogy a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján a belső piaccal összeegyeztethetőnek minősüljön, a pénzügyi intézmény jelenlegi válságban történő szerkezetátalakításának i. a bank életképességének helyreállításához kell vezetnie, ii. a kedvezményezett megfelelő saját hozzájárulásáról kell rendelkeznie (teherviselés), és iii. a versenytorzulás mértékét korlátozó megfelelő intézkedéseket kell tartalmaznia.

Az életképesség helyreállítása

| (104) | Mint azt a Bizottság a szerkezetátalakítási közleményben jelezte, a tagállamnak átfogó szerkezetátalakítási tervet kell benyújtania, amely bemutatja, hogyan állítják helyre a bank hosszú távú életképességét állami támogatás nélkül ésszerű időn, de legfeljebb öt éven belül. A szerkezetátalakítási közlemény 13. pontja szerint a hosszú távú életképességet akkor éri el a bank, ha saját erőből képes arra, hogy a piacon a vonatkozó szabályozási követelményeknek megfelelve versenyezzen a tőkéért. Ahhoz, hogy egy bank ezt megtehesse, képesnek kell lennie valamennyi költsége fedezésére, és – a bank kockázati profilját figyelembe véve – megfelelő sajáttőke-arányos nyereség termelésére. A szerkezetátalakítási közlemény 14. pontja rögzíti, hogy a hosszú távú életképesség megköveteli, hogy az állami támogatást idővel visszafizessék, vagy rendes piaci feltételeknek megfelelően ellentételezzék, biztosítva ezáltal, hogy minden kiegészítő támogatás megszűnik. |
| --- | --- |

(104)

Mint azt a Bizottság a szerkezetátalakítási közleményben jelezte, a tagállamnak átfogó szerkezetátalakítási tervet kell benyújtania, amely bemutatja, hogyan állítják helyre a bank hosszú távú életképességét állami támogatás nélkül ésszerű időn, de legfeljebb öt éven belül. A szerkezetátalakítási közlemény 13. pontja szerint a hosszú távú életképességet akkor éri el a bank, ha saját erőből képes arra, hogy a piacon a vonatkozó szabályozási követelményeknek megfelelve versenyezzen a tőkéért. Ahhoz, hogy egy bank ezt megtehesse, képesnek kell lennie valamennyi költsége fedezésére, és – a bank kockázati profilját figyelembe véve – megfelelő sajáttőke-arányos nyereség termelésére. A szerkezetátalakítási közlemény 14. pontja rögzíti, hogy a hosszú távú életképesség megköveteli, hogy az állami támogatást idővel visszafizessék, vagy rendes piaci feltételeknek megfelelően ellentételezzék, biztosítva ezáltal, hogy minden kiegészítő támogatás megszűnik.

| (105) | A HGAA-ra vonatkozó, korábban benyújtott szerkezetátalakítási tervek nem engedtek arra következtetni, hogy az életképesség helyreállítása a csoport egésze tekintetében megvalósítható. |
| --- | --- |

(105)

A HGAA-ra vonatkozó, korábban benyújtott szerkezetátalakítási tervek nem engedtek arra következtetni, hogy az életképesség helyreállítása a csoport egésze tekintetében megvalósítható.

| (106) | A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a Karintia által nyújtott garanciáknak köszönhető olcsó finanszírozás idővel meg fog szűnni, a délkelet-európai országok gyors felzárkózási folyamata pedig véget ért. |
| --- | --- |

(106)

A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a Karintia által nyújtott garanciáknak köszönhető olcsó finanszírozás idővel meg fog szűnni, a délkelet-európai országok gyors felzárkózási folyamata pedig véget ért.

| (107) | Ennek eredményeként a bank nem tud tőkéjével megfelelő megtérülést elérni vagy nem tudja az állami tőkét visszafizetni, és így a szerkezetátalakítási időszak végére nem képes az életképességet helyreállítani. A HGAA-t önállóan vizsgálva az életképesség helyreállítása nem tűnik tehát lehetségesnek. A Bizottság ezért megállapítja, hogy az életképesség helyreállításával kapcsolatos kétségeit nem oszlatták el. |
| --- | --- |

(107)

Ennek eredményeként a bank nem tud tőkéjével megfelelő megtérülést elérni vagy nem tudja az állami tőkét visszafizetni, és így a szerkezetátalakítási időszak végére nem képes az életképességet helyreállítani. A HGAA-t önállóan vizsgálva az életképesség helyreállítása nem tűnik tehát lehetségesnek. A Bizottság ezért megállapítja, hogy az életképesség helyreállításával kapcsolatos kétségeit nem oszlatták el.

| (108) | A szerkezetátalakítási közlemény 9. pontjában foglaltaknak megfelelően a szerkezetátalakítási tervben össze kell vetni több alternatív helyzetet, például a bank feldarabolását vagy egy másik bank által történő felvásárlását. Amennyiben a bank életképessége nem állítható helyre, a szerkezetátalakítási tervben be kell mutatni, hogyan számolható fel rendezetten. A 21. pont kimondja, hogy minden olyan esetben meg kell fontolni a fizetésképtelenné vált bank rendezett felszámolását vagy elárverezését, amelyben a bank nem tudja hitelesen helyreállítani hosszú távú életképességét. |
| --- | --- |

(108)

A szerkezetátalakítási közlemény 9. pontjában foglaltaknak megfelelően a szerkezetátalakítási tervben össze kell vetni több alternatív helyzetet, például a bank feldarabolását vagy egy másik bank által történő felvásárlását. Amennyiben a bank életképessége nem állítható helyre, a szerkezetátalakítási tervben be kell mutatni, hogyan számolható fel rendezetten. A 21. pont kimondja, hogy minden olyan esetben meg kell fontolni a fizetésképtelenné vált bank rendezett felszámolását vagy elárverezését, amelyben a bank nem tudja hitelesen helyreállítani hosszú távú életképességét.

| (109) | Az osztrák hatóságok olyan felszámolási tervet nyújtottak be, amely ilyen rendezett felszámolási stratégiát tartalmaz. A benyújtott terv bemutatja a működőképes jogalanyok, az osztrák HBA (amelyre vonatkozóan már aláírtak egy adásvételi szerződést) és a délkelet-európai hálózat nyílt eljárásban, legkésőbb 2015. június végéig történő értékesítését. Valamennyi fennmaradó részt ellenőrzött és rendezett felszámolási eljárás alá vonnak. Ezzel összefüggésben Ausztria vállalja, hogy 2013. július 1-jétől az olasz HBI nem kezd új üzleti tevékenységbe. Amennyiben a működőképes délkelet-európai egységek értékesítése 2015. június 30-ig nem megvalósítható, úgy ezek is felhagynak az új üzleti tevékenységgel és felszámolásra kerülnek. Ennek eredményeként legkésőbb 2015. június 30-re a HGAA már nem lesz a pénzügyi ágazatban tevékenységet folytató vállalkozás. |
| --- | --- |

(109)

Az osztrák hatóságok olyan felszámolási tervet nyújtottak be, amely ilyen rendezett felszámolási stratégiát tartalmaz. A benyújtott terv bemutatja a működőképes jogalanyok, az osztrák HBA (amelyre vonatkozóan már aláírtak egy adásvételi szerződést) és a délkelet-európai hálózat nyílt eljárásban, legkésőbb 2015. június végéig történő értékesítését. Valamennyi fennmaradó részt ellenőrzött és rendezett felszámolási eljárás alá vonnak. Ezzel összefüggésben Ausztria vállalja, hogy 2013. július 1-jétől az olasz HBI nem kezd új üzleti tevékenységbe. Amennyiben a működőképes délkelet-európai egységek értékesítése 2015. június 30-ig nem megvalósítható, úgy ezek is felhagynak az új üzleti tevékenységgel és felszámolásra kerülnek. Ennek eredményeként legkésőbb 2015. június 30-re a HGAA már nem lesz a pénzügyi ágazatban tevékenységet folytató vállalkozás.

| (110) | A működőképes jogalanyok értékesítésére feltételek nélküli, átlátható és nyílt eljárásban kerül majd sor, amelyek lehetővé teszik az érdekelt piaci szereplőknek, hogy ajánlatot tegyenek a jogalanyokra. Az ilyen versenyeljárások biztosítják, hogy a legjobb ajánlat jelentse a piaci árat, és így kizárják a vevőnek nyújtott támogatást (41). Amennyiben a Bizottság megállapítja, hogy a vevő támogatásban részesül, a Bizottság e támogatás összeegyeztethetőségét külön fogja értékelni. |
| --- | --- |

(110)

A működőképes jogalanyok értékesítésére feltételek nélküli, átlátható és nyílt eljárásban kerül majd sor, amelyek lehetővé teszik az érdekelt piaci szereplőknek, hogy ajánlatot tegyenek a jogalanyokra. Az ilyen versenyeljárások biztosítják, hogy a legjobb ajánlat jelentse a piaci árat, és így kizárják a vevőnek nyújtott támogatást (41). Amennyiben a Bizottság megállapítja, hogy a vevő támogatásban részesül, a Bizottság e támogatás összeegyeztethetőségét külön fogja értékelni.

| (111) | Azt a kérdést illetően, hogy az értékesítendő jogalanyok és a HGAA között gazdasági folytonosság állhat-e fenn, és így a támogatási intézkedések az e jogalanyoknak nyújtott támogatásnak minősülhetnek, a Bizottság először megjegyzi, még nem világos, hogy a délkelet-európai hálózatot egyben értékesítik-e egyetlen vevőnek, vagy különböző vevők szerzik meg a jelenlegi hálózat egyes részeit. |
| --- | --- |

(111)

Azt a kérdést illetően, hogy az értékesítendő jogalanyok és a HGAA között gazdasági folytonosság állhat-e fenn, és így a támogatási intézkedések az e jogalanyoknak nyújtott támogatásnak minősülhetnek, a Bizottság először megjegyzi, még nem világos, hogy a délkelet-európai hálózatot egyben értékesítik-e egyetlen vevőnek, vagy különböző vevők szerzik meg a jelenlegi hálózat egyes részeit.

| (112) | A gazdasági folytonosság megállapításához többek között a következő tényezőket lehet figyelembe venni: az átruházás tárgyát, az átruházási árat, az átvevő vállalkozás és az eredeti vállalkozás részvényeseinek vagy tulajdonosainak személyazonosságát, vagy a művelet gazdasági logikáját (42). |
| --- | --- |

(112)

A gazdasági folytonosság megállapításához többek között a következő tényezőket lehet figyelembe venni: az átruházás tárgyát, az átruházási árat, az átvevő vállalkozás és az eredeti vállalkozás részvényeseinek vagy tulajdonosainak személyazonosságát, vagy a művelet gazdasági logikáját (42).

| (113) | A Bizottság először is megállapítja, hogy a nyújtott támogatást nem az ausztriai vagy délkelet-európai országokbeli egyes működőképes egységek, hanem a HGAA mint csoport problémáinak kezelésére szánták. Sem a délkelet-európai országokbeli leányvállalatok bármelyike, sem a HBA nem jelenti a HGAA üzleti tevékenységének magját, és az értékesítendő jogalanyok a HGAA eszközeinek csak egy részét alkotják. Emellett az értékesítendő jogalanyok üzleti modellje eltér a HGAA üzleti modelljétől, mivel a HGAA a főként a Karintia által biztosított állami garanciákon alapuló olcsó finanszírozásra támaszkodó és a feltörekvő piacok felzárkózási potenciáljából hasznot húzó gyors terjeszkedésre összpontosító nemzetközi bankcsoport volt. A jövőben a délkelet-európai országokbeli leányvállalatok finanszírozása már nem az állami kezességvállalásoktól fog függni, hanem helyi (és így költségesebb) finanszírozáson fog alapulni, ami a fedezetek és a kockázatkezelés terén óvatosabb megközelítést tesz szükségessé. Míg a HGAA inkább a nagyvállalkozásokra és a kulcsfontosságú ügyfelekre összpontosított, az értékesítendő jogalanyok a kkv üzletágra helyezik majd a hangsúlyt. Az értékesítendő jogalanyok a gyakorlatban eltérő ügyfélkör felé fognak orientálódni. |
| --- | --- |

(113)

A Bizottság először is megállapítja, hogy a nyújtott támogatást nem az ausztriai vagy délkelet-európai országokbeli egyes működőképes egységek, hanem a HGAA mint csoport problémáinak kezelésére szánták. Sem a délkelet-európai országokbeli leányvállalatok bármelyike, sem a HBA nem jelenti a HGAA üzleti tevékenységének magját, és az értékesítendő jogalanyok a HGAA eszközeinek csak egy részét alkotják. Emellett az értékesítendő jogalanyok üzleti modellje eltér a HGAA üzleti modelljétől, mivel a HGAA a főként a Karintia által biztosított állami garanciákon alapuló olcsó finanszírozásra támaszkodó és a feltörekvő piacok felzárkózási potenciáljából hasznot húzó gyors terjeszkedésre összpontosító nemzetközi bankcsoport volt. A jövőben a délkelet-európai országokbeli leányvállalatok finanszírozása már nem az állami kezességvállalásoktól fog függni, hanem helyi (és így költségesebb) finanszírozáson fog alapulni, ami a fedezetek és a kockázatkezelés terén óvatosabb megközelítést tesz szükségessé. Míg a HGAA inkább a nagyvállalkozásokra és a kulcsfontosságú ügyfelekre összpontosított, az értékesítendő jogalanyok a kkv üzletágra helyezik majd a hangsúlyt. Az értékesítendő jogalanyok a gyakorlatban eltérő ügyfélkör felé fognak orientálódni.

| (114) | A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a működőképes jogalanyok értékesítésének célja, hogy a HGAA hitelezői érdekében maximalizálja a HGAA eszközeinek értékét a felszámolás előtt. |
| --- | --- |

(114)

A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a működőképes jogalanyok értékesítésének célja, hogy a HGAA hitelezői érdekében maximalizálja a HGAA eszközeinek értékét a felszámolás előtt.

| (115) | Az átruházás tárgya, azon tény, hogy a HGAA, illetve az értékesítendő jogalanyok részvényesei nem azonosak, valamint az értékesítési művelet gazdasági logikája alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy amint a működőképes jogalanyok értékesítésére sor kerül és a HGAA megszűnik létezni, nem fog fennállni a HGAA gazdasági tevékenységének folytonossága. |
| --- | --- |

(115)

Az átruházás tárgya, azon tény, hogy a HGAA, illetve az értékesítendő jogalanyok részvényesei nem azonosak, valamint az értékesítési művelet gazdasági logikája alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy amint a működőképes jogalanyok értékesítésére sor kerül és a HGAA megszűnik létezni, nem fog fennállni a HGAA gazdasági tevékenységének folytonossága.

| (116) | A felszámolási terv kifejti, hogy az értékesítendő működőképes jogalanyokból ki fognak vonni bizonyos eszközöket. Ez javítani fogja a jogalanyok finanszírozási képességét és a fennmaradó mérleg átlagos eszközminőségét egyaránt, és ezzel hozzájárul a megfelelő jogalanyok értékesíthetőségéhez. |
| --- | --- |

(116)

A felszámolási terv kifejti, hogy az értékesítendő működőképes jogalanyokból ki fognak vonni bizonyos eszközöket. Ez javítani fogja a jogalanyok finanszírozási képességét és a fennmaradó mérleg átlagos eszközminőségét egyaránt, és ezzel hozzájárul a megfelelő jogalanyok értékesíthetőségéhez.

| (117) | A szerkezetátalakítási közlemény 21. pontja rámutat, hogy járható utat jelenthet az életképesség eléréséhez valamely bank jó eszközeinek és kötelezettségeinek egy autonóm, jó bankba történő átvitele is, feltéve, hogy ez az új szereplő nem torzítja túlzott mértékben a versenyt. E tekintetben elfogadható megoldás lenne egy délkelet-európai holding létrehozása vagy bizonyos eszközök átcsoportosítása a HBInt-től a délkelet-európai holdinghoz egy életképes és értékesíthető délkelet-európai banki egység létrehozása érdekében (43). |
| --- | --- |

(117)

A szerkezetátalakítási közlemény 21. pontja rámutat, hogy járható utat jelenthet az életképesség eléréséhez valamely bank jó eszközeinek és kötelezettségeinek egy autonóm, jó bankba történő átvitele is, feltéve, hogy ez az új szereplő nem torzítja túlzott mértékben a versenyt. E tekintetben elfogadható megoldás lenne egy délkelet-európai holding létrehozása vagy bizonyos eszközök átcsoportosítása a HBInt-től a délkelet-európai holdinghoz egy életképes és értékesíthető délkelet-európai banki egység létrehozása érdekében (43).

| (118) | Az eszközminőség jelentette problémát, amely a korábbi portfólióból, valamint újabb keletű kockázatos kötelezettségvállalásokból ered, a növekvő kockázati költségek és értékcsökkenések miatt a vállalkozás folytatása mellett nem lehet megoldani. A Bizottság ezért úgy véli, hogy az Ausztria által benyújtott felszámolási terv, amely a problematikus eszközöknek egyre inkább a felszámolásra szánt egységbe történő áthelyezését irányozza elő, megfelelő stratégiát jelent. |
| --- | --- |

(118)

Az eszközminőség jelentette problémát, amely a korábbi portfólióból, valamint újabb keletű kockázatos kötelezettségvállalásokból ered, a növekvő kockázati költségek és értékcsökkenések miatt a vállalkozás folytatása mellett nem lehet megoldani. A Bizottság ezért úgy véli, hogy az Ausztria által benyújtott felszámolási terv, amely a problematikus eszközöknek egyre inkább a felszámolásra szánt egységbe történő áthelyezését irányozza elő, megfelelő stratégiát jelent.

| (119) | A felszámolási tervben előirányzott finanszírozást illetően az értékesítendő jogalanyok egyre inkább a helyi finanszírozásra összpontosítanak majd, és arra fognak törekedni, hogy csökkentsék a HGAA által biztosított nagybani finanszírozástól való függésüket. A Bizottság üdvözli a finanszírozási stratégiában bekövetkező e változást. A Bizottság megjegyzi, hogy a HGAA részéről folyamatos finanszírozási kötelezettségvállalás fog fennállni az értékesítendő jogalanyok irányába. |
| --- | --- |

(119)

A felszámolási tervben előirányzott finanszírozást illetően az értékesítendő jogalanyok egyre inkább a helyi finanszírozásra összpontosítanak majd, és arra fognak törekedni, hogy csökkentsék a HGAA által biztosított nagybani finanszírozástól való függésüket. A Bizottság üdvözli a finanszírozási stratégiában bekövetkező e változást. A Bizottság megjegyzi, hogy a HGAA részéről folyamatos finanszírozási kötelezettségvállalás fog fennállni az értékesítendő jogalanyok irányába.

| (120) | Emellett a felszámolási terv a HGAA lízingtevékenységeinek jelentős mértékű csökkentéséről rendelkezik, amely tevékenységek a múltban a HGAA problémáinak egyik fő forrását jelentették, mivel a lízingtevékenységekre kockázataikhoz és finanszírozási szükségletükhöz képest viszonylag alacsony nyereségesség jellemző. Ez a csökkentés szintén kedvező módon járul majd hozzá a működőképes jogalanyok értékesíthetőségéhez. |
| --- | --- |

(120)

Emellett a felszámolási terv a HGAA lízingtevékenységeinek jelentős mértékű csökkentéséről rendelkezik, amely tevékenységek a múltban a HGAA problémáinak egyik fő forrását jelentették, mivel a lízingtevékenységekre kockázataikhoz és finanszírozási szükségletükhöz képest viszonylag alacsony nyereségesség jellemző. Ez a csökkentés szintén kedvező módon járul majd hozzá a működőképes jogalanyok értékesíthetőségéhez.

| (121) | A Bizottság megállapítja, hogy a HGAA életképessége nem állítható helyre, és a HGAA rendezett felszámolására vonatkozó stratégia, amelyet Ausztria előterjesztett, a HGAA kezelésének megfelelő módját jelenti, tekintettel arra, hogy önmagában véve a bank életképességét nem lehet helyreállítani. |
| --- | --- |

(121)

A Bizottság megállapítja, hogy a HGAA életképessége nem állítható helyre, és a HGAA rendezett felszámolására vonatkozó stratégia, amelyet Ausztria előterjesztett, a HGAA kezelésének megfelelő módját jelenti, tekintettel arra, hogy önmagában véve a bank életképességét nem lehet helyreállítani.

Saját hozzájárulás és teherviselés

| (122) | A szerkezetátalakítási közlemény jelzi, hogy a kedvezményezett megfelelő saját hozzájárulására van szükség ahhoz, hogy a támogatást a szükséges minimumra lehessen korlátozni, valamint a versenytorzulás mértékének korlátozása és az erkölcsi kockázat kiküszöbölése érdekében. Ennek érdekében a közlemény úgy rendelkezik, hogy i. mind a szerkezetátalakítási költségeket, mind a támogatási összeget korlátozni kell, és ii. jelentős mértékű saját hozzájárulásra van szükség. |
| --- | --- |

(122)

A szerkezetátalakítási közlemény jelzi, hogy a kedvezményezett megfelelő saját hozzájárulására van szükség ahhoz, hogy a támogatást a szükséges minimumra lehessen korlátozni, valamint a versenytorzulás mértékének korlátozása és az erkölcsi kockázat kiküszöbölése érdekében. Ennek érdekében a közlemény úgy rendelkezik, hogy i. mind a szerkezetátalakítási költségeket, mind a támogatási összeget korlátozni kell, és ii. jelentős mértékű saját hozzájárulásra van szükség.

| (123) | A szerkezetátalakítási közlemény továbbá rögzíti, hogy a támogatás minimális mértékre történő korlátozása érdekében a banknak először saját forrásaiból kell finanszíroznia a szerkezetátalakítást. A szerkezetátalakítás költségeit az államnak és a banki befektetőknek közösen kell viselniük. Ez a célkitűzés különösen oly módon valósulhat meg, ha a rendelkezésre álló tőke segítségével vállalják át a veszteségeket. |
| --- | --- |

(123)

A szerkezetátalakítási közlemény továbbá rögzíti, hogy a támogatás minimális mértékre történő korlátozása érdekében a banknak először saját forrásaiból kell finanszíroznia a szerkezetátalakítást. A szerkezetátalakítás költségeit az államnak és a banki befektetőknek közösen kell viselniük. Ez a célkitűzés különösen oly módon valósulhat meg, ha a rendelkezésre álló tőke segítségével vállalják át a veszteségeket.

| (124) | Először is, a HGAA valamennyi előző részvényese szimbolikus egy eurós áron értékesítette részvényeit az Osztrák Köztársaságnak, ami csökkentette annak kockázatát, hogy a támogatási intézkedések a volt részvényesek előnyére szolgálnak. A volt tulajdonosok emellett tőkét vagy likviditást is bocsátottak a HGAA rendelkezésére, amit a veszteségek fedezésére vagy a likviditási helyzet javítására használtak fel. |
| --- | --- |

(124)

Először is, a HGAA valamennyi előző részvényese szimbolikus egy eurós áron értékesítette részvényeit az Osztrák Köztársaságnak, ami csökkentette annak kockázatát, hogy a támogatási intézkedések a volt részvényesek előnyére szolgálnak. A volt tulajdonosok emellett tőkét vagy likviditást is bocsátottak a HGAA rendelkezésére, amit a veszteségek fedezésére vagy a likviditási helyzet javítására használtak fel.

| (125) | A HGAA többségi részvényese ezen értékesítés időpontjában a BayernLB volt. A BayernLB összesen 1,5 milliárd EUR tőkét biztosított, ugyanakkor pedig lemondott a további tulajdonosi jogokról, sőt, az esetleges további ellentételezés kilátásáról is. A BayernLB emellett 4,3 milliárd EUR összegben likviditást is biztosított a HGAA-nak. A BayernLB továbbá jelentős veszteségleírással szembesült, amikor értékesítette a HGAA-ban fennálló részvényeit, ami a szerkezetátalakítási közlemény 22. pontjával összhangban hozzájárul az erkölcsi kockázat kiküszöböléséhez. |
| --- | --- |

(125)

A HGAA többségi részvényese ezen értékesítés időpontjában a BayernLB volt. A BayernLB összesen 1,5 milliárd EUR tőkét biztosított, ugyanakkor pedig lemondott a további tulajdonosi jogokról, sőt, az esetleges további ellentételezés kilátásáról is. A BayernLB emellett 4,3 milliárd EUR összegben likviditást is biztosított a HGAA-nak. A BayernLB továbbá jelentős veszteségleírással szembesült, amikor értékesítette a HGAA-ban fennálló részvényeit, ami a szerkezetátalakítási közlemény 22. pontjával összhangban hozzájárul az erkölcsi kockázat kiküszöböléséhez.

| (126) | A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy a volt tulajdonos BayernLB részéről a teherviselés mértéke jelentős és megfelelő. |
| --- | --- |

(126)

A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy a volt tulajdonos BayernLB részéről a teherviselés mértéke jelentős és megfelelő.

| (127) | Ezt a következtetést nem érinti a rendezetlen kölcsönök BayernLB részére történő visszafizetése tárgyában folyamatban lévő per eredménye. Ha a BayernLB elveszíti a pert, a teherviselés mértéke még magasabb lesz. Ha a BayernLB megnyeri a pert, az e határozatban értékelt teherviselés mértéke változatlan marad. |
| --- | --- |

(127)

Ezt a következtetést nem érinti a rendezetlen kölcsönök BayernLB részére történő visszafizetése tárgyában folyamatban lévő per eredménye. Ha a BayernLB elveszíti a pert, a teherviselés mértéke még magasabb lesz. Ha a BayernLB megnyeri a pert, az e határozatban értékelt teherviselés mértéke változatlan marad.

| (128) | A GRAWE hozzájárulása tőke- és likviditási intézkedésekből áll. A GRAWE által eredetileg nyújtott, 30 millió EUR összegű tőkejuttatás időközben körülbelül 9 millió EUR-ra csökkent az Osztrák Köztársaság mint a bank egyedüli részvényese által hozott azon döntés nyomán, hogy a tőkét veszteségviselésre fordítja (Kapitalschnitt). A GRAWE emellett likviditást is biztosított a HGAA-nak. |
| --- | --- |

(128)

A GRAWE hozzájárulása tőke- és likviditási intézkedésekből áll. A GRAWE által eredetileg nyújtott, 30 millió EUR összegű tőkejuttatás időközben körülbelül 9 millió EUR-ra csökkent az Osztrák Köztársaság mint a bank egyedüli részvényese által hozott azon döntés nyomán, hogy a tőkét veszteségviselésre fordítja (Kapitalschnitt). A GRAWE emellett likviditást is biztosított a HGAA-nak.

| (129) | A fenti megfontolások alapján a Bizottság megállapítja, hogy a GRAWE általi teherviselés megfelelő. |
| --- | --- |

(129)

A fenti megfontolások alapján a Bizottság megállapítja, hogy a GRAWE általi teherviselés megfelelő.

| (130) | Karintia tartományt illetően a Bizottság megjegyzi, hogy Karintia tartomány hozzájárult a teherviseléshez azáltal, hogy olyan tőkét juttatott a banknak, amely időközben a Kapitalschnitt következtében jelentősen csökkent. |
| --- | --- |

(130)

Karintia tartományt illetően a Bizottság megjegyzi, hogy Karintia tartomány hozzájárult a teherviseléshez azáltal, hogy olyan tőkét juttatott a banknak, amely időközben a Kapitalschnitt következtében jelentősen csökkent.

| (131) | A fenti megfontolások alapján a Bizottság megállapítja, hogy a Karintia tartomány általi teherviselés megfelelő. |
| --- | --- |

(131)

A fenti megfontolások alapján a Bizottság megállapítja, hogy a Karintia tartomány általi teherviselés megfelelő.

| (132) | A tény, hogy a Partizipationskapital ellentételezése GRAWE és Karintia tartomány esetében magasabb, mint a BayernLB által juttatott tőke ellentételezése, indokolt, mivel a BayernLB más típusú tőkeinstrumentumot nyújtott. A GRAWE-vel és Karintia tartománnyal ellentétben a BayernLB nem Partizipationskapitalt biztosított, hanem pusztán lemondott a tőkeinstrumentumokból eredő valamennyi jogáról és bizonyos összegű likviditásról. Így a BayernLB nagyobb mértékben vesz részt a teherviselésben, ami megfelelőnek tűnik, mivel a bank Ausztria általi megszerzése előtt a BayernLB volt a bank erőfölényben levő tulajdonosa. |
| --- | --- |

(132)

A tény, hogy a Partizipationskapital ellentételezése GRAWE és Karintia tartomány esetében magasabb, mint a BayernLB által juttatott tőke ellentételezése, indokolt, mivel a BayernLB más típusú tőkeinstrumentumot nyújtott. A GRAWE-vel és Karintia tartománnyal ellentétben a BayernLB nem Partizipationskapitalt biztosított, hanem pusztán lemondott a tőkeinstrumentumokból eredő valamennyi jogáról és bizonyos összegű likviditásról. Így a BayernLB nagyobb mértékben vesz részt a teherviselésben, ami megfelelőnek tűnik, mivel a bank Ausztria általi megszerzése előtt a BayernLB volt a bank erőfölényben levő tulajdonosa.

| (133) | További tisztázandó kérdést jelent, hogy az Ausztria által a banktámogatási program feltételei mellett a HGAA-nak juttatott Partizipationskapital után megfelelő ellentételezést fizettek-e. Emlékeztetni kell arra, hogy a banktámogatási program keretében két különböző kamatlábat kellett fizetni attól függően, hogy a támogatott bank nehéz helyzetben levő vagy alapvetően stabil bank volt-e. A HGAA-t Ausztria alapvetően stabilnak tekintette, és így a HGAA alacsonyabb mértékű ellentételezést fizetett, mint amelyet akkor fizetett volna, ha nehéz helyzetben levő banknak tekintik. |
| --- | --- |

(133)

További tisztázandó kérdést jelent, hogy az Ausztria által a banktámogatási program feltételei mellett a HGAA-nak juttatott Partizipationskapital után megfelelő ellentételezést fizettek-e. Emlékeztetni kell arra, hogy a banktámogatási program keretében két különböző kamatlábat kellett fizetni attól függően, hogy a támogatott bank nehéz helyzetben levő vagy alapvetően stabil bank volt-e. A HGAA-t Ausztria alapvetően stabilnak tekintette, és így a HGAA alacsonyabb mértékű ellentételezést fizetett, mint amelyet akkor fizetett volna, ha nehéz helyzetben levő banknak tekintik.

| (134) | E tekintetben a Bizottság megállapítja, hogy a teljes fennmaradó Partizipationskapital a HBInt-nél, azaz a HGAA felszámolásra szánt részénél marad. Mivel a felszámolásra szánt rész már nem folytat tevékenységet a piacon, és a HGAA életképessége nem állítható helyre (így a HGAA felszámolásra kerül), a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az alacsony ellentételezés ebben az esetben elfogadható. |
| --- | --- |

(134)

E tekintetben a Bizottság megállapítja, hogy a teljes fennmaradó Partizipationskapital a HBInt-nél, azaz a HGAA felszámolásra szánt részénél marad. Mivel a felszámolásra szánt rész már nem folytat tevékenységet a piacon, és a HGAA életképessége nem állítható helyre (így a HGAA felszámolásra kerül), a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az alacsony ellentételezés ebben az esetben elfogadható.

| (135) | A Mitarbeiterstiftung Alpe Adria 0,02 %-os részesedéssel a HGAA legkisebb tulajdonosa volt. Részesedését szintén 1 EUR-ért értékesítették, amikor az Osztrák Köztársaság 2009 decemberében megszerezte a HGAA-t. A részvényesi jogok bármely ellenérték nélküli teljes elvesztésére figyelemmel a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a teherviselés mértéke megfelelő, különösen a Mitarbeiterstiftung Alpe Adria többi tulajdonoshoz képest viszonylagos kis méretére tekintettel. |
| --- | --- |

(135)

A Mitarbeiterstiftung Alpe Adria 0,02 %-os részesedéssel a HGAA legkisebb tulajdonosa volt. Részesedését szintén 1 EUR-ért értékesítették, amikor az Osztrák Köztársaság 2009 decemberében megszerezte a HGAA-t. A részvényesi jogok bármely ellenérték nélküli teljes elvesztésére figyelemmel a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a teherviselés mértéke megfelelő, különösen a Mitarbeiterstiftung Alpe Adria többi tulajdonoshoz képest viszonylagos kis méretére tekintettel.

| (136) | A hibridtőke-tulajdonosokat illetően a HGAA több intézkedést hozott teherviselésük biztosítása érdekében, a lényegesen névérték alatti instrumentumok visszavásárlása vagy teljes felmondása útján, ami jelentős tőkehatással járt. |
| --- | --- |

(136)

A hibridtőke-tulajdonosokat illetően a HGAA több intézkedést hozott teherviselésük biztosítása érdekében, a lényegesen névérték alatti instrumentumok visszavásárlása vagy teljes felmondása útján, ami jelentős tőkehatással járt.

| (137) | A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy számos hibrid tőkeinstrumentum, valamint a Partizipationskapital instrumentumok is csak nyereség esetén fizetnek osztalékot vagy kamatokat. Az elmúlt években a bank nyereségességének hiányára tekintettel ezen instrumentumok tulajdonosai nem részesültek ilyen kifizetésekben. Ezenkívül a jövőben korlátozások fognak vonatkozni az osztalék- és kamatkifizetésekre. Ennek következtében a Bizottság úgy ítéli meg, hogy e tőkeinstrumentumok tulajdonosainak teherviselése megfelelő. |
| --- | --- |

(137)

A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy számos hibrid tőkeinstrumentum, valamint a Partizipationskapital instrumentumok is csak nyereség esetén fizetnek osztalékot vagy kamatokat. Az elmúlt években a bank nyereségességének hiányára tekintettel ezen instrumentumok tulajdonosai nem részesültek ilyen kifizetésekben. Ezenkívül a jövőben korlátozások fognak vonatkozni az osztalék- és kamatkifizetésekre. Ennek következtében a Bizottság úgy ítéli meg, hogy e tőkeinstrumentumok tulajdonosainak teherviselése megfelelő.

| (138) | Ezen okokból a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a HGAA felszámolási terve megfelelő teherviselésről rendelkezik. |
| --- | --- |

(138)

Ezen okokból a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a HGAA felszámolási terve megfelelő teherviselésről rendelkezik.

A versenytorzulás korlátozása

| (139) | Végül, a szerkezetátalakítási közlemény 4. szakasza megköveteli, hogy a szerkezetátalakítási terv a versenytorzulást korlátozó intézkedéseket tartalmazzon. Ezeket az intézkedéseket a kedvezményezett szerkezetátalakítást követő működési piacain jelentkező torzulások kezelése érdekében a konkrét körülmények alapján kell meghatározni. A jelen esetben biztosítani kell, hogy azok a jogalanyok, amelyek végül bekövetkező értékesítésükig folytatják tevékenységüket a piacon, ne a versenytársak számára hátrányos módon használják a kapott állami forrásokat, és ne járjanak el a versenyt torzító módon. |
| --- | --- |

(139)

Végül, a szerkezetátalakítási közlemény 4. szakasza megköveteli, hogy a szerkezetátalakítási terv a versenytorzulást korlátozó intézkedéseket tartalmazzon. Ezeket az intézkedéseket a kedvezményezett szerkezetátalakítást követő működési piacain jelentkező torzulások kezelése érdekében a konkrét körülmények alapján kell meghatározni. A jelen esetben biztosítani kell, hogy azok a jogalanyok, amelyek végül bekövetkező értékesítésükig folytatják tevékenységüket a piacon, ne a versenytársak számára hátrányos módon használják a kapott állami forrásokat, és ne járjanak el a versenyt torzító módon.

| (140) | E célból Ausztria vállalja a melléklet 4. szakaszában rögzített üzleti korlátozásokat, amelyek biztosítani fogják, hogy az értékesítésig a működőképes jogalanyok létezéséből és tevékenységeiből eredő versenytorzulás a lehető legalacsonyabb mértékre korlátozódjon. |
| --- | --- |

(140)

E célból Ausztria vállalja a melléklet 4. szakaszában rögzített üzleti korlátozásokat, amelyek biztosítani fogják, hogy az értékesítésig a működőképes jogalanyok létezéséből és tevékenységeiből eredő versenytorzulás a lehető legalacsonyabb mértékre korlátozódjon.

| (141) | A versennyel kapcsolatos intézkedések jellege és formája két szemponttól függ: először is, a támogatási összegtől, valamint nyújtásának feltételeitől és körülményeitől, és másodszor, azon piacok jellemzőitől, ahol a kedvezményezett működni fog. |
| --- | --- |

(141)

A versennyel kapcsolatos intézkedések jellege és formája két szemponttól függ: először is, a támogatási összegtől, valamint nyújtásának feltételeitől és körülményeitől, és másodszor, azon piacok jellemzőitől, ahol a kedvezményezett működni fog.

| (142) | A Bizottság emlékeztet arra, hogy a HGAA tőkében és eszközgaranciákban 3,15 milliárd EUR-t kitevő állami támogatásban, valamint 1,35 milliárd EUR összegű likviditási garanciában részesült, és a felszámolási folyamat céljára a jövőben akár 5,4 milliárd EUR összegű tőkéből és 3,3, milliárd EUR összegű likviditásból álló további állami támogatást kaphat. |
| --- | --- |

(142)

A Bizottság emlékeztet arra, hogy a HGAA tőkében és eszközgaranciákban 3,15 milliárd EUR-t kitevő állami támogatásban, valamint 1,35 milliárd EUR összegű likviditási garanciában részesült, és a felszámolási folyamat céljára a jövőben akár 5,4 milliárd EUR összegű tőkéből és 3,3, milliárd EUR összegű likviditásból álló további állami támogatást kaphat.

| (143) | A teljes támogatási összeg tőkében és eszközgaranciákban 8,55 milliárd EUR-t tenne ki, ami a HGAA 2008. december 31-i, 32,8 milliárd EUR-nak megfelelő kockázattal súlyozott eszközeinek körülbelül 26 %-át teszi ki. A nyújtott támogatás összege tehát rendkívül magas, és megfelelő intézkedéseket tesz szükségessé. |
| --- | --- |

(143)

A teljes támogatási összeg tőkében és eszközgaranciákban 8,55 milliárd EUR-t tenne ki, ami a HGAA 2008. december 31-i, 32,8 milliárd EUR-nak megfelelő kockázattal súlyozott eszközeinek körülbelül 26 %-át teszi ki. A nyújtott támogatás összege tehát rendkívül magas, és megfelelő intézkedéseket tesz szükségessé.

| (144) | A szerkezetátalakítási közlemény 35. pontja kimondja, hogy a strukturális intézkedéseknek, így például az üzleti tevékenységek leválasztásának támogatniuk kell a versenytársak belépését, ugyanakkor lehetővé téve, hogy a kilépés a pénzügyi stabilitást nem veszélyeztető időtartam alatt menjen végbe. |
| --- | --- |

(144)

A szerkezetátalakítási közlemény 35. pontja kimondja, hogy a strukturális intézkedéseknek, így például az üzleti tevékenységek leválasztásának támogatniuk kell a versenytársak belépését, ugyanakkor lehetővé téve, hogy a kilépés a pénzügyi stabilitást nem veszélyeztető időtartam alatt menjen végbe.

| (145) | A Bizottság megállapítja, hogy a felszámolási terv szabályos felszámolást irányoz elő, amelynek értelmében a HGAA legkésőbb 2015. június 30-án már nem lesz aktív gazdasági szereplő, és csupán felszámolja azokat a tevékenységeket, amelyek addig nem kerültek értékesítésre. |
| --- | --- |

(145)

A Bizottság megállapítja, hogy a felszámolási terv szabályos felszámolást irányoz elő, amelynek értelmében a HGAA legkésőbb 2015. június 30-án már nem lesz aktív gazdasági szereplő, és csupán felszámolja azokat a tevékenységeket, amelyek addig nem kerültek értékesítésre.

| (146) | A délkelet-európai jogalanyok tevékenységének az értékesítésükig történő folytatását illetően Ausztria több kötelezettségvállalást nyújtott be e jogalanyok új üzleti tevékenységeire vonatkozóan, amelyek következtében az értékesítésig tartó időszakban elkerülhető a versenytorzulás. |
| --- | --- |

(146)

A délkelet-európai jogalanyok tevékenységének az értékesítésükig történő folytatását illetően Ausztria több kötelezettségvállalást nyújtott be e jogalanyok új üzleti tevékenységeire vonatkozóan, amelyek következtében az értékesítésig tartó időszakban elkerülhető a versenytorzulás.

| (147) | E tekintetben a Bizottság különösen az Ausztria és a HGAA által az új üzleti tevékenységekre vonatkozóan vállalt korlátozásokat értékeli kedvezően: az új üzleti tevékenységek után a kockázati költségek és a finanszírozási költségek figyelembevétele után évi [...] %-os minimális megtérülést kell elérni. Az új üzleti tevékenységekre vonatkozó e minimális megtérülés biztosítani fogja, hogy a működőképes jogalanyok nem folytatnak versenyellenes árazási gyakorlatot, és ugyanakkor hozzájárul hosszú távú nyereségességükhöz. Ugyanebben a szellemben a bank az új üzleti tevékenységek lejáratára vonatkozó korlátozásokat is vállal, így a lejárati transzformáció csak korlátozott módon járul hozzá a nyereségességhez. [...] (44) [...]. A [...]-t illetően Ausztria további kötelezettségvállalást tett, amelynek értelmében a [...] tevékenységet a [...] vagy annál jobb minősítéssel rendelkező ügyfelekre korlátozza, és annak teljes mértéke nem fogja meghaladni a [...] EUR-t. Ez a kötelezettségvállalás enyhíti a devizaleértékeléshez kapcsolódó kockázatokat és korlátozza a bank e szegmensben folytatott tevékenységének mértékét. Összegezve tehát, e kötelezettségvállalások a hosszú távú életképesség biztosítását és a megfelelő jogalanyok versenyképességének korlátozását egyaránt szolgálják. |
| --- | --- |

(147)

E tekintetben a Bizottság különösen az Ausztria és a HGAA által az új üzleti tevékenységekre vonatkozóan vállalt korlátozásokat értékeli kedvezően: az új üzleti tevékenységek után a kockázati költségek és a finanszírozási költségek figyelembevétele után évi [...] %-os minimális megtérülést kell elérni. Az új üzleti tevékenységekre vonatkozó e minimális megtérülés biztosítani fogja, hogy a működőképes jogalanyok nem folytatnak versenyellenes árazási gyakorlatot, és ugyanakkor hozzájárul hosszú távú nyereségességükhöz. Ugyanebben a szellemben a bank az új üzleti tevékenységek lejáratára vonatkozó korlátozásokat is vállal, így a lejárati transzformáció csak korlátozott módon járul hozzá a nyereségességhez. [...] (44) [...]. A [...]-t illetően Ausztria további kötelezettségvállalást tett, amelynek értelmében a [...] tevékenységet a [...] vagy annál jobb minősítéssel rendelkező ügyfelekre korlátozza, és annak teljes mértéke nem fogja meghaladni a [...] EUR-t. Ez a kötelezettségvállalás enyhíti a devizaleértékeléshez kapcsolódó kockázatokat és korlátozza a bank e szegmensben folytatott tevékenységének mértékét. Összegezve tehát, e kötelezettségvállalások a hosszú távú életképesség biztosítását és a megfelelő jogalanyok versenyképességének korlátozását egyaránt szolgálják.

| (148) | A Bizottság továbbá kedvezőnek tekinti a jobb kockázatkezelésre vonatkozó kötelezettségvállalásokat, különösen a [...] EUR-t meghaladó valamennyi kitettség évente végrehajtott újraminősítését, valamint azon kötelezettségvállalást, amely szerint a bank a lakossági és a közfinanszírozási szegmensben csak a [...] minősítéssel (45) rendelkező ügyfelekkel folytat üzleti tevékenységet. E kötelezettségvállalások biztosítják a prudens üzleti magatartást, valamint azt, hogy az érintett jogalanyok tartózkodni fognak a kockázatos üzleti stratégiától. Az üzleti tevékenységet oly módon fogják folytatni, amely egyensúlyt tart fenn a nyereségesség szükségessége és a szükséges kockázatellenőrzési megfontolások között. E kötelezettségvállalások ugyanakkor kizárják az agresszív piacbővítési stratégiát is. |
| --- | --- |

(148)

A Bizottság továbbá kedvezőnek tekinti a jobb kockázatkezelésre vonatkozó kötelezettségvállalásokat, különösen a [...] EUR-t meghaladó valamennyi kitettség évente végrehajtott újraminősítését, valamint azon kötelezettségvállalást, amely szerint a bank a lakossági és a közfinanszírozási szegmensben csak a [...] minősítéssel (45) rendelkező ügyfelekkel folytat üzleti tevékenységet. E kötelezettségvállalások biztosítják a prudens üzleti magatartást, valamint azt, hogy az érintett jogalanyok tartózkodni fognak a kockázatos üzleti stratégiától. Az üzleti tevékenységet oly módon fogják folytatni, amely egyensúlyt tart fenn a nyereségesség szükségessége és a szükséges kockázatellenőrzési megfontolások között. E kötelezettségvállalások ugyanakkor kizárják az agresszív piacbővítési stratégiát is.

| (149) | A Bizottság kedvezően értékeli a (147) és a (148) preambulumbekezdésben bemutatott kötelezettségvállalások kettős célját. Ezek először is hozzájárulnak a vállalkozások értékesíthetőségének növeléséhez, mivel ezek nem folytatnak túlságosan kockázatos üzleti tevékenységet, és másodszor, az agresszív magatartás, és így az új üzleti tevékenységek korlátozása révén csökkentik a versenytorzulást. |
| --- | --- |

(149)

A Bizottság kedvezően értékeli a (147) és a (148) preambulumbekezdésben bemutatott kötelezettségvállalások kettős célját. Ezek először is hozzájárulnak a vállalkozások értékesíthetőségének növeléséhez, mivel ezek nem folytatnak túlságosan kockázatos üzleti tevékenységet, és másodszor, az agresszív magatartás, és így az új üzleti tevékenységek korlátozása révén csökkentik a versenytorzulást.

| (150) | A felszámolási terv alapján a HGAA minden működőképes részét vagy felszámolják, vagy értékesítik. Ausztria szilárd kötelezettségvállalást tett a HBA és a délkelet-európai hálózat (részekben vagy egészként történő) értékesítésére vonatkozóan, amennyiben az értékesítésnek legkésőbb 2014. június 30-ig, illetve 2015. június 30-ig meg kell valósulnia. Ezen időpontot követően minden új tevékenységgel fel kell hagyni, és a HGAA kivonul a piacról, vagy azért, mivel valamennyi tevékenysége felszámolási eljárás alatt van, vagy azért, mivel azokat átlátható módon harmadik fél részére értékesítették. Így a HGAA értékesítésének/felszámolásának folyamata jelentős mértékben hozzájárul a támogatásból eredő versenytorzulás korlátozásához, mivel a HGAA mint olyan el fog tűnni a piacokról. |
| --- | --- |

(150)

A felszámolási terv alapján a HGAA minden működőképes részét vagy felszámolják, vagy értékesítik. Ausztria szilárd kötelezettségvállalást tett a HBA és a délkelet-európai hálózat (részekben vagy egészként történő) értékesítésére vonatkozóan, amennyiben az értékesítésnek legkésőbb 2014. június 30-ig, illetve 2015. június 30-ig meg kell valósulnia. Ezen időpontot követően minden új tevékenységgel fel kell hagyni, és a HGAA kivonul a piacról, vagy azért, mivel valamennyi tevékenysége felszámolási eljárás alatt van, vagy azért, mivel azokat átlátható módon harmadik fél részére értékesítették. Így a HGAA értékesítésének/felszámolásának folyamata jelentős mértékben hozzájárul a támogatásból eredő versenytorzulás korlátozásához, mivel a HGAA mint olyan el fog tűnni a piacokról.

| (151) | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a különösen a délkelet-európai országokban a pénzügyi piacokon fennálló, még mindig sérülékeny helyzet indokolja az ezen országokbeli jogalanyok értékesítésére vonatkozó 2015. június 30-ig tartó, viszonylag hosszú határidőt. A Bizottság megjegyzi, hogy az osztrák tevékenységeket már értékesítették, és amennyiben az értékesítés 2014. június 30-ig nem fejeződik be, e tevékenységeket felszámolják. |
| --- | --- |

(151)

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a különösen a délkelet-európai országokban a pénzügyi piacokon fennálló, még mindig sérülékeny helyzet indokolja az ezen országokbeli jogalanyok értékesítésére vonatkozó 2015. június 30-ig tartó, viszonylag hosszú határidőt. A Bizottság megjegyzi, hogy az osztrák tevékenységeket már értékesítették, és amennyiben az értékesítés 2014. június 30-ig nem fejeződik be, e tevékenységeket felszámolják.

| (152) | Összességében a Bizottság megállapítja, hogy 2017-re a HGAA fennmaradó mérlegfőösszege és kockázattal súlyozott eszközei hozzávetőleg 85 %-kal fognak csökkenni (feltéve, hogy az értékesítés a terveknek megfelelően sikerrel jár). |
| --- | --- |

(152)

Összességében a Bizottság megállapítja, hogy 2017-re a HGAA fennmaradó mérlegfőösszege és kockázattal súlyozott eszközei hozzávetőleg 85 %-kal fognak csökkenni (feltéve, hogy az értékesítés a terveknek megfelelően sikerrel jár).

| (153) | A Bizottság megjegyzi, hogy e messzemenő intézkedések mellett Ausztria vállalta az állami támogatásra hirdetési célokból való hivatkozás tilalmát és az agresszív kereskedelmi gyakorlatok tilalmát. A Bizottság üdvözli továbbá a felvásárlásokra vonatkozó tilalmat, amely biztosítja, hogy az állami támogatást nem használják fel versenytársak átvételére, hanem az a szándékolt céljára, nevezetesen a felszámolási eljárás finanszírozására fog szolgálni. |
| --- | --- |

(153)

A Bizottság megjegyzi, hogy e messzemenő intézkedések mellett Ausztria vállalta az állami támogatásra hirdetési célokból való hivatkozás tilalmát és az agresszív kereskedelmi gyakorlatok tilalmát. A Bizottság üdvözli továbbá a felvásárlásokra vonatkozó tilalmat, amely biztosítja, hogy az állami támogatást nem használják fel versenytársak átvételére, hanem az a szándékolt céljára, nevezetesen a felszámolási eljárás finanszírozására fog szolgálni.

| (154) | A Bizottság sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy Ausztria részlegesen tett eleget a 2012. decemberi határozat keretében tett kötelezettségvállalásainak. A Bizottság azonban úgy ítéli meg, hogy e kötelezettségvállalások némelyikének korlátozott ideig tartó megszegését ellensúlyozza a bank teljes feldarabolása és felszámolása. |
| --- | --- |

(154)

A Bizottság sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy Ausztria részlegesen tett eleget a 2012. decemberi határozat keretében tett kötelezettségvállalásainak. A Bizottság azonban úgy ítéli meg, hogy e kötelezettségvállalások némelyikének korlátozott ideig tartó megszegését ellensúlyozza a bank teljes feldarabolása és felszámolása.

| (155) | A kötelezettségvállalásokat figyelembe véve, valamint a saját hozzájárulás és a teherviselés (122)–(138) preambulumbekezdésben kifejtett megfelelőségére tekintettel a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a HGAA-nak nyújtott támogatás magas összege ellenére a versenytorzulást korlátozó megfelelő biztosítékok állnak fenn. |
| --- | --- |

(155)

A kötelezettségvállalásokat figyelembe véve, valamint a saját hozzájárulás és a teherviselés (122)–(138) preambulumbekezdésben kifejtett megfelelőségére tekintettel a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a HGAA-nak nyújtott támogatás magas összege ellenére a versenytorzulást korlátozó megfelelő biztosítékok állnak fenn.

KÖVETKEZTETÉSEK

| (156) | Az Ausztria által tett kötelezettségvállalásokra figyelemmel a Bizottság megállapítja, hogy a felszámolási stratégia összhangban áll a szerkezetátalakítási közleménnyel, a felszámolási támogatás a szükséges minimumra korlátozódik, és a versenytorzulást kellő mértékben korlátozzák. A felszámolási támogatás ezért a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján a belső piaccal összeegyeztethető, |
| --- | --- |

(156)

Az Ausztria által tett kötelezettségvállalásokra figyelemmel a Bizottság megállapítja, hogy a felszámolási stratégia összhangban áll a szerkezetátalakítási közleménnyel, a felszámolási támogatás a szükséges minimumra korlátozódik, és a versenytorzulást kellő mértékben korlátozzák. A felszámolási támogatás ezért a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján a belső piaccal összeegyeztethető,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   A következő intézkedések állami támogatásnak minősülnek:

| a) | a banktámogatási program alapján nyújtott 900 millió EUR összegű feltőkésítés; |
| --- | --- |

a)

a banktámogatási program alapján nyújtott 900 millió EUR összegű feltőkésítés;

| b) | a banktámogatási program alapján nyújtott 450 millió EUR összegű feltőkésítés; |
| --- | --- |

b)

a banktámogatási program alapján nyújtott 450 millió EUR összegű feltőkésítés;

| c) | a banktámogatási program keretében nyújtott 1,35 milliárd EUR összegű kezességvállalások; |
| --- | --- |

c)

a banktámogatási program keretében nyújtott 1,35 milliárd EUR összegű kezességvállalások;

| d) | a 100 millió EUR összegű eszközgarancia; |
| --- | --- |

d)

a 100 millió EUR összegű eszközgarancia;

| e) | a 200 millió EUR összegű eszközgarancia; |
| --- | --- |

e)

a 200 millió EUR összegű eszközgarancia;

| f) | az 500 millió EUR összegű feltőkésítés; |
| --- | --- |

f)

az 500 millió EUR összegű feltőkésítés;

| g) | az 1 milliárd EUR névértékű, alárendelt járulékos (Tier 2) tőkeinstrumentumokhoz kapcsolódó állami kezességvállalás; |
| --- | --- |

g)

az 1 milliárd EUR névértékű, alárendelt járulékos (Tier 2) tőkeinstrumentumokhoz kapcsolódó állami kezességvállalás;

| h) | a HGAA felszámolásához kapcsolódó, lehetséges jövőbeli tőke legfeljebb 5,4 milliárd EUR összegig; |
| --- | --- |

h)

a HGAA felszámolásához kapcsolódó, lehetséges jövőbeli tőke legfeljebb 5,4 milliárd EUR összegig;

| i) | a lehetséges jövőbeli likviditási támogatás legfeljebb 3,3 milliárd EUR összegig. |
| --- | --- |

i)

a lehetséges jövőbeli likviditási támogatás legfeljebb 3,3 milliárd EUR összegig.

(2)   Az (1) bekezdésben megjelölt állami támogatás a mellékletben rögzített kötelezettségvállalásokra figyelemmel a belső piaccal összeegyeztethető.

2. cikk

Ausztria biztosítja, hogy a 2013. június 29-én benyújtott és a 2013. augusztus 27-i beadvánnyal kiegészített felszámolási terv teljes mértékben végrehajtásra kerül, a mellékletben rögzített kötelezettségvállalásokat is beleértve.

3. cikk

Ennek a határozatnak az Osztrák Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2013. szeptember 3-án.

a Bizottság részéről

Joaquín ALMUNIA

alelnök

---

(1)  HL C 116., 2013.4.23., 13. o.

1

(2)  A Partizipationskapital nem biztosít szavazati jogokat.

2

(3)  E programot az N 557/2008 sz. ügyben (Maßnahmen nach dem Finanzmarktstabilitäts- und dem Interbankmarktstärkungsgesetz für Kreditinstitute und Versicherungsunternehmen in Österreich) hozott 2008. december 9-i bizottsági határozattal (HL C 3., 2009.1.8., 2. o.) hagyták jóvá.

3

Maßnahmen nach dem Finanzmarktstabilitäts- und dem Interbankmarktstärkungsgesetz für Kreditinstitute und Versicherungsunternehmen in Österreich

(4)  HL C 134., 2009.6.13., 31. o.

4

(5)  HL L 83., 1999.3.27., 1. o.

5

(6)  HL C 85., 2010.3.31., 21. o.

6

(7)  HL C 266., 2010.10.1., 5. o.

7

(8)  HL C 31., 2012.2.4., 13. o.

8

(9)  A továbbiakban: SA.32554 (2009/C), „A Hypo Group Alpe Adria számára nyújtott szerkezetátalakítási támogatás”.

9

A Hypo Group Alpe Adria számára nyújtott szerkezetátalakítási támogatás

(10)  HL C 59., 2013.2.28., 34. o.

10

(11)  Még nem került közzétételre.

11

(12)  Még nem került közzétételre.

12

(13)  Lásd a (4) preambulumbekezdést és a 2009. decemberi megmentési határozatot.

13

(14)  A Norica és a HBInt Credit Managment (CM) társaságokat, amelyekben külső befektetők 49 %-os részesedéssel rendelkeznek, szintén felszámolásra szánták.

14

(15)  Bizalmas információ.

15

(16)  A HGAA Ausztria általi, ilyen feltételek mellett történő megmentése azt jelentette, hogy a BayernLB-nek le kellett írnia a HGAA teljes könyv szerinti értékét, 2,3 milliárd EUR-t, és le kellett mondania a már rendelkezésre bocsátott 825 millió EUR összegű finanszírozás alapján a HGAA-val szemben fennálló követeléseiről.

16

(17)  A HGAA időközben beszüntette a kamat- és tőkefizetést a BayernLB által nyújtott egyes kölcsönök tekintetében, a szavatoló tőke pótlásáról szóló osztrák törvény (Eigenkapitalersatzgesetz) általa képviselt értelmezése alapján. A BayernLB vitatja ezt a döntést, és keresetet indított a kölcsönök, valamint azok kamatai eredeti megállapodásnak megfelelően történő visszafizetése érdekében. [...].

17

Eigenkapitalersatzgesetz

(18)  Kommunikation zur EU – Überarbeiteter Umstrukturierungsplan, Klagenfurt am Wörthersee, 2013.6.29.

18

(19)  A terv kifejti, hogy jogilag független délkelet-európai holdingot hozhatnak létre, vagy a HBInt egyes részeit (beleértve a refinanszírozási kereteket) leválaszthatják annak érdekében, hogy a délkelet-európai jogalanyok függetlenül működő jogalanyokká válhassanak.

19

(20)  Amennyiben az ügylet (a jelenlegi várakozásokkal ellentétben) nem valósul meg, a HGAA ismét megkíséreli értékesíteni a HBA 2014. június 30-ig. Ha az értékesítés eddig az időpontig nem lehetséges, a HBA-t áthelyezik a felszámolásra szánt egységbe.

20

(21)  Lásd a melléklet IV. szakaszának 3.2.2. pontját.

21

(22)  A [...]-t a mellékletben felsorolt kötelezettségvállalások V. szakaszának 3.4. pontjában szereplő táblázatban rögzített [...]-nek megfelelően tervezik végrehajtani. A saját forrásokból történő [...] refinanszírozás érdekében a HBI-nek [...], amennyiben szükségessé válik annak megakadályozása, hogy a betétek a [...] alá csökkenjenek, vagy az ilyen csökkenés ellensúlyozása érdekében.

22

(23)  Lásd a 14. lábjegyzetet.

23

(24)  Mint azt a 16. lábjegyzetben [...] kifejtettük.

24

(25)  Lásd például az eljárás megindításáról szóló 2009. évi határozat (92) preambulumbekezdését; a 2009. decemberi megmentési határozat (66) preambulumbekezdését; a meghosszabbításról szóló 2010. évi határozat (31)–(39) preambulumbekezdését; a 2011. júliusi megmentési határozat (39)–(43) preambulumbekezdését; a 2012. decemberi megmentési határozat (37) preambulumbekezdését.

25

(26)  Lásd például a meghosszabbításról szóló 2010. évi határozat (31) preambulumbekezdését; a 2011. júliusi megmentési határozat (40) preambulumbekezdését.

26

(27)  Lásd például a meghosszabbításról szóló 2010. évi határozat (39) preambulumbekezdését.

27

(28)  Lásd a 2009. decemberi megmentési határozat (65) preambulumbekezdését.

28

(29)  Lásd például a meghosszabbításról szóló 2010. évi határozat (34) és (38) preambulumbekezdését.

29

(30)  Lásd például a 2009. decemberi megmentési határozat (66) preambulumbekezdését, a meghosszabbításról szóló 2010. évi határozat (35) és (37) preambulumbekezdését és a 2010. júliusi megmentési határozat (43) preambulumbekezdését.

30

(31)  Lásd például a meghosszabbításról szóló 2010. évi határozat (36) preambulumbekezdését.

31

(32)  Lásd az eljárás megindításáról szóló 2009. évi határozat (102) preambulumbekezdését.

32

(33)  Lásd a 2009. decemberi megmentési határozat (67) preambulumbekezdését.

33

(34)  Lásd az eljárás megindításáról szóló 2009. évi határozat (98) preambulumbekezdését.

34

(35)  Lásd az eljárás megindításáról szóló 2009. évi határozat (98) preambulumbekezdését; a meghosszabbításról szóló 2010. évi határozat (42) preambulumbekezdését.

35

(36)  Lásd a 2011. júliusi megmentési határozat (44) preambulumbekezdését; a 2012. decemberi megmentési határozat (38) preambulumbekezdését.

36

(37)  Helyébe lépett azonos ügyszámmal a 2013. február 5-i bizottsági határozat; még nem került közzétételre.

37

(38)  T-427/12. sz. ügyként nyilvántartásba véve.

38

(39)  HL C 216., 2013.7.30., 1. o., lásd különösen a 6. pontot.

39

(40)  HL C 195., 2009.8.19., 9. o.

40

(41)  Lásd a szerkezetátalakítási közlemény 20. pontját és az állami támogatásokról szóló szabályoknak a pénzintézetek vonatkozásában a jelenlegi pénzügyi világválsággal összefüggésben tett intézkedésekre történő alkalmazásáról szóló közlemény (a továbbiakban: a bankokról szóló közlemény) (HL C 270., 2008.10.25., 8. o.) 49. pontját.

41

(42)  Lásd a T-415/05., T-416/05. és T-423/05. sz., Görögország és társai kontra Bizottság egyesített ügyekben hozott ítélet (EBHT 2010., I-4749. o.) 135. pontját.

42

(43)  A Bizottság jóváhagyólag tudomásul veszi, hogy Ausztria vállalja, a nem felszámolásra kijelölt jogalanyok esetében a hitel/betét arány a sikeres értékesítésre fog irányulni, vagy a hitelezési folyamat irányítása, vagy a hitel/betét arány szintetikus vagy tényleges csökkentését szolgáló intézkedések révén, lásd a kötelezettségvállalások III. szakaszának 4.1.8. pontját.

43

(44)  [...].

44

(45)  Ez a [...] %-os vagy annál alacsonyabb 1 éves nemteljesítési valószínűségre vonatkozik.

45

---

MELLÉKLET

Előzetes megjegyzések

Az alábbi kötelezettségvállalásokat Ausztria kizárólag az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) mint egyedüli címzett részére és csak az SA.32554 (korábbi C 16/2009) sz. ügy céljára nyújtja. Harmadik felek nem hivatkozhatnak e kötelezettségvállalásokra az Ausztria és/vagy a Hypo Alpe Adria hitelintézeti csoport (a továbbiakban: HGAA) valamely magatartására vonatkozó igény származtatása érdekében.

Az Ausztria által a kötelezettségvállalásokról szóló 2012. november 30-i levélben a Bizottságnak nyújtott kötelezettségvállalásokat, amelyeket a Bizottság jóváhagyásról szóló, 2012. december 5-i C(2012) 9255 final határozatának melléklete rögzít, felváltják a B.III.3. és a B.III.4. szakaszban szereplő kötelezettségvállalások.

Az alábbiakban feltüntetett eltérő rendelkezések hiányában valamennyi kötelezettségvállalás csak addig alkalmazandó a B.II.1. szakaszban felsorolt működőképes jogalanyokra, amíg azok a B.IV.3. szakasznak megfelelően reprivatizációra nem kerülnek.

Kötelezettségvállalások

I.   A szerkezetátalakítási terv végrehajtása; ellenőrző megbízott

Ausztria biztosítani fogja a szerkezetátalakítási terv vonatkozó határidőknek megfelelően történő teljes végrehajtását. Ausztria vállalja, hogy a szerkezetátalakítási terv végrehajtását és a kötelezettségvállalások teljesítését ellenőrző megbízott fogja ellenőrizni. Az ellenőrző megbízott megbízására, feladataira, kötelezettségeire és felmentésére a C. szakaszban meghatározott eljárás az irányadó.

II.   Fogalommeghatározások

1.   Működőképes jogalanyok

A B.IV.3. szakasznak megfelelően reprivatizálandó „működőképes jogalanyok” a következő társaságok (beleértve minden esetben a közvetlen vagy közvetett kizárólagos ellenőrzésük alatt álló társaságokat):

1.1.   HBA

Hypo Alpe-Adria-Bank AG, Klagenfurt, Ausztria (a továbbiakban: HBA).

1.2.   Délkelet-Európa/délkelet-európai hálózat

| — | Hypo Alpe-Adria-Bank d.d., Ljubljana, Szlovénia (a továbbiakban: HBS). |
| --- | --- |

—

Hypo Alpe-Adria-Bank d.d., Ljubljana, Szlovénia (a továbbiakban: HBS).

| — | Hypo Leasing d.o.o., Ljubljana, Szlovénia (a továbbiakban: HLS) vagy a HGAA belső szerkezetátalakítása során kialakított jogutóda, amennyiben azt értékesítésre szánják. A társaság tevékenységre [...]-ra és [...] lízingre korlátozódik. |
| --- | --- |

—

Hypo Leasing d.o.o., Ljubljana, Szlovénia (a továbbiakban: HLS) vagy a HGAA belső szerkezetátalakítása során kialakított jogutóda, amennyiben azt értékesítésre szánják. A társaság tevékenységre [...]-ra és [...] lízingre korlátozódik.

| — | Hypo Alpe-Adria-Bank d.d., Zágráb, Horvátország (a továbbiakban: HBC) és leányvállalata, a Hypo Alpe-Adria-Leasing d.o.o., Horvátország (a továbbiakban: HAALC), amelynek üzleti tevékenysége [...]-ra korlátozódik. |
| --- | --- |

—

Hypo Alpe-Adria-Bank d.d., Zágráb, Horvátország (a továbbiakban: HBC) és leányvállalata, a Hypo Alpe-Adria-Leasing d.o.o., Horvátország (a továbbiakban: HAALC), amelynek üzleti tevékenysége [...]-ra korlátozódik.

| — | Hypo Alpe-Adria-Bank d.d., Mostar, Bosznia-Hercegovina (a továbbiakban: HBFBiH). |
| --- | --- |

—

Hypo Alpe-Adria-Bank d.d., Mostar, Bosznia-Hercegovina (a továbbiakban: HBFBiH).

| — | Hypo Alpe-Adria-Bank a.d., Banja Luka, Boszniai Szerb Köztársaság (a továbbiakban: HBRS) és leányvállalata, a Hypo Alpe-Adria-Leasing d.o.o., Banja Luka, Boszniai Szerb Köztársaság (a továbbiakban: HLRS), amelynek üzleti tevékenysége [...] lízingre korlátozódik. |
| --- | --- |

—

Hypo Alpe-Adria-Bank a.d., Banja Luka, Boszniai Szerb Köztársaság (a továbbiakban: HBRS) és leányvállalata, a Hypo Alpe-Adria-Leasing d.o.o., Banja Luka, Boszniai Szerb Köztársaság (a továbbiakban: HLRS), amelynek üzleti tevékenysége [...] lízingre korlátozódik.

| — | Hypo Alpe-Adria-Bank a.d., Podgorica, Montenegró (a továbbiakban: HBM). |
| --- | --- |

—

Hypo Alpe-Adria-Bank a.d., Podgorica, Montenegró (a továbbiakban: HBM).

| — | Hypo Alpe-Adria-Bank a.d., Belgrád, Szerbia (a továbbiakban: HBSE). |
| --- | --- |

—

Hypo Alpe-Adria-Bank a.d., Belgrád, Szerbia (a továbbiakban: HBSE).

2.   A felszámolásra szánt rész

A felszámolásra szánt rész keretében a HGAA és a Hypo-Alpe-Adria Bank S.p.A., amelynek székhelye Udinében, Olaszországban található (a továbbiakban: HBI) nem stratégiai üzletágai és portfóliói a szerkezetátalakítási tervnek megfelelően felszámolásra kerülnek, a tőke megőrzése és az értékvesztés minimalizálása mellett. A fenti II.1. szakaszban kifejezetten fel nem sorolt valamennyi társaság/jogalany a felszámolásra szánt részhez tartozik. A felszámolásra szánt rész magában foglalja többek között az alábbiakat:

2.1.   Felszámolásra szánt részesedések

Nem stratégiai részesedések

2.2.   Felszámolásra szánt pénzügyi érdekeltségek

| — | A HBInt portfóliója, valamint a leányvállalatok (különösen a délkelet-európai jogalanyok és a HBI) részére nyújtott, a HGAA-nál maradó refinanszírozási keretek. |
| --- | --- |

—

A HBInt portfóliója, valamint a leányvállalatok (különösen a délkelet-európai jogalanyok és a HBI) részére nyújtott, a HGAA-nál maradó refinanszírozási keretek.

| — | Az egyes leányvállalat bankok (HBA, HBI, a délkelet-európai hálózat bankjai) és a HLS felszámolásra szánt részbe áthelyezett alportfóliói. |
| --- | --- |

—

Az egyes leányvállalat bankok (HBA, HBI, a délkelet-európai hálózat bankjai) és a HLS felszámolásra szánt részbe áthelyezett alportfóliói.

| — | Felszámolásra szánt lízingtársaságok (HLHU, HLUA, HLBG, HLG, HLC, HLMK, HLA, HLM, HETA, HLI, HRSE és HLSE). |
| --- | --- |

—

Felszámolásra szánt lízingtársaságok (HLHU, HLUA, HLBG, HLG, HLC, HLMK, HLA, HLM, HETA, HLI, HRSE és HLSE).

| — | Kisebbségi társaságok (Credit Management, Norica). |
| --- | --- |

—

Kisebbségi társaságok (Credit Management, Norica).

2.3.   HBI

Hypo Alpe-Adria-Bank S.p.A., Udine, Olaszország (HBI).

III.   Általános kötelezettségvállalások

1.   Prudens, stabil és fenntartható üzleti stratégia követése

Ausztria biztosítja, hogy a szerkezetátalakítási terv végrehajtása során a HGAA prudens, stabil és fenntartható üzletpolitikát fog követni, felülvizsgálja a belső ösztönző programjainak megfelelőségét a jogszabályi és szabályozási előírások fényében, és biztosítja, hogy ösztönző programjai ne vezessenek a nem megfelelő kockázatvállalás ösztönzéséhez.

2.   Nyereségátadás

Ausztria biztosítja, hogy reprivatizálásáig minden működőképes jogalany (azaz a HBA és a délkelet-európai hálózat) csak olyan mértékben adja át bármely éves nyereségét a tulajdonosainak, amennyiben ez jogszabály által megengedett és nem vezet az adott jogalany nyereségátadás időpontjában alkalmazandó szabályozási sajáttőke-megfelelési mutatója nemteljesítéséhez vagy a társaság számára bármely gazdasági hátrányhoz. Ez a kötelezettségvállalás megfelelően alkalmazandó bármely közbenső (holding) társaságra, a HBI-re teljes felszámolásáig, valamint a HBInt-re, amíg az Ausztria ellenőrzése alatt áll.

3.   Saját hozzájárulás

Az Ausztria kötelezettségvállalásairól szóló 2012. november 30-i levelében és a Bizottság jóváhagyásról szóló, 2012. december 5-i C(2012) 9255 végleges határozata mellékletének 11. pontjában rögzített, kamatfizetésre vonatkozó tilalom helyébe a következő kötelezettségvállalás lép:

3.1.   Nem kerül sor jogszabályban elő nem írt osztalék- vagy kamatfizetésre

| 3.1.1. | Ausztria biztosítja, hogy a szerkezetátalakítási terv végrehajtása során a HGAA nem teljesít osztalék- vagy kamatkifizetéseket a végleges jóváhagyó határozat elfogadása előtt kibocsátott alapvetőtőke- és járulékostőke-instrumentumai (ideértve a részvényeket, részesedéseket, hibrid tőkét és egyéb tőkét) után, kivéve, ha erre a HGAA a tartalékok felszabadítása nélkül is jogilag köteles, vagy a bizottsági szolgálatok előzetesen hozzájárulnak. |
| --- | --- |

3.1.1.

Ausztria biztosítja, hogy a szerkezetátalakítási terv végrehajtása során a HGAA nem teljesít osztalék- vagy kamatkifizetéseket a végleges jóváhagyó határozat elfogadása előtt kibocsátott alapvetőtőke- és járulékostőke-instrumentumai (ideértve a részvényeket, részesedéseket, hibrid tőkét és egyéb tőkét) után, kivéve, ha erre a HGAA a tartalékok felszabadítása nélkül is jogilag köteles, vagy a bizottsági szolgálatok előzetesen hozzájárulnak.

| 3.1.2. | A fentiekben említett tőkeinstrumentumok nem foglalják magukban az Ausztria tulajdonában álló tőkeinstrumentumokat, részvényeket és/vagy részesedéseket, kivéve, ha az Ausztria tulajdonában álló tőkeinstrumentumok után történő osztalék- vagy kamatfizetés harmadik felek irányában fennálló fizetési kötelezettséghez is vezetne. |
| --- | --- |

3.1.2.

A fentiekben említett tőkeinstrumentumok nem foglalják magukban az Ausztria tulajdonában álló tőkeinstrumentumokat, részvényeket és/vagy részesedéseket, kivéve, ha az Ausztria tulajdonában álló tőkeinstrumentumok után történő osztalék- vagy kamatfizetés harmadik felek irányában fennálló fizetési kötelezettséghez is vezetne.

| 3.1.3. | A 3.1.1. pontban rögzített osztalékfizetési tilalom nem alkalmazandó a hirdetési tevékenységet nem folytató ideiglenes „kisebbségi társaságok”, a [...] és a [...] (két különleges célú gazdasági egység, amelyekben külső befektetők 49 %-os részesedéssel rendelkeznek; a különleges célú gazdasági egységek tevékenysége bizonyos értékpapírok tartására, valamint az ezekből eredő jövedelemnek osztalék formájában a HBInt és a kisebbségi tulajdonosok részére történő kifizetésére korlátozódik, lásd a szerkezetátalakítási terv 5.3.4. szakaszát) általi osztalékfizetésre, amennyiben az ilyen kifizetések teljesítésének elmulasztása e társaságok felszámolásához vezetne, ami kedvezőtlen hatással lenne a HGAA teljes kapitalizációjára. |
| --- | --- |

3.1.3.

A 3.1.1. pontban rögzített osztalékfizetési tilalom nem alkalmazandó a hirdetési tevékenységet nem folytató ideiglenes „kisebbségi társaságok”, a [...] és a [...] (két különleges célú gazdasági egység, amelyekben külső befektetők 49 %-os részesedéssel rendelkeznek; a különleges célú gazdasági egységek tevékenysége bizonyos értékpapírok tartására, valamint az ezekből eredő jövedelemnek osztalék formájában a HBInt és a kisebbségi tulajdonosok részére történő kifizetésére korlátozódik, lásd a szerkezetátalakítási terv 5.3.4. szakaszát) általi osztalékfizetésre, amennyiben az ilyen kifizetések teljesítésének elmulasztása e társaságok felszámolásához vezetne, ami kedvezőtlen hatással lenne a HGAA teljes kapitalizációjára.

3.2.   Nem kerül sor tőkeinstrumentumok jogszabályban elő nem írt felmondására vagy visszavásárlására

| 3.2.1. | Ausztria biztosítja, hogy a szerkezetátalakítási terv végrehajtása során a HGAA lejárat előtt nem mond fel, vásárol vissza vagy szüntet meg más módon a fenti 3.1.1. pont értelmében vett tőkeinstrumentumokat, kivéve, ha erre a HGAA a tartalékok felszabadítása nélkül is jogilag köteles, vagy a bizottsági szolgálatok előzetesen hozzájárulnak. |
| --- | --- |

3.2.1.

Ausztria biztosítja, hogy a szerkezetátalakítási terv végrehajtása során a HGAA lejárat előtt nem mond fel, vásárol vissza vagy szüntet meg más módon a fenti 3.1.1. pont értelmében vett tőkeinstrumentumokat, kivéve, ha erre a HGAA a tartalékok felszabadítása nélkül is jogilag köteles, vagy a bizottsági szolgálatok előzetesen hozzájárulnak.

| 3.2.2. | A bizottsági szolgálatok előzetes hozzájárulásával ez nem terjed ki a tőkeinstrumentumok felmondására, visszavásárlására vagy idő előtti, más módon történő megszüntetésre, amennyiben:






  — | ez nem vezet a HGAA szavatolótőke-megfelelési mutatójának tartós csökkenéséhez, és |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

A bizottsági szolgálatok előzetes hozzájárulásával ez nem terjed ki a tőkeinstrumentumok felmondására, visszavásárlására vagy idő előtti, más módon történő megszüntetésre, amennyiben:

—

ez nem vezet a HGAA szavatolótőke-megfelelési mutatójának tartós csökkenéséhez, és

| — | a HGAA által az idő előtti megszüntetéssel összefüggésben a hitelezőknek teljesített kifizetések (például visszavásárlási ár, kártalanítás) nem haladják meg az instrumentumok megszüntetés időpontjában fennálló piaci értékét, szükség esetén az alábbiakkal növelve:






  — | a piaci érték legfeljebb 10 %-ának megfelelő prémium, és/vagy |
| --- | --- | --- |

—

a HGAA által az idő előtti megszüntetéssel összefüggésben a hitelezőknek teljesített kifizetések (például visszavásárlási ár, kártalanítás) nem haladják meg az instrumentumok megszüntetés időpontjában fennálló piaci értékét, szükség esetén az alábbiakkal növelve:

—

a piaci érték legfeljebb 10 %-ának megfelelő prémium, és/vagy

| — | az eszköz után az eredeti lejárat időpontjáig esedékes kamatok diszkontált készpénzbeli értékét meg nem haladó összegű kifizetés. |
| --- | --- |

—

az eszköz után az eredeti lejárat időpontjáig esedékes kamatok diszkontált készpénzbeli értékét meg nem haladó összegű kifizetés.

| 3.2.3. | A Bizottság előzetes hozzájárulásával a fenti értelemben vett piaci érték konkrét meghatározása az alábbiaknak fog megfelelni:






  — | nyíltpiaci forgalomban levő instrumentumok esetében: az instrumentum vagy hasonló instrumentumok átlagos ára a szóban forgó instrumentumok visszavásárlására vonatkozó ajánlat közzétételét megelőző hónapban; |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

A Bizottság előzetes hozzájárulásával a fenti értelemben vett piaci érték konkrét meghatározása az alábbiaknak fog megfelelni:

—

nyíltpiaci forgalomban levő instrumentumok esetében: az instrumentum vagy hasonló instrumentumok átlagos ára a szóban forgó instrumentumok visszavásárlására vonatkozó ajánlat közzétételét megelőző hónapban;

| — | egyéb instrumentumok esetében: a más alkalmas módon megállapított és független harmadik fél által az instrumentum vagy hasonló instrumentumok értékelése útján ellenőrzött érték. |
| --- | --- |

—

egyéb instrumentumok esetében: a más alkalmas módon megállapított és független harmadik fél által az instrumentum vagy hasonló instrumentumok értékelése útján ellenőrzött érték.

4.   Magatartási kötelezettségvállalások/az új üzleti tevékenységre vonatkozó korlátozások

4.1.   A 2013. november 30-i kötelezettségvállalások (a Bizottság jóváhagyásról szóló, 2012. december 5-i C(2012) 9255 final határozatának melléklete) felváltása

Az Ausztria által a kötelezettségvállalásokról szóló 2012. november 30-i levélben a Bizottságnak nyújtott kötelezettségvállalásokat, amelyeket a Bizottság jóváhagyásról szóló, 2012. december 5-i C(2012) 9255 final határozatának melléklete rögzít, felváltják a következő kötelezettségvállalások.

| 4.1.1. | A HGAA az új üzleti tevékenységet a közfinanszírozási szegmensben [...] és a vállalati hitelkötelezettségek szegmensében [...] vagy ennél rövidebb lejárati időre korlátozza, mindkettő esetében a [...] vagy ennél alacsonyabb egy éves nemteljesítési valószínűség mellett. Emellett a vállalati szegmensben a [...]-t meghaladó kötelezettségeknek a HGAA belső hitelezési politikája szerinti paramétereknek megfelelően [...] %-ban fedezettel biztosítottnak kell lenniük. A fenti korlátozások alóli kivételek megengedettek, amennyiben a helyi szabályozó előírja bizonyos pénzügyi instrumentumok tartását. Ezenkívül a Boszniai Szerb Köztársaság és a Bosznia-hercegovinai Föderáció által kibocsátott, legfeljebb [...] futamidejű államkötvények mentesülnek a fenti korlátozások alól, amennyiben ezen értékpapírok megszerzése [...]. |
| --- | --- |

4.1.1.

A HGAA az új üzleti tevékenységet a közfinanszírozási szegmensben [...] és a vállalati hitelkötelezettségek szegmensében [...] vagy ennél rövidebb lejárati időre korlátozza, mindkettő esetében a [...] vagy ennél alacsonyabb egy éves nemteljesítési valószínűség mellett. Emellett a vállalati szegmensben a [...]-t meghaladó kötelezettségeknek a HGAA belső hitelezési politikája szerinti paramétereknek megfelelően [...] %-ban fedezettel biztosítottnak kell lenniük. A fenti korlátozások alóli kivételek megengedettek, amennyiben a helyi szabályozó előírja bizonyos pénzügyi instrumentumok tartását. Ezenkívül a Boszniai Szerb Köztársaság és a Bosznia-hercegovinai Föderáció által kibocsátott, legfeljebb [...] futamidejű államkötvények mentesülnek a fenti korlátozások alól, amennyiben ezen értékpapírok megszerzése [...].

| 4.1.2. | A HGAA csak legfeljebb [...] %-os hitelfedezeti aránnyal rendelkező új lakossági jelzáloghiteleket nyújt. A legfeljebb [...] %-os hitelfedezeti aránnyal rendelkező új lakossági jelzáloghitelek akkor megengedettek, ha az adott ügyfél adósságainak és jövedelmének aránya – amely a HGAA és más pénzügyi intézmények felé fennálló (helyi hitelirodákon keresztül megállapított) összes havi kötelezettségeknek a havi nettó jövedelemmel elosztott összegeként kerül meghatározásra – [...] % vagy ennél alacsonyabb. Emellett bármely nyújtott új jelzálognak a jelzálogkötvényekre/értékpapírosításra vonatkozó helyi jogi szabályozás alapján beszámíthatónak kell lennie a fedezeti alapokba, ahol ilyen jogi szabályozás létezik. |
| --- | --- |

4.1.2.

A HGAA csak legfeljebb [...] %-os hitelfedezeti aránnyal rendelkező új lakossági jelzáloghiteleket nyújt. A legfeljebb [...] %-os hitelfedezeti aránnyal rendelkező új lakossági jelzáloghitelek akkor megengedettek, ha az adott ügyfél adósságainak és jövedelmének aránya – amely a HGAA és más pénzügyi intézmények felé fennálló (helyi hitelirodákon keresztül megállapított) összes havi kötelezettségeknek a havi nettó jövedelemmel elosztott összegeként kerül meghatározásra – [...] % vagy ennél alacsonyabb. Emellett bármely nyújtott új jelzálognak a jelzálogkötvényekre/értékpapírosításra vonatkozó helyi jogi szabályozás alapján beszámíthatónak kell lennie a fedezeti alapokba, ahol ilyen jogi szabályozás létezik.

| 4.1.3. | Bármely (a 4.2. szakasz értelmében vett) új üzleti tevékenység belső finanszírozási költségmátrixának a teljes futamidő-struktúra alatt meg kell felelnie a fiók/leányvállalat finanszírozási helyzetének. Ez legalább a következőket jelenti: | 3 havi EURIBOR + [...] % a [...] évig terjedő kötelezettségek esetén, |
| --- | --- | --- |

4.1.3.

Bármely (a 4.2. szakasz értelmében vett) új üzleti tevékenység belső finanszírozási költségmátrixának a teljes futamidő-struktúra alatt meg kell felelnie a fiók/leányvállalat finanszírozási helyzetének. Ez legalább a következőket jelenti:

3 havi EURIBOR + [...] % a [...] évig terjedő kötelezettségek esetén,

| | 3 havi EURIBOR + [...] % a [...] éves kötelezettségek esetén ([...]), |
| --- | --- |

3 havi EURIBOR + [...] % a [...] éves kötelezettségek esetén ([...]),

| | 3 havi EURIBOR + [...] % a [...] évnél hosszabb kötelezettségek esetén ([...]), |
| --- | --- |

3 havi EURIBOR + [...] % a [...] évnél hosszabb kötelezettségek esetén ([...]),

a különösen gyenge hitelminősítéssel rendelkező országok esetében növelendő [...]. A közfinanszírozási szegmensben és a vállalati szegmensben érvényesülő, a futamidőre vonatkozó csoportszintű korlátozások (lásd a 4.1.1. pontot) mellett ezekben az országokban nem vállalhatók [...] évet meghaladó kötelezettségek. A finanszírozási felár csökkenthető olyan esetekben, amikor az eszközök eleget tesznek az értékpapírosításra vonatkozó jogi és eszközökkel kapcsolatos követelményeknek és azokat közvetlenül értékpapírosítás céljára szánják (például jelzálogok, pénzügyi lízing, kkv kölcsönök és a közfinanszírozás), az ellenőrző megbízott által ellenőrzött felhasználható fedezet alapján ([...] és [...] bázispont között a fedezettség összegétől függően, [...] bázispont a fedezeti túlbiztosítás esetén).

| 4.1.4. | A finanszírozási költség (a 4.1.3. ponttal összhangban) és a kockázati költség (a fedezetlen összeg utáni teljes várható veszteség, a fedezetre [...] %-os további haircut alkalmazása után) megfelelő kiszámítását követően minden új hitelkötelezettség-vállalás után legalább évi [...] %-os sajáttőke-arányos nyereséget kell biztosítani (a díjak a számítás során figyelembe vehetők). A Bizottság szolgálati levél útján eltörölheti a kockázati költségek kiszámítása céljára alkalmazott [...] %-os további haircutra vonatkozó követelményt, amennyiben az ellenőrző megbízott indokolással ellátott véleményt ad ki, amely szerint a bank fennálló fedezetértékelési rendszere egészében véve megfelelő, és már megfelelő haircutokat tartalmaz. |
| --- | --- |

4.1.4.

A finanszírozási költség (a 4.1.3. ponttal összhangban) és a kockázati költség (a fedezetlen összeg utáni teljes várható veszteség, a fedezetre [...] %-os további haircut alkalmazása után) megfelelő kiszámítását követően minden új hitelkötelezettség-vállalás után legalább évi [...] %-os sajáttőke-arányos nyereséget kell biztosítani (a díjak a számítás során figyelembe vehetők). A Bizottság szolgálati levél útján eltörölheti a kockázati költségek kiszámítása céljára alkalmazott [...] %-os további haircutra vonatkozó követelményt, amennyiben az ellenőrző megbízott indokolással ellátott véleményt ad ki, amely szerint a bank fennálló fedezetértékelési rendszere egészében véve megfelelő, és már megfelelő haircutokat tartalmaz.

| 4.1.5. | A fenti bekezdés értelmében vett sajáttőke-arányos nyereséget főszabály szerint az egyes hitelekhez rendelt, a tőkére vonatkozó szabályozási követelmények alapján kell kiszámítani. Ugyanakkor a HGAA által az egyes hitelekre vonatkozó tőkekövetelmények kiszámítására jelenleg alkalmazott módszer a kockázati költségek kiszámításával összhangban álló gazdasági megközelítésen alapul. Az Európai Bizottság szolgálati levél útján engedélyezheti a HGAA-nak, hogy továbbra is a gazdasági megközelítést alkalmazza az egyes hitelekre vonatkozó tőkekövetelmények kiszámítása céljára, amennyiben az ellenőrző megbízott megerősítette, hogy i. a módszertan megbízható, és ii. a HGAA bizonyította, hogy olyan sajáttőke-arányos nyereséget ér el, amely a célportfólió és a tényleges portfólió szintjén egyaránt egyenértékű a szavatoló tőke alapján számított [...] %-os nyereséggel. |
| --- | --- |

4.1.5.

A fenti bekezdés értelmében vett sajáttőke-arányos nyereséget főszabály szerint az egyes hitelekhez rendelt, a tőkére vonatkozó szabályozási követelmények alapján kell kiszámítani. Ugyanakkor a HGAA által az egyes hitelekre vonatkozó tőkekövetelmények kiszámítására jelenleg alkalmazott módszer a kockázati költségek kiszámításával összhangban álló gazdasági megközelítésen alapul. Az Európai Bizottság szolgálati levél útján engedélyezheti a HGAA-nak, hogy továbbra is a gazdasági megközelítést alkalmazza az egyes hitelekre vonatkozó tőkekövetelmények kiszámítása céljára, amennyiben az ellenőrző megbízott megerősítette, hogy i. a módszertan megbízható, és ii. a HGAA bizonyította, hogy olyan sajáttőke-arányos nyereséget ér el, amely a célportfólió és a tényleges portfólió szintjén egyaránt egyenértékű a szavatoló tőke alapján számított [...] %-os nyereséggel.

| 4.1.6. | [...] csak akkor nyújtható az ügyfeleknek, amennyiben az ügyfél [...]. Ez alóli kivételként:






  — | [...], |
| --- | --- | --- |

4.1.6.

[...] csak akkor nyújtható az ügyfeleknek, amennyiben az ügyfél [...]. Ez alóli kivételként:

—

[...],

| — | a [...] a [...] EUR névleges volumenű éves új üzleti tevékenységre korlátozódik; a [...]-ban nyújtott minden [...]-nek legalább [...] vagy ennél kedvezőbb hitelminősítéssel kell rendelkeznie (a HGAA belső hitelminősítési rendszerével összhangban). |
| --- | --- |

—

a [...] a [...] EUR névleges volumenű éves új üzleti tevékenységre korlátozódik; a [...]-ban nyújtott minden [...]-nek legalább [...] vagy ennél kedvezőbb hitelminősítéssel kell rendelkeznie (a HGAA belső hitelminősítési rendszerével összhangban).

| 4.1.7. | A HGAA évente történő újraminősítést és teljes pénzügyi dokumentációs nyomonkövetést biztosít a [...] EUR vagy ezt meghaladó kitettségű ügyfél esetében, amelyet a csoportközponti kockázatkezelésnek kell ellenőriznie. |
| --- | --- |

4.1.7.

A HGAA évente történő újraminősítést és teljes pénzügyi dokumentációs nyomonkövetést biztosít a [...] EUR vagy ezt meghaladó kitettségű ügyfél esetében, amelyet a csoportközponti kockázatkezelésnek kell ellenőriznie.

| 4.1.8. | Az Osztrák Köztársaság vállalja annak biztosítását, hogy a működőképes jogalanyok hitel/betét aránya a sikeres értékesítésre fog irányulni, vagy a hitelezési folyamat irányítása, vagy a hitel/betét arány (szintetikus vagy tényleges) csökkentésére szolgáló más intézkedések révén. Az Osztrák Köztársaság tudomással bír arról, hogy a 100 %-ot meghaladó hitel/betét arány egy jogalany sikeres értékesítésének akadályát képezheti. |
| --- | --- |

4.1.8.

Az Osztrák Köztársaság vállalja annak biztosítását, hogy a működőképes jogalanyok hitel/betét aránya a sikeres értékesítésre fog irányulni, vagy a hitelezési folyamat irányítása, vagy a hitel/betét arány (szintetikus vagy tényleges) csökkentésére szolgáló más intézkedések révén. Az Osztrák Köztársaság tudomással bír arról, hogy a 100 %-ot meghaladó hitel/betét arány egy jogalany sikeres értékesítésének akadályát képezheti.

| 4.1.9. | A HGAA leváltja vagy továbbképzésben részesíti azokat a hitelügyintézőket és ügyfélkapcsolati munkatársakat, akik esetében a hitelezési folyamatban hibákra derült fény, vagy az elvárt nyereségességi szint alatt nyújtottak hiteleket. |
| --- | --- |

4.1.9.

A HGAA leváltja vagy továbbképzésben részesíti azokat a hitelügyintézőket és ügyfélkapcsolati munkatársakat, akik esetében a hitelezési folyamatban hibákra derült fény, vagy az elvárt nyereségességi szint alatt nyújtottak hiteleket.

| 4.1.10. | A HGAA nem szerez részesedést társaságokban vagy társaságok részeiben (a továbbiakban: részesedés), az alábbiakban meghatározott kivételekkel. A Bizottság előzetes hozzájárulásával a HGAA részesedést szerezhet, amennyiben ez különleges körülmények alapján, vagy a pénzügyi stabilitás vagy a hatékony verseny fenntartása vagy biztosítása érdekében szükséges. A HGAA a Bizottság előzetes hozzájárulása nélkül részesedést szerezhet, amennyiben: i. az adott beszerzési ár a HGAA Bizottság határozatának időpontjában fennálló mérlegfőösszegének kevesebb mint [...] %-a, és ii. a szerkezetátalakítási időszak alatt (vagyis a délkelet-európai hálózat értékesítésének befejezéséig, lásd IV.) a HGAA által fizetett valamennyi beszerzési ár összege kevesebb, mint a HGAA Bizottság határozatának időpontjában fennálló mérlegfőösszegének [...] %-a. A részesedésszerzésre vonatkozó tilalom nem vonatkozik a HGAA rendes üzletmenete során, nemteljesítő hitelekkel vagy hasonló banki műveletekkel összefüggésben kezelt vagy szerzett részesedésekre. |
| --- | --- |

4.1.10.

A HGAA nem szerez részesedést társaságokban vagy társaságok részeiben (a továbbiakban: részesedés), az alábbiakban meghatározott kivételekkel. A Bizottság előzetes hozzájárulásával a HGAA részesedést szerezhet, amennyiben ez különleges körülmények alapján, vagy a pénzügyi stabilitás vagy a hatékony verseny fenntartása vagy biztosítása érdekében szükséges. A HGAA a Bizottság előzetes hozzájárulása nélkül részesedést szerezhet, amennyiben: i. az adott beszerzési ár a HGAA Bizottság határozatának időpontjában fennálló mérlegfőösszegének kevesebb mint [...] %-a, és ii. a szerkezetátalakítási időszak alatt (vagyis a délkelet-európai hálózat értékesítésének befejezéséig, lásd IV.) a HGAA által fizetett valamennyi beszerzési ár összege kevesebb, mint a HGAA Bizottság határozatának időpontjában fennálló mérlegfőösszegének [...] %-a. A részesedésszerzésre vonatkozó tilalom nem vonatkozik a HGAA rendes üzletmenete során, nemteljesítő hitelekkel vagy hasonló banki műveletekkel összefüggésben kezelt vagy szerzett részesedésekre.

| 4.1.11. | A HGAA a támogatást nem használja hirdetési célokra. |
| --- | --- |

4.1.11.

A HGAA a támogatást nem használja hirdetési célokra.

| 4.1.12. | A fenti intézkedések végrehajtását negyedévente külső ellenőrző megbízott (lásd alább a C. szakaszt) ellenőrzi, aki a Bizottságnak tesz jelentést. |
| --- | --- |

4.1.12.

A fenti intézkedések végrehajtását negyedévente külső ellenőrző megbízott (lásd alább a C. szakaszt) ellenőrzi, aki a Bizottságnak tesz jelentést.

4.2.   A 4.1.1–4.1.6. pont szerinti kötelezettségvállalások („Az új üzleti tevékenységre vonatkozó korlátozások”) hatálya

A 4.1.1–4.1.6. pontban rögzített korlátozások csak az alábbi meghatározás szerinti új üzleti tevékenységre vonatkoznak:

4.2.1.   A vállalati, a közfinanszírozási és a lakossági szegmens meghatározása

A vállalati és a közfinanszírozási szegmens főszabály szerint a HGAA jelenlegi üzleti szegmensekre vonatkozó meghatározásainak felel meg, az alábbi változásokkal:

| 4.2.1.1. | A vállalati szegmens úgy kerül meghatározásra, mint
  azok a magántulajdonban álló társaságok (pénzügyi intézmények kivételével), amelyek megfelelnek a forgalom és/vagy kitettség szempontjából a méretre vonatkozó alábbi feltételeknek:






  — | [...] vagy ennél magasabb éves forgalom, vagy |
| --- | --- | --- |

4.2.1.1.

A vállalati szegmens úgy kerül meghatározásra, mint

azok a magántulajdonban álló társaságok (pénzügyi intézmények kivételével), amelyek megfelelnek a forgalom és/vagy kitettség szempontjából a méretre vonatkozó alábbi feltételeknek:

—

[...] vagy ennél magasabb éves forgalom, vagy

| — | legalább [...] EUR bruttó kitettség, kivéve Horvátországot, ahol legalább [...] EUR. a HGAA bizonyítékokat bocsát az ellenőrző megbízott rendelkezésére arra vonatkozóan, hogy a lakossági szegmenst a vállalati szegmenstől elválasztó kitettségi határérték Horvátországban jelenleg valóban [...] EUR-t tesz ki, és e határérték megváltoztatása túlzott költségekkel járna. |
| --- | --- |

—

legalább [...] EUR bruttó kitettség, kivéve Horvátországot, ahol legalább [...] EUR. a HGAA bizonyítékokat bocsát az ellenőrző megbízott rendelkezésére arra vonatkozóan, hogy a lakossági szegmenst a vállalati szegmenstől elválasztó kitettségi határérték Horvátországban jelenleg valóban [...] EUR-t tesz ki, és e határérték megváltoztatása túlzott költségekkel járna.

| 4.2.1.2. | Közfinanszírozási szegmens:
  A közfinanszírozási szegmens úgy kerül meghatározásra, mint






  — | állami szervek, azaz közhatalmi jogosítványok gyakorlására, vagyis általánosan kötelező törvények vagy más kötelező szabályozások kibocsátására jogosult szervek (államok, minisztériumok, állami/kormányzati hatóságok, társadalombiztosítási intézmények stb.), |
| --- | --- | --- |

4.2.1.2.

Közfinanszírozási szegmens:

A közfinanszírozási szegmens úgy kerül meghatározásra, mint

—

állami szervek, azaz közhatalmi jogosítványok gyakorlására, vagyis általánosan kötelező törvények vagy más kötelező szabályozások kibocsátására jogosult szervek (államok, minisztériumok, állami/kormányzati hatóságok, társadalombiztosítási intézmények stb.),

| — | állami szervek által kifejezetten garantált kitettség, |
| --- | --- |

—

állami szervek által kifejezetten garantált kitettség,

| — | alsóbb államszervezeti szintek, azaz regionális és helyi hatóságok (szövetségi államok, tartományok, megyék, városok, községek), valamint Bosznia-Hercegovina politikai egységei, nevezetesen a Boszniai Szerb Köztársaság és a Bosznia-hercegovinai Föderáció, és |
| --- | --- |

—

alsóbb államszervezeti szintek, azaz regionális és helyi hatóságok (szövetségi államok, tartományok, megyék, városok, községek), valamint Bosznia-Hercegovina politikai egységei, nevezetesen a Boszniai Szerb Köztársaság és a Bosznia-hercegovinai Föderáció, és

| — | közszektorbeli intézmények (1), amennyiben közvetlen állami/az alsóbb államszervezeti szintek által biztosított kezességvállalást élveznek. |
| --- | --- |

—

közszektorbeli intézmények (1), amennyiben közvetlen állami/az alsóbb államszervezeti szintek által biztosított kezességvállalást élveznek.

A fentiekben meghatározott állami szervnek/alsóbb államszervezeti szintnek nem minősülő, és állami szervtől/alsóbb államszervezeti szinttől származó kezességvállalással nem rendelkező jogalanyokat vállalati (intézményi) ügyfélnek kell tekinteni, a vállalati (intézményi) szegmens szabályainak megfelelően.

| 4.2.1.3. | Lakossági szegmens:
  A lakossági szegmens úgy kerül meghatározásra, mint






  — | magánszemélyek, |
| --- | --- | --- |

4.2.1.3.

Lakossági szegmens:

A lakossági szegmens úgy kerül meghatározásra, mint

—

magánszemélyek,

| — | formájától függetlenül minden olyan kkv, vagyis magántulajdonban álló társaság, szabadúszó és mezőgazdasági jogalany, amely megfelel a forgalom és/vagy kitettség szempontjából a méretre vonatkozó alábbi feltételeknek:






  — | [...] EUR-nál alacsonyabb éves forgalom, és |
| --- | --- | --- |

—

formájától függetlenül minden olyan kkv, vagyis magántulajdonban álló társaság, szabadúszó és mezőgazdasági jogalany, amely megfelel a forgalom és/vagy kitettség szempontjából a méretre vonatkozó alábbi feltételeknek:

—

[...] EUR-nál alacsonyabb éves forgalom, és

| — | legfeljebb [...] EUR bruttó kitettség, kivéve Horvátországot, ahol legalább [...] EUR (feltéve, hogy a fenti 4.2.1.1. pont második francia bekezdésének megfelelően bizonyítékot szolgáltattak). |
| --- | --- |

—

legfeljebb [...] EUR bruttó kitettség, kivéve Horvátországot, ahol legalább [...] EUR (feltéve, hogy a fenti 4.2.1.1. pont második francia bekezdésének megfelelően bizonyítékot szolgáltattak).

4.2.2.   Új üzleti tevékenységek a vállalati és a közfinanszírozási szegmensben

4.2.2.1.   Általános meghatározások

Főszabály szerint a 4.1.1–4.1.6. pont szerinti, az új üzleti tevékenységre vonatkozó korlátozások értelmében vett új üzleti tevékenységeket a HGAA fennálló kockázat-bejelentési szabályai szerint határozzák meg, és azok ezért kiterjednek a következők valamelyikére:

| — | kockázatos (2) kockázatos hitel-/lízingügyletek egy teljesen új ügyféllel (vagy ügyfélcsoporttal) – vagyis új ügyféllel kapcsolatos üzleti tevékenység (NCB), vagy |
| --- | --- |

—

kockázatos (2) kockázatos hitel-/lízingügyletek egy teljesen új ügyféllel (vagy ügyfélcsoporttal) – vagyis új ügyféllel kapcsolatos üzleti tevékenység (NCB), vagy

| — | a hitel-/lízingkitettség növekedése a meglevő ügyfelekkel (termékalapon) – vagyis kitettség növelő üzleti tevékenység (ExIB), vagy |
| --- | --- |

—

a hitel-/lízingkitettség növekedése a meglevő ügyfelekkel (termékalapon) – vagyis kitettség növelő üzleti tevékenység (ExIB), vagy

| — | a hitel-/lízingkitettség megújítása (meghosszabbítása) a meglevő ügyfelekkel (termékalapon) [...] tartamon túlmenően – vagyis kitettség meghosszabbító üzleti tevékenység (ExPB)
   (3). |
| --- | --- |

—

a hitel-/lízingkitettség megújítása (meghosszabbítása) a meglevő ügyfelekkel (termékalapon) [...] tartamon túlmenően – vagyis kitettség meghosszabbító üzleti tevékenység (ExPB)
   (3).

4.2.2.2.   Kiegészítő kritériumok

| — | Az ExIB összefüggésében az új üzleti tevékenységeket az egyedi ügyletek szintjén kell vizsgálni. Ha tehát egy ügyfél növelni kívánja készpénz-kitettségét, és ugyanilyen összeggel csökkenteni kívánja garanciakitettségét, a megnövelt készpénz-kitettség továbbra is új üzleti tevékenységnek számít. |
| --- | --- |

—

Az ExIB összefüggésében az új üzleti tevékenységeket az egyedi ügyletek szintjén kell vizsgálni. Ha tehát egy ügyfél növelni kívánja készpénz-kitettségét, és ugyanilyen összeggel csökkenteni kívánja garanciakitettségét, a megnövelt készpénz-kitettség továbbra is új üzleti tevékenységnek számít.

| — | A pénzügyi lízinget hitelfinanszírozásnak kell tekinteni. Az új üzleti tevékenységeknek (NCB és ExIB) tehát teljes mértékben meg kell felelniük az új üzleti tevékenységekre vonatkozó, a fenti 4.1.1–4.1.6. pont szerinti követelményeknek. |
| --- | --- |

—

A pénzügyi lízinget hitelfinanszírozásnak kell tekinteni. Az új üzleti tevékenységeknek (NCB és ExIB) tehát teljes mértékben meg kell felelniük az új üzleti tevékenységekre vonatkozó, a fenti 4.1.1–4.1.6. pont szerinti követelményeknek.

| — | Az operatív lízinget a 4.1.1–4.1.6. pont értelmében vett új üzleti tevékenységnek kell tekinteni, figyelemmel az alábbi megfontolásokra:






  — | Az új üzleti tevékenységekre vonatkozó korlátozások tekintetében tiszteletben kell tartani a minimálisan [...] minősítés, és a maximális tartam követelményét. |
| --- | --- | --- |

—

Az operatív lízinget a 4.1.1–4.1.6. pont értelmében vett új üzleti tevékenységnek kell tekinteni, figyelemmel az alábbi megfontolásokra:

—

Az új üzleti tevékenységekre vonatkozó korlátozások tekintetében tiszteletben kell tartani a minimálisan [...] minősítés, és a maximális tartam követelményét.

| — | A teljes fedezettséget addig kell vélelmezni, ameddig a maradványértéket teljes mértékben fedezi a könyv szerinti érték, feltéve, hogy a maradványérték kellően konzervatív alapon áll: ez a helyzet, amennyiben a maradványérték megfelel a könyvelést végző jogalany pénzügyi nyilvántartásaiban szereplő érintett tétel nagyon valószínű értékesítési értékének (az értékesítési költségek levonása után). |
| --- | --- |

—

A teljes fedezettséget addig kell vélelmezni, ameddig a maradványértéket teljes mértékben fedezi a könyv szerinti érték, feltéve, hogy a maradványérték kellően konzervatív alapon áll: ez a helyzet, amennyiben a maradványérték megfelel a könyvelést végző jogalany pénzügyi nyilvántartásaiban szereplő érintett tétel nagyon valószínű értékesítési értékének (az értékesítési költségek levonása után).

| — | A le nem kötött hiteleket tartalmazó hitelkötelezettségeknek meg kell felelniük a fenti 4.1.1–4.1.6. pont szerinti új hitelkövetelményeknek. |
| --- | --- |

—

A le nem kötött hiteleket tartalmazó hitelkötelezettségeknek meg kell felelniük a fenti 4.1.1–4.1.6. pont szerinti új hitelkövetelményeknek.

| — | A csoporton belüli ügyleteket (például helyi bankok refinanszírozása, lízing és egyéb érdekeltségek), továbbá a HGAA likviditáskezelési előírásaiból származó ügyleteket a pénzügyi intézmények szegmensében kell elszámolni. |
| --- | --- |

—

A csoporton belüli ügyleteket (például helyi bankok refinanszírozása, lízing és egyéb érdekeltségek), továbbá a HGAA likviditáskezelési előírásaiból származó ügyleteket a pénzügyi intézmények szegmensében kell elszámolni.

4.2.2.3.   Korlátozások

Az alábbi kockázatos ügyletek nem tartoznak a 4.1.1–4.1.6. pont szerinti, az új üzleti tevékenységre vonatkozó korlátozások hatálya alá.

| — | A HGAA likviditási nyilvántartásával összefüggésben a pénzügyi intézményekkel folytatott ügyletek, például






  — | FX spot ügyletek (például napon belüli rendezési korlátok); |
| --- | --- | --- |

—

A HGAA likviditási nyilvántartásával összefüggésben a pénzügyi intézményekkel folytatott ügyletek, például

—

FX spot ügyletek (például napon belüli rendezési korlátok);

| — | Legfeljebb [...] tartamú FX határidős és swap ügyletek, feltéve, hogy van olyan nettósítási és biztosítéki megállapodás (ISDA és CSA), amely legfeljebb [...] EUR (lényeges biztosítatlan kitettségi) határértéket állapít meg; |
| --- | --- |

—

Legfeljebb [...] tartamú FX határidős és swap ügyletek, feltéve, hogy van olyan nettósítási és biztosítéki megállapodás (ISDA és CSA), amely legfeljebb [...] EUR (lényeges biztosítatlan kitettségi) határértéket állapít meg;

| — | Olyan pénzpiaci kölcsönök, letétek és (fordított) repó ügyletek, amelyek közül egyik tartama sem haladja meg a [...], a partnerenként maximális összeg összesen legfeljebb [...] EUR és a bármely időpontban biztosított teljes összeg legfeljebb [...] EUR. |
| --- | --- |

—

Olyan pénzpiaci kölcsönök, letétek és (fordított) repó ügyletek, amelyek közül egyik tartama sem haladja meg a [...], a partnerenként maximális összeg összesen legfeljebb [...] EUR és a bármely időpontban biztosított teljes összeg legfeljebb [...] EUR.

| — | Legfeljebb [...] tartamú pénzügyi derivatívok (kamat swap) ügyletek, feltéve, hogy van olyan nettósítási és biztosítéki megállapodás (ISDA és CSA), amely legfeljebb [...] EUR (lényeges biztosítatlan kitettségi) határértéket állapít meg; |
| --- | --- |

—

Legfeljebb [...] tartamú pénzügyi derivatívok (kamat swap) ügyletek, feltéve, hogy van olyan nettósítási és biztosítéki megállapodás (ISDA és CSA), amely legfeljebb [...] EUR (lényeges biztosítatlan kitettségi) határértéket állapít meg;

A HGAA-nak biztosítania kell, hogy a pénzügyi intézményekkel kapcsolatos egyedi partnerkorlátozásokat jóváhagyta a csoportközponti kockázatkezelési részleg, legfeljebb [...] tartamra.

| — | Az olyan, a nem teljesítő ügyfelek (és valamennyi, a csoportszintű/helyi rehabilitációs csoport és/vagy hitelrehabilitáció körébe tartozó fogyasztó) részére biztosított új finanszírozások és meghosszabbítások, átkötések, illetve szerkezetátalakítások és átütemezések, amelyek célja, és egyértelműen dokumentált várakozása, hogy azokat a teljesítő státusba visszajuttassa és/vagy lehetővé tegye a kitettség végső megszüntetését, amennyiben az új finanszírozás esedékessége legfeljebb [...]. Minden ilyen ügyletet megfelelően dokumentálni kell, beleértve annak kvantitatív bizonyítását is, hogy ez a legjobb módja a HGAA értéke megőrzésének, nem pedig csupán a veszteségek elismerésének puszta elhalasztása. A fenti kvantitatív értékeléshez felhasznált feltevéseknek kellően konzervatívnak kell lenniük. |
| --- | --- |

—

Az olyan, a nem teljesítő ügyfelek (és valamennyi, a csoportszintű/helyi rehabilitációs csoport és/vagy hitelrehabilitáció körébe tartozó fogyasztó) részére biztosított új finanszírozások és meghosszabbítások, átkötések, illetve szerkezetátalakítások és átütemezések, amelyek célja, és egyértelműen dokumentált várakozása, hogy azokat a teljesítő státusba visszajuttassa és/vagy lehetővé tegye a kitettség végső megszüntetését, amennyiben az új finanszírozás esedékessége legfeljebb [...]. Minden ilyen ügyletet megfelelően dokumentálni kell, beleértve annak kvantitatív bizonyítását is, hogy ez a legjobb módja a HGAA értéke megőrzésének, nem pedig csupán a veszteségek elismerésének puszta elhalasztása. A fenti kvantitatív értékeléshez felhasznált feltevéseknek kellően konzervatívnak kell lenniük.

| — | A fennálló teljesítő kitettségeket vagy létező teljesítő ügyfeleket (ügyfélcsoportokat) érintő, objektíven igazolt és a HGAA érdekében álló meghosszabbítások, átkötések, illetve szerkezetátalakítások és átütemezések
   (4), amelyeket legfeljebb [...] tartamra nyújtanak. Minden ilyen ügyletet megfelelően dokumentálni kell, beleértve annak kvantitatív bizonyítását is, hogy ez a legjobb módja a HGAA értéke megőrzésének, nem pedig csupán a veszteségek elismerésének puszta elhalasztása. A fenti kvantitatív értékeléshez felhasznált feltevéseknek kellően konzervatívnak kell lenniük. |
| --- | --- |

—

A fennálló teljesítő kitettségeket vagy létező teljesítő ügyfeleket (ügyfélcsoportokat) érintő, objektíven igazolt és a HGAA érdekében álló meghosszabbítások, átkötések, illetve szerkezetátalakítások és átütemezések
   (4), amelyeket legfeljebb [...] tartamra nyújtanak. Minden ilyen ügyletet megfelelően dokumentálni kell, beleértve annak kvantitatív bizonyítását is, hogy ez a legjobb módja a HGAA értéke megőrzésének, nem pedig csupán a veszteségek elismerésének puszta elhalasztása. A fenti kvantitatív értékeléshez felhasznált feltevéseknek kellően konzervatívnak kell lenniük.

| — | A csoportszintű/helyi megfigyelési listán szereplő ügyfelek részére nyújtott kiegészítő finanszírozások, amelyek célja, és egyértelműen dokumentált várakozása azok pénzügyi helyzetének stabilizálása (beleértve a kamat és FX kockázatok ellenügyletekkel való fedezését), ezáltal meggátolva a nemteljesítés bekövetkezését, és lehetővé téve számukra a teljesítő státusba való visszatérést, amennyiben az ilyen jellegű finanszírozást legfeljebb [...] nyújtják. Minden ilyen ügyletet megfelelően dokumentálni kell, beleértve annak kvantitatív bizonyítását is, hogy ez a legjobb módja a HGAA értéke megőrzésének, nem pedig csupán a veszteségek elismerésének puszta elhalasztása. A fenti kvantitatív értékeléshez felhasznált feltevéseknek kellően konzervatívnak kell lenniük. |
| --- | --- |

—

A csoportszintű/helyi megfigyelési listán szereplő ügyfelek részére nyújtott kiegészítő finanszírozások, amelyek célja, és egyértelműen dokumentált várakozása azok pénzügyi helyzetének stabilizálása (beleértve a kamat és FX kockázatok ellenügyletekkel való fedezését), ezáltal meggátolva a nemteljesítés bekövetkezését, és lehetővé téve számukra a teljesítő státusba való visszatérést, amennyiben az ilyen jellegű finanszírozást legfeljebb [...] nyújtják. Minden ilyen ügyletet megfelelően dokumentálni kell, beleértve annak kvantitatív bizonyítását is, hogy ez a legjobb módja a HGAA értéke megőrzésének, nem pedig csupán a veszteségek elismerésének puszta elhalasztása. A fenti kvantitatív értékeléshez felhasznált feltevéseknek kellően konzervatívnak kell lenniük.

| — | Azok az ügyletek,






  — | amelyeket teljes mértékben készpénzben fedeznek, a hitelszerződés teljes tartama alatt teljes mértékben végrehajthatók biztosítéki célokból, nem esnek a fennálló hiteleket terhelő zálogjog alá, feltéve, hogy az ügyfél minősítése nem rosszabb, mint [...], VAGY |
| --- | --- | --- |

—

Azok az ügyletek,

—

amelyeket teljes mértékben készpénzben fedeznek, a hitelszerződés teljes tartama alatt teljes mértékben végrehajthatók biztosítéki célokból, nem esnek a fennálló hiteleket terhelő zálogjog alá, feltéve, hogy az ügyfél minősítése nem rosszabb, mint [...], VAGY

| — | amelyeket teljes mértékben egy pénzügyi intézménytől származó garancia (bankgarancia) fedez, feltéve, hogy a garanciát nyújtó minősítése nem rosszabb, mint [...]. |
| --- | --- |

—

amelyeket teljes mértékben egy pénzügyi intézménytől származó garancia (bankgarancia) fedez, feltéve, hogy a garanciát nyújtó minősítése nem rosszabb, mint [...].

| — | Az FX árfolyamok, a derivatívok piaci értéke és a kötvények árképzése fluktuációi folytán előállt kitettség-növekedés. |
| --- | --- |

—

Az FX árfolyamok, a derivatívok piaci értéke és a kötvények árképzése fluktuációi folytán előállt kitettség-növekedés.

| — | A fennálló FX hitelek átváltása EUR-hitelekre, amennyiben az ügyfél elszámoló devizája EUR, kuna vagy konvertibilis márka, akkor a teljes kitettséget az aktuális FX árfolyamon váltják át, a HGAA fedezeti feltételei pedig ugyanolyanok vagy jobbak. |
| --- | --- |

—

A fennálló FX hitelek átváltása EUR-hitelekre, amennyiben az ügyfél elszámoló devizája EUR, kuna vagy konvertibilis márka, akkor a teljes kitettséget az aktuális FX árfolyamon váltják át, a HGAA fedezeti feltételei pedig ugyanolyanok vagy jobbak.

| — | Az olyan üzleti tevékenység, amelynek vonatkozásában 2013. január 1-jét megelőzően a felelős helyi kockázati és értékesítési egység kölcsönös egyetértése alapján ajánlatot (elvi megállapodást) küldtek a HGAA ügyfeleinek, akik elfogadták azt, feltéve, hogy a HGAA jogilag köteles a fizetésre, és ez megfelelően dokumentálható. |
| --- | --- |

—

Az olyan üzleti tevékenység, amelynek vonatkozásában 2013. január 1-jét megelőzően a felelős helyi kockázati és értékesítési egység kölcsönös egyetértése alapján ajánlatot (elvi megállapodást) küldtek a HGAA ügyfeleinek, akik elfogadták azt, feltéve, hogy a HGAA jogilag köteles a fizetésre, és ez megfelelően dokumentálható.

| — | A fejlesztési bankoktól és nemzetek feletti pénzügyi intézményektől (például EIB, EBRD, HBOR, SID, stb.) származó források felhasználásával végzett üzleti tevékenységek, valamint állami szervek/alsóbb államszervezeti szintű szervek által nyújtott támogatott hitelprogramok, feltéve, hogy a fedezet tekintetében tiszteletben tartják a [...] határértéket és a legfeljebb [...] tartamot. Az ilyen támogatott hitelprogramoknak hitelkockázat-mérséklő jellemzőkkel kell bírniuk [...], amelyeket a HGAA részvételét megelőzően az ellenőrző megbízottnak jóvá kell hagynia. |
| --- | --- |

—

A fejlesztési bankoktól és nemzetek feletti pénzügyi intézményektől (például EIB, EBRD, HBOR, SID, stb.) származó források felhasználásával végzett üzleti tevékenységek, valamint állami szervek/alsóbb államszervezeti szintű szervek által nyújtott támogatott hitelprogramok, feltéve, hogy a fedezet tekintetében tiszteletben tartják a [...] határértéket és a legfeljebb [...] tartamot. Az ilyen támogatott hitelprogramoknak hitelkockázat-mérséklő jellemzőkkel kell bírniuk [...], amelyeket a HGAA részvételét megelőzően az ellenőrző megbízottnak jóvá kell hagynia.

| — | Az egyéb HGAA egységek részére a bírósági árverések vagy értékesítések során a fedezetek és eszközök visszavétele érdekében biztosított belső finanszírozások (vagyis refinanszírozási keretek). |
| --- | --- |

—

Az egyéb HGAA egységek részére a bírósági árverések vagy értékesítések során a fedezetek és eszközök visszavétele érdekében biztosított belső finanszírozások (vagyis refinanszírozási keretek).

| — | A lízingek átminősítése, például operatív lízingből pénzügyi lízinggé, ha az operatív lízing pénzügyi kockázata teljes mértékben átváltható a partnert terhelő kockázattá (másként fogalmazva, a lízingbe adott eszköz tulajdonjogához kapcsolódó valamennyi kockázatot és ellenszolgáltatást átruházták a lízingbeadóról a lízingbevevőre). |
| --- | --- |

—

A lízingek átminősítése, például operatív lízingből pénzügyi lízinggé, ha az operatív lízing pénzügyi kockázata teljes mértékben átváltható a partnert terhelő kockázattá (másként fogalmazva, a lízingbe adott eszköz tulajdonjogához kapcsolódó valamennyi kockázatot és ellenszolgáltatást átruházták a lízingbeadóról a lízingbevevőre).

| — | A fennálló szerződések és kötelezettségvállalások teljesítése (például építés alatt álló ingatlanok, a teljesítésre váró lízingek aktiválása), feltéve, hogy a szerződés vagy a helyi jogszabály nem teszi lehetővé a kötelezettségvállalás részleges vagy teljes megszüntetését, például a megállapodás valamelyik kikötése alapján. |
| --- | --- |

—

A fennálló szerződések és kötelezettségvállalások teljesítése (például építés alatt álló ingatlanok, a teljesítésre váró lízingek aktiválása), feltéve, hogy a szerződés vagy a helyi jogszabály nem teszi lehetővé a kötelezettségvállalás részleges vagy teljes megszüntetését, például a megállapodás valamelyik kikötése alapján.

4.2.3.   Új üzleti tevékenységek a lakossági szegmensben

A 4.2.2.1. ponttal összhangban, és a megfelelő és prudens kockázat-bejelentés elvének megfelelően az új üzleti tevékenység a lakossági szegmens tekintetében a következőket jelenti:

| i. | Az olyan kockázatos hitel- vagy lízingügylet (kölcsön vagy hitel), amely lakossági hitel- vagy lízingterméknek tekintendő, és amelyet újonnan nyújtanak egy jelenlegi vagy új ügyfélnek (vagy ügyfélcsoportnak);
  VAGY |
| --- | --- |

i.

Az olyan kockázatos hitel- vagy lízingügylet (kölcsön vagy hitel), amely lakossági hitel- vagy lízingterméknek tekintendő, és amelyet újonnan nyújtanak egy jelenlegi vagy új ügyfélnek (vagy ügyfélcsoportnak);
  VAGY

| ii. | A már egy lakossági ügyfélhez helyezett korlátozás-alapú lakossági termékek, mint folyószámlahitelek, hitelkártyák és lakossági kkv-hitelek (forgótőke), az újonnan biztosított (magasabb) korlátozás és a korábbi (alacsonyabb) korlátozás közötti különbség,
  VAGY |
| --- | --- |

ii.

A már egy lakossági ügyfélhez helyezett korlátozás-alapú lakossági termékek, mint folyószámlahitelek, hitelkártyák és lakossági kkv-hitelek (forgótőke), az újonnan biztosított (magasabb) korlátozás és a korábbi (alacsonyabb) korlátozás közötti különbség,
  VAGY

| iii. | A már egy lakossági ügyfélhez helyezett amortizálódó lakossági termékek, mint a részletekben fizetett hitelek minden formája, az újonnan/először biztosított (magasabb) hitelösszeg és a korábbi (alacsonyabb) hitelösszeg közötti különbség. |
| --- | --- |

iii.

A már egy lakossági ügyfélhez helyezett amortizálódó lakossági termékek, mint a részletekben fizetett hitelek minden formája, az újonnan/először biztosított (magasabb) hitelösszeg és a korábbi (alacsonyabb) hitelösszeg közötti különbség.

4.2.3.1.   További meghatározások és megfontolások

| i. | Amíg a HGAA járulékos kitettség-növekedésről számolhat be, ahogy az a 4.2.3. pont ii. és iii. alpontjában kiemelésre került, a meglevő ügyfelek kitettségének növelése (termék alapon) új üzleti tevékenységnek minősül. Az egyértelműség kedvéért: a törlesztés gyakoriságának csökkenése (például haviról negyedévesre) új üzleti tevékenységnek minősül. |
| --- | --- |

i.

Amíg a HGAA járulékos kitettség-növekedésről számolhat be, ahogy az a 4.2.3. pont ii. és iii. alpontjában kiemelésre került, a meglevő ügyfelek kitettségének növelése (termék alapon) új üzleti tevékenységnek minősül. Az egyértelműség kedvéért: a törlesztés gyakoriságának csökkenése (például haviról negyedévesre) új üzleti tevékenységnek minősül.

| ii. | A kitettség ügyleti díjak, tőkésített kamatok/díjak, stb. által eredményezett, különösen a 4.2.3.2. pontban felsorolt ügyletekkel (például deviza váltások, szerkezetátalakítások, konszolidációk, stb.) kapcsolatos marginális/jelentéktelen növekedései ([...] EUR összegig) semmiképpen sem tekintendők új üzleti tevékenységeknek. |
| --- | --- |

ii.

A kitettség ügyleti díjak, tőkésített kamatok/díjak, stb. által eredményezett, különösen a 4.2.3.2. pontban felsorolt ügyletekkel (például deviza váltások, szerkezetátalakítások, konszolidációk, stb.) kapcsolatos marginális/jelentéktelen növekedései ([...] EUR összegig) semmiképpen sem tekintendők új üzleti tevékenységeknek.

| iii. | A kitettséget növelő lakossági üzleti tevékenységgel összefüggésben az új üzleti tevékenység fennállását vagy egyéb vetületeit az egyedi ügyletek szintjén kell vizsgálni, vagyis az egy (az ügyfélhez kihelyezett) terméket érintő kitettség-növekedés nem számítható be a kitettség egy másik terméket érintő csökkenése ellenében. Az ügyfélhitelek ügyfélbetétekkel szembeni beszámítása sem megengedhető. |
| --- | --- |

iii.

A kitettséget növelő lakossági üzleti tevékenységgel összefüggésben az új üzleti tevékenység fennállását vagy egyéb vetületeit az egyedi ügyletek szintjén kell vizsgálni, vagyis az egy (az ügyfélhez kihelyezett) terméket érintő kitettség-növekedés nem számítható be a kitettség egy másik terméket érintő csökkenése ellenében. Az ügyfélhitelek ügyfélbetétekkel szembeni beszámítása sem megengedhető.

| iv. | A pénzügyi lízinget hitelfinanszírozásnak, és ezért a 4.2.3. pont értelmében vett új üzleti tevékenységnek kell tekinteni, és arra vonatkoznak az új üzleti tevékenységekre vonatkozó korlátozások. |
| --- | --- |

iv.

A pénzügyi lízinget hitelfinanszírozásnak, és ezért a 4.2.3. pont értelmében vett új üzleti tevékenységnek kell tekinteni, és arra vonatkoznak az új üzleti tevékenységekre vonatkozó korlátozások.

| v. | Az operatív lízinget, ha a 4.2.3. pont hatálya alá esik, új üzleti tevékenységnek kell tekinteni, és ezért arra vonatkoznak az új üzleti tevékenységekre vonatkozó korlátozások. |
| --- | --- |

v.

Az operatív lízinget, ha a 4.2.3. pont hatálya alá esik, új üzleti tevékenységnek kell tekinteni, és ezért arra vonatkoznak az új üzleti tevékenységekre vonatkozó korlátozások.

| vi. | A lízingek átminősítése (például operatív lízingből pénzügyi lízinggé) nem tekintendő új üzleti tevékenységnek, kivéve, ha szabályozási vagy gazdasági szempontból növeli a bank kockázati kitettségét. |
| --- | --- |

vi.

A lízingek átminősítése (például operatív lízingből pénzügyi lízinggé) nem tekintendő új üzleti tevékenységnek, kivéve, ha szabályozási vagy gazdasági szempontból növeli a bank kockázati kitettségét.

4.2.3.2.   Korlátozások/kizárások

Az alábbi kockázatos ügyletek tekintetében különleges bánásmódot kell alkalmazni:

| — | A lakossági hitelek kapcsán 2013. január 1. előtt az ügyfelek részére tett ajánlatokra nem vonatkoznak az új üzleti tevékenységekre vonatkozó korlátozások, feltéve, hogy azokat az ügyfél a releváns ország jogszabályai által meghatározott elfogadási határidőn belül elfogadta. A 2013. január 1. utáni ajánlatoknak meg kell felelniük a 4.1. pontban foglalt kötelezettségeknek. |
| --- | --- |

—

A lakossági hitelek kapcsán 2013. január 1. előtt az ügyfelek részére tett ajánlatokra nem vonatkoznak az új üzleti tevékenységekre vonatkozó korlátozások, feltéve, hogy azokat az ügyfél a releváns ország jogszabályai által meghatározott elfogadási határidőn belül elfogadta. A 2013. január 1. utáni ajánlatoknak meg kell felelniük a 4.1. pontban foglalt kötelezettségeknek.

| — | A fejlesztési bankoktól és nemzetek feletti pénzügyi intézményektől (például EIB, EBRD, HBOR, SID, stb.) származó források felhasználásával nyújtott lakossági hitelekre, valamint állami szervek/alsóbb államszervezeti szintű hitelező vagy biztosító szervezetek, illetve állami alapok által nyújtott támogatott hitelprogramokra nem vonatkoznak az új üzleti tevékenységekre vonatkozó korlátozások. |
| --- | --- |

—

A fejlesztési bankoktól és nemzetek feletti pénzügyi intézményektől (például EIB, EBRD, HBOR, SID, stb.) származó források felhasználásával nyújtott lakossági hitelekre, valamint állami szervek/alsóbb államszervezeti szintű hitelező vagy biztosító szervezetek, illetve állami alapok által nyújtott támogatott hitelprogramokra nem vonatkoznak az új üzleti tevékenységekre vonatkozó korlátozások.

| — | A lakossági hitel- és lízingszerződések szerkezetátalakítása – feltéve, hogy azokat természetes személyeknek (magánügyfeleknek) nyújtották, legfeljebb [...] EUR összegig – nem minősül új üzleti tevékenységnek, ha a kitettség nem nő. Az alábbi elveket kell tiszteletben tartani:






  — | A szerkezetátalakításnak mindig nettó jelenérték semlegesnek kell lennie; |
| --- | --- | --- |

—

A lakossági hitel- és lízingszerződések szerkezetátalakítása – feltéve, hogy azokat természetes személyeknek (magánügyfeleknek) nyújtották, legfeljebb [...] EUR összegig – nem minősül új üzleti tevékenységnek, ha a kitettség nem nő. Az alábbi elveket kell tiszteletben tartani:

—

A szerkezetátalakításnak mindig nettó jelenérték semlegesnek kell lennie;

| — | Szerkezetátalakítás során az ügyféllel szembeni kitettség NEM növelhető; |
| --- | --- |

—

Szerkezetátalakítás során az ügyféllel szembeni kitettség NEM növelhető;

| — | A szerkezetátalakítási folyamat során, illetve a szerkezetátalakítás tárgyát képező kötelezettség alapján új pénz nem folyósítható a fogyasztónak; |
| --- | --- |

—

A szerkezetátalakítási folyamat során, illetve a szerkezetátalakítás tárgyát képező kötelezettség alapján új pénz nem folyósítható a fogyasztónak;

| — | A lakossági ügyfelet érintő szerkezetátalakításra csak akkor kerülhet sor, ha az ügyfél bizonyítja a szerkezetátalakítás tárgyát képező kötelezettség visszafizetésére való képességét és készségét; |
| --- | --- |

—

A lakossági ügyfelet érintő szerkezetátalakításra csak akkor kerülhet sor, ha az ügyfél bizonyítja a szerkezetátalakítás tárgyát képező kötelezettség visszafizetésére való képességét és készségét;

| — | A (harmadik fél által) beperelt, jogszabályi végrehajtási intézkedések alá vont vagy más módon kötelező jogszabályi eljárás alapján korlátozott ügyleti képességgel rendelkező ügyfelek vonatkozásában szerkezetátalakításra nem kerülhet sor. |
| --- | --- |

—

A (harmadik fél által) beperelt, jogszabályi végrehajtási intézkedések alá vont vagy más módon kötelező jogszabályi eljárás alapján korlátozott ügyleti képességgel rendelkező ügyfelek vonatkozásában szerkezetátalakításra nem kerülhet sor.

Ha az ügyfél nem természetes személy (magán ügyfél), hanem kkv (üzleti ügyfél), és ezáltal nem esik a fenti jogosultsági feltétel alá, a vállalati ügyfelek tekintetében alkalmazott, szerkezetátalakításra vonatkozó szabályok (a visszanyerés maximalizálása), illetve lejárati korlátozások alkalmazandók.

| — | A fennálló kitettség szegmensek közötti, a kitettség növekedésével nem járó mozgása nem tekinthető új üzleti tevékenységnek. Ez különösen a vállalati szegmens által végzett projektfinanszírozásra (például lakásépítés) vonatkozó kitettséget érinti, amelyet végső soron a lakossági ügyfelek fedeznek/fizetnek, például amikor hitelt vesznek fel a lakások megvásárlására. Ebben az esetben a kitettség ténylegesen átkerült a vállalati szegmensből a lakossági szegmensbe. Ugyanakkor a következő korlátozásokat kell alkalmazni:






  — | A megengedhető maximális hitelfedezet [...] %, és |
| --- | --- | --- |

—

A fennálló kitettség szegmensek közötti, a kitettség növekedésével nem járó mozgása nem tekinthető új üzleti tevékenységnek. Ez különösen a vállalati szegmens által végzett projektfinanszírozásra (például lakásépítés) vonatkozó kitettséget érinti, amelyet végső soron a lakossági ügyfelek fedeznek/fizetnek, például amikor hitelt vesznek fel a lakások megvásárlására. Ebben az esetben a kitettség ténylegesen átkerült a vállalati szegmensből a lakossági szegmensbe. Ugyanakkor a következő korlátozásokat kell alkalmazni:

—

A megengedhető maximális hitelfedezet [...] %, és

| — | Az új üzleti tevékenység maximális éves mértéke legfeljebb az új lakossági jelzálog-hitelezési üzleti tevékenység éves mennyiségének [...] %-a az egyes országokban. |
| --- | --- |

—

Az új üzleti tevékenység maximális éves mértéke legfeljebb az új lakossági jelzálog-hitelezési üzleti tevékenység éves mennyiségének [...] %-a az egyes országokban.

| — | A teljes kitettségnek a kamatok, díjak vagy a tartozások más formájú tőkésítése folytán (főként a nem teljesítő hitelekkel vagy szerkezetátalakításokkal összefüggésben) bekövetkezett növekedése nem tekinthető új üzleti tevékenységnek. |
| --- | --- |

—

A teljes kitettségnek a kamatok, díjak vagy a tartozások más formájú tőkésítése folytán (főként a nem teljesítő hitelekkel vagy szerkezetátalakításokkal összefüggésben) bekövetkezett növekedése nem tekinthető új üzleti tevékenységnek.

| — | A lakossági ügyfelek adósságkonszolidációja (a HGAA könyvelést végző egységein vagy csoportjain belül) a szerkezetátalakítás részének tekintendő, ha a vonatkozó kitettség legfeljebb [...] EUR (Horvátországban [...] EUR, ha ezt az ellenőrző megbízott elfogadja, lásd 4.2.1.3. pont). Ha a kitettség nagyobb, a vállalati ügyfelekre vonatkozó lejárati korlátozásokat kell alkalmazni.
  Ha azonban az új konszolidált hitelt lakossági hitel formájában nyújtják, és az a kitettség (lényegesen) magasabb, mint a konszolidált hitelek összesített kitettsége, a kitettségek különbözete új üzleti tevékenységnek tekintendő, a 4.2.3. pont ii. és iii. alpontjának megfelelően. Amíg azonban a jelentéstételi kapacitások ki nem épülnek, a 4.2.3.1. pont i. alpontja alkalmazandó. |
| --- | --- |

—

A lakossági ügyfelek adósságkonszolidációja (a HGAA könyvelést végző egységein vagy csoportjain belül) a szerkezetátalakítás részének tekintendő, ha a vonatkozó kitettség legfeljebb [...] EUR (Horvátországban [...] EUR, ha ezt az ellenőrző megbízott elfogadja, lásd 4.2.1.3. pont). Ha a kitettség nagyobb, a vállalati ügyfelekre vonatkozó lejárati korlátozásokat kell alkalmazni.

Ha azonban az új konszolidált hitelt lakossági hitel formájában nyújtják, és az a kitettség (lényegesen) magasabb, mint a konszolidált hitelek összesített kitettsége, a kitettségek különbözete új üzleti tevékenységnek tekintendő, a 4.2.3. pont ii. és iii. alpontjának megfelelően. Amíg azonban a jelentéstételi kapacitások ki nem épülnek, a 4.2.3.1. pont i. alpontja alkalmazandó.

| — | A lakossági hitelek hitel-kiegészítései nem tekintendők új üzleti tevékenységnek, ha a kiegészítés lehetőségét kifejezetten biztosították az eredeti hitelszerződésben, azokat a HGAA nem tudja törölni, és annak csak az volt a feltétele, hogy az ügyfél megfeleljen bizonyos hitellel kapcsolatos megállapodásoknak, anélkül azonban, hogy az ügyfélnek az előírt hitelértékelésen kellene átesnie. A lakossági hitelek egyéb formájú hitel-kiegészítései esetén a régi hitelösszeg és az új hitelösszeg különbözete új üzleti tevékenységnek tekintendő, a 4.2.3. pont ii. és iii. alpontjának megfelelően. Amíg azonban a jelentéstételi kapacitások ki nem épülnek, a 4.2.3.1. pont i. alpontja alkalmazandó. |
| --- | --- |

—

A lakossági hitelek hitel-kiegészítései nem tekintendők új üzleti tevékenységnek, ha a kiegészítés lehetőségét kifejezetten biztosították az eredeti hitelszerződésben, azokat a HGAA nem tudja törölni, és annak csak az volt a feltétele, hogy az ügyfél megfeleljen bizonyos hitellel kapcsolatos megállapodásoknak, anélkül azonban, hogy az ügyfélnek az előírt hitelértékelésen kellene átesnie. A lakossági hitelek egyéb formájú hitel-kiegészítései esetén a régi hitelösszeg és az új hitelösszeg különbözete új üzleti tevékenységnek tekintendő, a 4.2.3. pont ii. és iii. alpontjának megfelelően. Amíg azonban a jelentéstételi kapacitások ki nem épülnek, a 4.2.3.1. pont i. alpontja alkalmazandó.

| — | A deviza váltások, vagyis amikor a lakossági ügyfél a külföldi devizában denominált hitelről (vagy külföldi devizában indexált hitelről) helyi fizetőeszközben denominált hitelre vált, a kitettség lényeges növekedése nélkül (legfeljebb [...] EUR összegig), nem minősül új üzleti tevékenységnek. A kitettség jelentős növekedése esetén a régi hitelösszeg és az új hitelösszeg különbözete új üzleti tevékenységnek tekintendő, a 4.2.3. pont ii. és iii. alpontjának megfelelően. Amíg azonban a jelentéstételi kapacitások ki nem épülnek, a 4.2.3.1. pont i. alpontja alkalmazandó. |
| --- | --- |

—

A deviza váltások, vagyis amikor a lakossági ügyfél a külföldi devizában denominált hitelről (vagy külföldi devizában indexált hitelről) helyi fizetőeszközben denominált hitelre vált, a kitettség lényeges növekedése nélkül (legfeljebb [...] EUR összegig), nem minősül új üzleti tevékenységnek. A kitettség jelentős növekedése esetén a régi hitelösszeg és az új hitelösszeg különbözete új üzleti tevékenységnek tekintendő, a 4.2.3. pont ii. és iii. alpontjának megfelelően. Amíg azonban a jelentéstételi kapacitások ki nem épülnek, a 4.2.3.1. pont i. alpontja alkalmazandó.

| — | A visszavett eszközök/fedezetek újraértékesítése vagy újra-lízingbeadása érdekében nyújtott lakossági hitelek nem tekintendők új üzleti tevékenységnek, de a következők korlátozások alkalmazandók:






  — | A lakások és egyéb ingatlanok újraértékesítése esetén a megengedhető maximális hitelfedezet [...] % és az új üzleti tevékenység maximális éves mértéke legfeljebb az új lakossági jelzálog-hitelezési üzleti tevékenység éves mennyiségének [...] %-a az egyes országokban. |
| --- | --- | --- |

—

A visszavett eszközök/fedezetek újraértékesítése vagy újra-lízingbeadása érdekében nyújtott lakossági hitelek nem tekintendők új üzleti tevékenységnek, de a következők korlátozások alkalmazandók:

—

A lakások és egyéb ingatlanok újraértékesítése esetén a megengedhető maximális hitelfedezet [...] % és az új üzleti tevékenység maximális éves mértéke legfeljebb az új lakossági jelzálog-hitelezési üzleti tevékenység éves mennyiségének [...] %-a az egyes országokban.

| — | Járművek és berendezések esetében az új üzleti tevékenység maximális éves mértéke legfeljebb az új lakossági jármű és berendezési üzleti tevékenység éves mennyiségének [...] %-a az egyes országokban. |
| --- | --- |

—

Járművek és berendezések esetében az új üzleti tevékenység maximális éves mértéke legfeljebb az új lakossági jármű és berendezési üzleti tevékenység éves mennyiségének [...] %-a az egyes országokban.

| — | A fennálló szerződések és kötelezettségvállalások teljesítése (például építés alatt álló ingatlanok, a teljesítésre váró lízingek aktiválása) nem tekintendő új üzleti tevékenységnek. |
| --- | --- |

—

A fennálló szerződések és kötelezettségvállalások teljesítése (például építés alatt álló ingatlanok, a teljesítésre váró lízingek aktiválása) nem tekintendő új üzleti tevékenységnek.

IV.   A működőképes egységek reprivatizációja

1.   A teljes mérlegfőösszeg és a piaci jelenlét csökkentése

| 1.1. | 2008. december 31-én a HGAA egy tizenkét országban (Ausztriában, Olaszországban, Szlovéniában, Horvátországban, Bosznia-Hercegovinában, Szerbiában, Montenegróban, Bulgáriában, Németországban, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban, Ukrajnában és Magyarországon) 384 fiókkal rendelkező nemzetközi pénzügyi csoport volt, amely a banki (lakossági, vállalati és közfinanszírozási), a lízing (lakossági, vállalati, ingatlan, gépjármű és berendezés) tevékenységek terén volt aktív, valamint különféle részesedésekkel rendelkezett, teljes mérlegfőösszege 43,34 milliárd EUR volt, kockázattal súlyozott eszközei pedig 32,83 milliárd EUR-t tettek ki. |
| --- | --- |

1.1.

2008. december 31-én a HGAA egy tizenkét országban (Ausztriában, Olaszországban, Szlovéniában, Horvátországban, Bosznia-Hercegovinában, Szerbiában, Montenegróban, Bulgáriában, Németországban, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban, Ukrajnában és Magyarországon) 384 fiókkal rendelkező nemzetközi pénzügyi csoport volt, amely a banki (lakossági, vállalati és közfinanszírozási), a lízing (lakossági, vállalati, ingatlan, gépjármű és berendezés) tevékenységek terén volt aktív, valamint különféle részesedésekkel rendelkezett, teljes mérlegfőösszege 43,34 milliárd EUR volt, kockázattal súlyozott eszközei pedig 32,83 milliárd EUR-t tettek ki.

| 1.2. | Közvetlenül a HGAA államosítását követően visszavonult minden új üzleti tevékenységtől Bulgáriában, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban, Ukrajnában, Magyarországon és Németországban, és megszüntetett minden nem stratégiai tevékenységet. Az ezen országokban található leányvállalatokat felszámolták, és jelenleg folyik szabályszerű megszűnésük. A stratégiai új pozícionálás eredményeként a korábbi tizennyolc fiókból tizenkettőt bezártak „felszámolás alá vont országokban”, vagyis Bulgáriában, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban, Ukrajnában, Magyarországon és Németországban. |
| --- | --- |

1.2.

Közvetlenül a HGAA államosítását követően visszavonult minden új üzleti tevékenységtől Bulgáriában, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban, Ukrajnában, Magyarországon és Németországban, és megszüntetett minden nem stratégiai tevékenységet. Az ezen országokban található leányvállalatokat felszámolták, és jelenleg folyik szabályszerű megszűnésük. A stratégiai új pozícionálás eredményeként a korábbi tizennyolc fiókból tizenkettőt bezártak „felszámolás alá vont országokban”, vagyis Bulgáriában, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban, Ukrajnában, Magyarországon és Németországban.

| 1.3. | A HGAA 2012. december 31-én fennmaradó üzleti tevékenységei, vagyis a B.II.1. szakasz értelmében vett működőképes egységek és a HBI együttes összesített mérlegfőösszege körülbelül 17,54 milliárd EUR, kockázattal súlyozott eszközeik pedig 11,02 milliárd EUR-t tesznek ki, ami a HGAA-csoport 2008. december 31-i teljes mérlegfőösszegének csak 40,5 %-a, kockázattal súlyozott eszközeinek pedig 33,6 %-a. Ezekből az összegekből:






  — | A HBA mérlegfőösszege 2012. december 31-én 4,15 milliárd EUR-t tett ki, ami a 2008. december 31-i mérlegfőösszeg (7,05 milliárd EUR) körülbelül 59 %-ának, és a HGAA csoport 2008. december 31-i mérlegfőösszege csupán 10 %-ának felel meg, a kockázattal súlyozott eszközök pedig 1,23 milliárd EUR-ra rúgtak (a HBA esetében ez 2008. december 21-én 3,392 milliárd EUR volt). |
| --- | --- | --- |

1.3.

A HGAA 2012. december 31-én fennmaradó üzleti tevékenységei, vagyis a B.II.1. szakasz értelmében vett működőképes egységek és a HBI együttes összesített mérlegfőösszege körülbelül 17,54 milliárd EUR, kockázattal súlyozott eszközeik pedig 11,02 milliárd EUR-t tesznek ki, ami a HGAA-csoport 2008. december 31-i teljes mérlegfőösszegének csak 40,5 %-a, kockázattal súlyozott eszközeinek pedig 33,6 %-a. Ezekből az összegekből:

—

A HBA mérlegfőösszege 2012. december 31-én 4,15 milliárd EUR-t tett ki, ami a 2008. december 31-i mérlegfőösszeg (7,05 milliárd EUR) körülbelül 59 %-ának, és a HGAA csoport 2008. december 31-i mérlegfőösszege csupán 10 %-ának felel meg, a kockázattal súlyozott eszközök pedig 1,23 milliárd EUR-ra rúgtak (a HBA esetében ez 2008. december 21-én 3,392 milliárd EUR volt).

| — | A HBI mérlegfőösszege 2012. december 31-én 3,28 milliárd EUR-t tett ki, ami a 2008. december 31-i mérlegfőösszeg (5,02 milliárd EUR) körülbelül 65 %-ának, és a HGAA csoport 2008. december 31-i mérlegfőösszege csupán 8 %-ának felel meg, a kockázattal súlyozott eszközök pedig 2,54 milliárd EUR-ra rúgtak (a HBI esetében ez 2008. december 21-én 4,198 milliárd EUR volt). |
| --- | --- |

—

A HBI mérlegfőösszege 2012. december 31-én 3,28 milliárd EUR-t tett ki, ami a 2008. december 31-i mérlegfőösszeg (5,02 milliárd EUR) körülbelül 65 %-ának, és a HGAA csoport 2008. december 31-i mérlegfőösszege csupán 8 %-ának felel meg, a kockázattal súlyozott eszközök pedig 2,54 milliárd EUR-ra rúgtak (a HBI esetében ez 2008. december 21-én 4,198 milliárd EUR volt).

| — | A délkelet-európai hálózat mérlegfőösszege 2012. december 31-én 10,11 milliárd EUR-t tett ki, ami a 2008. december 31-i mérlegfőösszeg (14,775 milliárd EUR) 68,5 %-ának, és a HGAA csoport 2008. december 31-i mérlegfőösszege csupán 23 %-ának felel meg, a kockázattal súlyozott eszközök pedig 7,2 milliárd EUR-ra rúgtak (a délkelet-európai hálózat esetében ez 2008. december 21-én 12,623 milliárd EUR volt). |
| --- | --- |

—

A délkelet-európai hálózat mérlegfőösszege 2012. december 31-én 10,11 milliárd EUR-t tett ki, ami a 2008. december 31-i mérlegfőösszeg (14,775 milliárd EUR) 68,5 %-ának, és a HGAA csoport 2008. december 31-i mérlegfőösszege csupán 23 %-ának felel meg, a kockázattal súlyozott eszközök pedig 7,2 milliárd EUR-ra rúgtak (a délkelet-európai hálózat esetében ez 2008. december 21-én 12,623 milliárd EUR volt).

A HBI felszámolásra szánt jogalanyként történő besorolása 2013 második felében a fennálló adatokhoz képest 19 %-kal csökkentette a működőképes egységek (HBA és a délkelet-európai hálózat) összesített mérlegfőösszegét, ami a HGAA-csoport 2008. december 31-i teljes mérlegfőösszegének csak 33 %-a, kockázattal súlyozott eszközeinek pedig 26 %-a.

| 1.4. | A fennmaradó működőképes egységeket a lehető leghamarabb és a leghatékonyabb módon privatizálni kell a B.IV.3. szakasznak megfelelően. A működőképes egységek teljes körű privatizációját követően a HGAA mérlegfőösszege még mindig tartalmazni fog felszámolandó üzleti tevékenységeket. |
| --- | --- |

1.4.

A fennmaradó működőképes egységeket a lehető leghamarabb és a leghatékonyabb módon privatizálni kell a B.IV.3. szakasznak megfelelően. A működőképes egységek teljes körű privatizációját követően a HGAA mérlegfőösszege még mindig tartalmazni fog felszámolandó üzleti tevékenységeket.

2.   A nyereségesség fenntartása a reprivatizációig

Ausztria vállalja, hogy a HGAA azzal a céllal folytatja a működőképes egységek üzleti tevékenységét, hogy helyreállítsa és fenntartsa azok hosszú távú nyereségességét, a szerkezetátalakítási terv és mellékletei (beleértve a kötelezettségvállalások jelen listáját is) rendelkezéseivel összhangban. A jelen kötelezettségvállalás nem képezi akadályát a működőképes egységek szerkezetátalakításának és/vagy egyes eszközök vagy portfoliók átruházásának a felszámolásra szánt részre, feltéve, hogy ez szükséges a reprivatizáció kilátásainak visszaállításához, fenntartásához vagy optimalizálásához.

3.   A lehető legkorábbi reprivatizáció

Ausztria vállalja, hogy a működőképes egységeket a legkorábbi alkalmas lehetőség esetén reprivatizálják, e szakasznak megfelelően. A jelen B.IV.3. szakaszban a működőképes egységek reprivatizációjára vonatkozó utalások szükség esetén kiterjednek a működőképes egységek részeinek reprivatizációjára is.

3.1.   Reprivatizáció

Egy működőképes egység reprivatizációja akkor tekintendő megtörténtnek, ha az Osztrák Köztársaság eladta a működőképes egység részvényeinek 100 %-át, vagy valamennyi eszközét egy vagy több, nem az Osztrák Köztársaság által ellenőrzött vevőnek. A reprivatizáció kiterjed arra is, ha Ausztria rendes piaci feltételek mellett elsődleges nyilvános forgalomba hozatal révén eladja a közvetlenül vagy közvetve birtokában lévő valamennyi részvényt.

3.2.   A reprivatizáció időpontja

A reprivatizáció azon a napon tekintendő megtörténtnek, amikor a működőképes egység megszerzésére irányuló, a kötelmi jog által szabályozott kötelező adásvételi szerződést (a továbbiakban: adásvételi szerződés) írnak alá. Amennyiben a működőképes egység részeit több vevőnek adják el, a privatizáció tényleges napja az a nap, amelyen az utolsó adásvételi szerződést is megkötik. Elsődleges nyilvános forgalomba hozatal esetén a kellő időben végzett privatizáció tényleges napja az a nap, amikor az utolsó, közvetlenül vagy közvetve Ausztria birtokában lévő részvényt is forgalomba hozzák. Az elsődleges nyilvános forgalomba hozatal révén értékesített egységeket ugyanakkor attól a naptól nem kötik a B. III. szakaszban szereplő kötelezettségek, amelyen [...] részvényt forgalomba hoztak.

3.3.   A reprivatizáció határideje

A HBA-t 2013. december 31-ig, a délkelet-európai hálózatot pedig 2015. június 30-ig kell reprivatizálni.

3.4.   A végrehajtás határideje

A HBA-t [...] kell értékesíteni. A délkelet-európai hálózat értékesítésére vonatkozó szerződéseket [...] kell teljesíteni.

3.5.   A végrehajtási határidők meghosszabbítása

A felügyelő hatóság vagy a versenyhatóság részéről szükséges eladási engedélyek hiánya miatt előálló késedelem esetén a Bizottság hozzájárulhat a délkelet-európai hálózat értékesítési határidejének további [...] meghosszabbításához, a 3.4. pontnak megfelelően. Ausztria kellő időben, de mindenképpen legalább két héttel az eredeti végrehajtási határidő lejárta előtt kérelmet terjeszt elő, és megküldi a Bizottságnak az ellenőrző megbízott arra vonatkozó igazolását, hogy a késedelem teljes mértékben az engedélyező hatóság(ok)nak tudható be, valamint, hogy a HGAA megtett minden ésszerűen elvárható lépést annak érdekében, hogy az eredeti határidőn belül végrehajtsa az adásvételi szerződést.

3.6.   A vevő változása

Ha a kellő időben elvégzett reprivatizációt követően, de a végrehajtási határidő lejártát megelőzően az egység vevője nem tudja teljesíteni a végrehajtási feltételeket, vagy határidőre nem képes azok teljesítésére, az eladás a Bizottság hozzájárulásával harmadik személy részére is teljesíthető, feltéve, hogy ez az adásvétel az első adásvétel határidején belül elvégezhető.

3.7.   A reprivatizáció vagy a végrehajtás határidejének elmulasztása

Ha a 3.3. pont szerinti reprivatizációs határidőt, vagy a 3.5. ponttal együttesen értelmezett 3.4. pont szerinti végrehajtási időt nem tartják be, az érintett egységnek a határidő lejártát követő naptól be kell szüntetnie az új üzleti tevékenységet. Ettől az időponttól a kötelezettségvállalások listájának a felszámolásra szánt részre vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni az érintett egységre.

4.   Értékesítési eljárás

| 4.1. | Ausztria vállalja, hogy a HGAA a működőképes egységek reprivatizációjához szükséges értékesítési eljárást kellő időben megkezdi és gyorsan lebonyolítja, annak érdekében, hogy lehetővé tegyék a lehető legkorábbi reprivatizációt. |
| --- | --- |

4.1.

Ausztria vállalja, hogy a HGAA a működőképes egységek reprivatizációjához szükséges értékesítési eljárást kellő időben megkezdi és gyorsan lebonyolítja, annak érdekében, hogy lehetővé tegyék a lehető legkorábbi reprivatizációt.

| 4.2. | A működőképes egységek reprivatizációjára vagy rendes piaci feltételek melletti elsődleges nyilvános forgalomba hozatal révén kerül sor, vagy pedig, ha a jogszabályok lehetővé teszik, és az üzleti titkok megsértése nélkül kivitelezhető, nyílt, átlátható és feltételek nélküli, a szokásos biztosítékokat és garanciákat tartalmazó értékesítési eljárás részeként. Ez nem zárja ki az ilyen eljárás előtt vagy alatt a konkrétan megjelölt érdekelt felekkel folyatott tárgyalásokat. |
| --- | --- |

4.2.

A működőképes egységek reprivatizációjára vagy rendes piaci feltételek melletti elsődleges nyilvános forgalomba hozatal révén kerül sor, vagy pedig, ha a jogszabályok lehetővé teszik, és az üzleti titkok megsértése nélkül kivitelezhető, nyílt, átlátható és feltételek nélküli, a szokásos biztosítékokat és garanciákat tartalmazó értékesítési eljárás részeként. Ez nem zárja ki az ilyen eljárás előtt vagy alatt a konkrétan megjelölt érdekelt felekkel folyatott tárgyalásokat.

V.   A felszámolásra szánt rész

1.   A fennálló üzleti tevékenység megszüntetése a tőke és az érték megőrzésével

| 1.1. | Ausztria vállalja hogy a végleges jóváhagyás elfogadásának napjától a HGAA csupán az üzleti tevékenység felszámolásra szánt részét szünteti meg, olyan módon, amely megőrzi a tőkét és az értéket. |
| --- | --- |

1.1.

Ausztria vállalja hogy a végleges jóváhagyás elfogadásának napjától a HGAA csupán az üzleti tevékenység felszámolásra szánt részét szünteti meg, olyan módon, amely megőrzi a tőkét és az értéket.

| 1.2. | A felszámolásra szánt részben szereplő eszközöket aktívan és ténylegesen értékesítik, felszámolják vagy megszüntetik. |
| --- | --- |

1.2.

A felszámolásra szánt részben szereplő eszközöket aktívan és ténylegesen értékesítik, felszámolják vagy megszüntetik.

| 1.3. | Főszabály szerint az eszközöket a lehető leggyorsabban kell értékesíteni. A HGAA vállalja, hogy ezeket az eszközöket a lehető leghamarabb értékesíti, annak érdekében, hogy az adásvétel során legalább az eszköz könyv szerinti értékét elérjék, kivéve, ha az eladási ár vitathatatlan, objektív értékelés alapján nyilvánvalóan nem megfelelőnek tekintendő. |
| --- | --- |

1.3.

Főszabály szerint az eszközöket a lehető leggyorsabban kell értékesíteni. A HGAA vállalja, hogy ezeket az eszközöket a lehető leghamarabb értékesíti, annak érdekében, hogy az adásvétel során legalább az eszköz könyv szerinti értékét elérjék, kivéve, ha az eladási ár vitathatatlan, objektív értékelés alapján nyilvánvalóan nem megfelelőnek tekintendő.

| 1.4. | Az 1.3. pont alapján nem értékesíthető valamennyi eszköz lejáratának megfelelőn jár le. |
| --- | --- |

1.4.

Az 1.3. pont alapján nem értékesíthető valamennyi eszköz lejáratának megfelelőn jár le.

2.   A felszámolásra szánt részben új üzleti tevékenységre nem kerülhet sor

| 2.1. | Ausztria vállalja hogy a végleges jóváhagyás elfogadásának napjától a felszámolásra szánt részben új üzleti tevékenységre nem kerül sor. A lenti 2.2. és 2.3. pont eltérő rendelkezése hiányában ettől az időponttól a működőképes egységek kivételével a HGAA valamennyi társasága csupán fennálló üzleti tevékenységeit szünteti meg. |
| --- | --- |

2.1.

Ausztria vállalja hogy a végleges jóváhagyás elfogadásának napjától a felszámolásra szánt részben új üzleti tevékenységre nem kerül sor. A lenti 2.2. és 2.3. pont eltérő rendelkezése hiányában ettől az időponttól a működőképes egységek kivételével a HGAA valamennyi társasága csupán fennálló üzleti tevékenységeit szünteti meg.

| 2.2. | A meglévő ügyfelek tekintetében a felszámolásra szánt részben is megengedettek a meghosszabbítások, amennyiben fennáll annak reális és életszerű, bizonyítékkal alátámasztott kilátása, hogy a meghosszabbítás javítja a finanszírozás felhasználhatóságát vagy felhasználását. A meghosszabbítás legfeljebb [...] engedélyezhető, a további meghosszabbítási időszakokra vonatkozó igazolt kivételeket közölni kell az ellenőrző megbízottal, és azokat minden egyes esetben megfelelően meg kell indokolni. A szerkezetátalakítási időszak végén is a lehető leggyorsabban meg kell szüntetni minden felszámolásra szánt tevékenységet.
  Az alábbiak továbbra is elfogadhatók:






  — | a felszámolásra szánt rész likviditási nyilvántartásával összefüggésben szükséges ügyletek, például a központi banki ügyletek, |
| --- | --- | --- |

2.2.

A meglévő ügyfelek tekintetében a felszámolásra szánt részben is megengedettek a meghosszabbítások, amennyiben fennáll annak reális és életszerű, bizonyítékkal alátámasztott kilátása, hogy a meghosszabbítás javítja a finanszírozás felhasználhatóságát vagy felhasználását. A meghosszabbítás legfeljebb [...] engedélyezhető, a további meghosszabbítási időszakokra vonatkozó igazolt kivételeket közölni kell az ellenőrző megbízottal, és azokat minden egyes esetben megfelelően meg kell indokolni. A szerkezetátalakítási időszak végén is a lehető leggyorsabban meg kell szüntetni minden felszámolásra szánt tevékenységet.

Az alábbiak továbbra is elfogadhatók:

—

a felszámolásra szánt rész likviditási nyilvántartásával összefüggésben szükséges ügyletek, például a központi banki ügyletek,

| — | a negyedik francia bekezdésben szereplő szabály eltérő rendelkezése hiányában a felszámolásra szánt részben a fedezeti csoportok kezelése, amennyiben nem került sor az eszközökkel kapcsolatos új ügyletre, |
| --- | --- |

—

a negyedik francia bekezdésben szereplő szabály eltérő rendelkezése hiányában a felszámolásra szánt részben a fedezeti csoportok kezelése, amennyiben nem került sor az eszközökkel kapcsolatos új ügyletre,

| — | a fennálló portfolióban kamatlábbal, devizával és hitellel kapcsolatos kockázatok kezeléséhez szükséges derivatív ügyletek, például eszköz swapok, feltéve, hogy mérséklik a HGAA összesített piaci kockázati pozícióját, |
| --- | --- |

—

a fennálló portfolióban kamatlábbal, devizával és hitellel kapcsolatos kockázatok kezeléséhez szükséges derivatív ügyletek, például eszköz swapok, feltéve, hogy mérséklik a HGAA összesített piaci kockázati pozícióját,

| — | szabályozási vagy más jogi okokból szükséges ügyletek, beleértve az értékpapíroknak a HGAA fedezeti csoportjainak és likviditásának kezeléséhez engedélyezett megszerzését, birtoklását és eladását, |
| --- | --- |

—

szabályozási vagy más jogi okokból szükséges ügyletek, beleértve az értékpapíroknak a HGAA fedezeti csoportjainak és likviditásának kezeléséhez engedélyezett megszerzését, birtoklását és eladását,

| — | a felszámolásra szánt jogalany által saját refinanszírozása érdekében kötött ügyletek, beleértve az új kibocsátásokat, és az adósság visszavásárlását is, |
| --- | --- |

—

a felszámolásra szánt jogalany által saját refinanszírozása érdekében kötött ügyletek, beleértve az új kibocsátásokat, és az adósság visszavásárlását is,

| — | ingó és ingatlan eszközök vásárlása a bíróság által felügyelt és a bíróságon kívül árverésekkel összefüggésben, valamint magánátruházások értékpapírok megszerzése érdekében, |
| --- | --- |

—

ingó és ingatlan eszközök vásárlása a bíróság által felügyelt és a bíróságon kívül árverésekkel összefüggésben, valamint magánátruházások értékpapírok megszerzése érdekében,

| — | a fennálló szerződések és kötelezettségvállalások teljesítése (például építés alatt álló ingatlanok, a teljesítésre váró lízingek aktiválása, pénzügyi lízingek átminősítése operatív lízinggé, és fordítva), |
| --- | --- |

—

a fennálló szerződések és kötelezettségvállalások teljesítése (például építés alatt álló ingatlanok, a teljesítésre váró lízingek aktiválása, pénzügyi lízingek átminősítése operatív lízinggé, és fordítva),

| — | az eszközök ismételt lízingbe adása (rövid és középtávon), amennyiben az eszközök értékesítése és értékének megőrzése rövid távon nem lehetséges, a költségek (fenntartás, stb.) csökkentése vagy elkerülése érdekében. |
| --- | --- |

—

az eszközök ismételt lízingbe adása (rövid és középtávon), amennyiben az eszközök értékesítése és értékének megőrzése rövid távon nem lehetséges, a költségek (fenntartás, stb.) csökkentése vagy elkerülése érdekében.

Emellett továbbra is megengedettek a HGAA csoport társaságaival folytatott ügyletek (feltéve, hogy azok célja a refinanszírozási tételek meghosszabbítása), valamint a HGAA eszközök (részesedések, portfoliók, stb.) vásárlóival folytatott olyan ügyletek, amelyekre a reprivatizációval összefüggésben kerül sor, és amelyek szükségesek az egységek/eszközök sikeres értékesítéséhez (például eladói finanszírozás, a HGA részéről a nyújtott biztosíték – mint például garanciák – kiterjesztése a vevő javára, stb.).

| 2.3. | Amennyiben kötelezettségek teljesítése is érintett, a felszámolásra szánt jogalany a helyreállítás és szanálás részeként módosíthatja az érintett referencia-kötelezettség egyes adósaival folytatott ügyleteket, feltéve, hogy ezek az intézkedések értékmegőrzőnek tekinthetők, vagy pedig a kockázatot versenytorzítás nélkül csökkentő intézkedéseknek, amit minden esetben írásban kell bizonyítani az ellenőrző megbízottnak. Az ügylet módosításai a kötelezettséggel kapcsolatos változások, például a kamatláb módosításai, halasztások, a lejárat átütemezése, kötelezettség vállalása, meghosszabbítások és az adósság átváltása, például ugyanazon összeg tekintetében új hitel-megállapodás megkötése révén, a fedezettel kapcsolatos változások, vagy a pénzügyi viszonyszámok változásai, illetve a pénzügyi viszonyszámok jogkövetkezményeiről való lemondás. Az e bekezdésben hivatkozott módosítások lejárata [...] meghosszabbítható; az ezt meghaladó módosításokra csak az ellenőrző megbízott jóváhagyásával kerülhet sor. |
| --- | --- |

2.3.

Amennyiben kötelezettségek teljesítése is érintett, a felszámolásra szánt jogalany a helyreállítás és szanálás részeként módosíthatja az érintett referencia-kötelezettség egyes adósaival folytatott ügyleteket, feltéve, hogy ezek az intézkedések értékmegőrzőnek tekinthetők, vagy pedig a kockázatot versenytorzítás nélkül csökkentő intézkedéseknek, amit minden esetben írásban kell bizonyítani az ellenőrző megbízottnak. Az ügylet módosításai a kötelezettséggel kapcsolatos változások, például a kamatláb módosításai, halasztások, a lejárat átütemezése, kötelezettség vállalása, meghosszabbítások és az adósság átváltása, például ugyanazon összeg tekintetében új hitel-megállapodás megkötése révén, a fedezettel kapcsolatos változások, vagy a pénzügyi viszonyszámok változásai, illetve a pénzügyi viszonyszámok jogkövetkezményeiről való lemondás. Az e bekezdésben hivatkozott módosítások lejárata [...] meghosszabbítható; az ezt meghaladó módosításokra csak az ellenőrző megbízott jóváhagyásával kerülhet sor.

| 2.4. | Ezenfelül, az értékesítendő eszközök közvetlen feljavítását szolgáló kiadások (finanszírozása) megengedett, ha ennek révén jelentősen növelni lehet a forgalomba hozatal esélyeit. Ez különösen a jogi díjakra és adminisztratív terhekre vonatkozik (például a helyi ingatlan-nyilvántartásban tett korrekciók), egyedi esetekben pedig az egyedi eszközöket érintő strukturális/technikai módosításokra is, amelyekhez az ellenőrző megbízott hozzájárulása szükséges. |
| --- | --- |

2.4.

Ezenfelül, az értékesítendő eszközök közvetlen feljavítását szolgáló kiadások (finanszírozása) megengedett, ha ennek révén jelentősen növelni lehet a forgalomba hozatal esélyeit. Ez különösen a jogi díjakra és adminisztratív terhekre vonatkozik (például a helyi ingatlan-nyilvántartásban tett korrekciók), egyedi esetekben pedig az egyedi eszközöket érintő strukturális/technikai módosításokra is, amelyekhez az ellenőrző megbízott hozzájárulása szükséges.

3.   A HBI felszámolása

A HBI lakossági bank felszámolása alatt a piaci torzulások és a betétkiáramlás elkerülése érdekében, illetve a HBI ebből következő kiegészítő likviditási követelményei tekintetében puffer kialakítása céljából a HBI-re a következő rendelkezéseket kell alkalmazni:

| 3.1. | A HBI az alábbiakban szereplő ellenkező rendelkezés hiányában nem köt új ügyletet. |
| --- | --- |

3.1.

A HBI az alábbiakban szereplő ellenkező rendelkezés hiányában nem köt új ügyletet.

| 3.2. | A HBI eszközeit a portfoliók vagy az egyedi eszközök értékesítése, további szerkezetátalakítási ügyletek (vagyis portfoliók és/vagy eszközök átruházása a felszámolásra szánt jogalanyra), illetve a fennálló eszközök amortizációja révén fokozatosan csökkentik. |
| --- | --- |

3.2.

A HBI eszközeit a portfoliók vagy az egyedi eszközök értékesítése, további szerkezetátalakítási ügyletek (vagyis portfoliók és/vagy eszközök átruházása a felszámolásra szánt jogalanyra), illetve a fennálló eszközök amortizációja révén fokozatosan csökkentik.

| 3.3. | A HBI mérlegfőösszegét terhelő kötelezettségek leépítése követi a mérlegfőösszegében szereplő eszközök leépítését, és azt az utóbbi határozza meg. A HBI kötelezettségeit tehát az eszközoldal csökkentésével arányosan csökkentik. |
| --- | --- |

3.3.

A HBI mérlegfőösszegét terhelő kötelezettségek leépítése követi a mérlegfőösszegében szereplő eszközök leépítését, és azt az utóbbi határozza meg. A HBI kötelezettségeit tehát az eszközoldal csökkentésével arányosan csökkentik.

| 3.4. | Jelenleg a következő kulcsfontosságú lépések vannak tervbe véve a HBI felszámolása érdekében:






  — | a jelenlegi körülbelül 3 milliárd EUR összegű teljes mérlegfőösszeg [...] %-os csökkentése 2013 végéig, további portfolió átruházások révén a helyi megszüntetésre szánt jogalanyra (HLI), |
| --- | --- | --- |

3.4.

Jelenleg a következő kulcsfontosságú lépések vannak tervbe véve a HBI felszámolása érdekében:

—

a jelenlegi körülbelül 3 milliárd EUR összegű teljes mérlegfőösszeg [...] %-os csökkentése 2013 végéig, további portfolió átruházások révén a helyi megszüntetésre szánt jogalanyra (HLI),

| — | a teljes mérlegfőösszeg csökkentése a fennmaradó, szerződés szerint lejáró, körülbelül [...] EUR-t kitevő kinnlevő összegekkel, 2018 végéig [...] EUR összegre, |
| --- | --- |

—

a teljes mérlegfőösszeg csökkentése a fennmaradó, szerződés szerint lejáró, körülbelül [...] EUR-t kitevő kinnlevő összegekkel, 2018 végéig [...] EUR összegre,

| — | [...]











  (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |

—

[...]

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

| 3.5. | A felszámolás szakaszában a HBI által saját forrásokból történő [...] refinanszírozás érdekében, és a további likviditás elkerülése céljából a HBI [...], feltéve, hogy ez a fennálló [...] alábecsülésének megakadályozása vagy ellensúlyozása érdekében szükséges. |
| --- | --- |

3.5.

A felszámolás szakaszában a HBI által saját forrásokból történő [...] refinanszírozás érdekében, és a további likviditás elkerülése céljából a HBI [...], feltéve, hogy ez a fennálló [...] alábecsülésének megakadályozása vagy ellensúlyozása érdekében szükséges.

| 3.6. | A HBI csak az ugyanazon időszak során az [...] összehasonlítható termékek tekintetében versengő öt önálló vezető versenytársa által kínált legjobb referenciakamatok átlaga alatti nominális kamat mellett kínál/fogad betéteket. |
| --- | --- |

3.6.

A HBI csak az ugyanazon időszak során az [...] összehasonlítható termékek tekintetében versengő öt önálló vezető versenytársa által kínált legjobb referenciakamatok átlaga alatti nominális kamat mellett kínál/fogad betéteket.

| 3.7. | [...]. |
| --- | --- |

3.7.

[...].

| 3.8. | Fent szereplő ellentétes rendelkezés hiányában a felszámolásra szánt részre vonatkozó, a V.1. pontban és a V.2. pontban szereplő rendelkezések megfelelően alkalmazandók a HBI felszámolására. |
| --- | --- |

3.8.

Fent szereplő ellentétes rendelkezés hiányában a felszámolásra szánt részre vonatkozó, a V.1. pontban és a V.2. pontban szereplő rendelkezések megfelelően alkalmazandók a HBI felszámolására.

2.   ELLENŐRZŐ MEGBÍZOTT

I.   Kinevezés

| 1. | Ausztria biztosítja, hogy a HGAA az alábbi rendelkezéseknek megfelelően ellenőrző megbízottat (a továbbiakban: megbízott) nevez ki, aki ellátja a C.II. szakaszban hivatkozott feladatokat. |
| --- | --- |

1.

Ausztria biztosítja, hogy a HGAA az alábbi rendelkezéseknek megfelelően ellenőrző megbízottat (a továbbiakban: megbízott) nevez ki, aki ellátja a C.II. szakaszban hivatkozott feladatokat.

| 2. | A megbízott független a HGAA-tól, vele szemben semmilyen időszakban sem állhat fenn összeférhetetlenség, és rendelkezik a feladata ellátáshoz szükséges szaktudással. A megbízott díjazását a HGAA viseli, oly módon, amely nem akadályozza feladatának független és hatékony ellátását. A megbízott költségeit a jogilag megengedett mértékben a HGAA viseli, egyébként pedig Ausztria. |
| --- | --- |

2.

A megbízott független a HGAA-tól, vele szemben semmilyen időszakban sem állhat fenn összeférhetetlenség, és rendelkezik a feladata ellátáshoz szükséges szaktudással. A megbízott díjazását a HGAA viseli, oly módon, amely nem akadályozza feladatának független és hatékony ellátását. A megbízott költségeit a jogilag megengedett mértékben a HGAA viseli, egyébként pedig Ausztria.

| 3. | A Bizottság hozzájárulásával a Bizottság jóváhagyásról szóló, 2012. december 5-i C(2012) 9255 final határozatának melléklete 12. pontjában szereplő kötelezettségvállalások teljesítése érdekében már kinevezett [...] megbízott továbbra is megbízottként jár el. Amennyiben a Bizottság ehelyett másik megbízott kinevezését igényli, a következő rendelkezéseket kell alkalmazni:






  3.1. | Ausztria vállalja, hogy a HGAA megfelelő időn belül egy vagy több személy nevét terjeszti elő megbízottként. A javaslatoknak elegendő információt kell tartalmazniuk e személyekkel kapcsolatban, azok alkalmasságát illetően (C.I.2. szakasz). A HGAA által javasolt megbízott kinevezésének feltétele a Bizottság jóváhagyása, amelyet csak akkor tagadhat meg, ha a javasolt megbízott nyilvánvalóan alkalmatlan. |
| --- | --- | --- |

3.

A Bizottság hozzájárulásával a Bizottság jóváhagyásról szóló, 2012. december 5-i C(2012) 9255 final határozatának melléklete 12. pontjában szereplő kötelezettségvállalások teljesítése érdekében már kinevezett [...] megbízott továbbra is megbízottként jár el. Amennyiben a Bizottság ehelyett másik megbízott kinevezését igényli, a következő rendelkezéseket kell alkalmazni:

3.1.

Ausztria vállalja, hogy a HGAA megfelelő időn belül egy vagy több személy nevét terjeszti elő megbízottként. A javaslatoknak elegendő információt kell tartalmazniuk e személyekkel kapcsolatban, azok alkalmasságát illetően (C.I.2. szakasz). A HGAA által javasolt megbízott kinevezésének feltétele a Bizottság jóváhagyása, amelyet csak akkor tagadhat meg, ha a javasolt megbízott nyilvánvalóan alkalmatlan.

| 3.2. | Ha a Bizottság valamennyi, a HGAA által javasolt megbízottat elutasítja, Ausztria vállalja annak biztosítását, hogy a HGAA az elutasításról szóló tájékoztatást követő négy héten belül egy vagy több további személy nevét terjeszti elő, a C.I.2. és C.I.3. szakaszokban rögzített követelményekkel és eljárásokkal összhangban. Ha a Bizottság az összes többi előterjesztett megbízottat is elutasítja, a Bizottság jelölhet megbízottat, akit a HGAA nevez ki. |
| --- | --- |

3.2.

Ha a Bizottság valamennyi, a HGAA által javasolt megbízottat elutasítja, Ausztria vállalja annak biztosítását, hogy a HGAA az elutasításról szóló tájékoztatást követő négy héten belül egy vagy több további személy nevét terjeszti elő, a C.I.2. és C.I.3. szakaszokban rögzített követelményekkel és eljárásokkal összhangban. Ha a Bizottság az összes többi előterjesztett megbízottat is elutasítja, a Bizottság jelölhet megbízottat, akit a HGAA nevez ki.

II.   A megbízott feladatai és kötelezettségei

| 1. | A megbízott kötelezettsége a HGAA szerkezetátalakítási terve teljes és határidőn belüli végrehajtásának, valamint a kötelezettségvállalások teljesítésének ellenőrzése, valamint a megbízottnak a kötelezettségvállalások listájában (például a D.I. pontban) szereplő különleges kötelezettségeinek az ellátása. A Bizottság a megbízottól magyarázatokat és felvilágosításokat kérhet. |
| --- | --- |

1.

A megbízott kötelezettsége a HGAA szerkezetátalakítási terve teljes és határidőn belüli végrehajtásának, valamint a kötelezettségvállalások teljesítésének ellenőrzése, valamint a megbízottnak a kötelezettségvállalások listájában (például a D.I. pontban) szereplő különleges kötelezettségeinek az ellátása. A Bizottság a megbízottól magyarázatokat és felvilágosításokat kérhet.

| 2. | A megbízott negyedévente beszámol a Bizottságnak a szerkezetátalakítási terv végrehajtásáról, valamint a kötelezettségvállalások teljesítéséről. Ennek érdekében a megbízott minden negyedév végén írásbeli jelentéstervezetet nyújt be a Bizottságnak, Ausztriának és a HGAA-nak a szerkezetátalakítási terv végrehajtásáról, valamint a kötelezettségvállalások teljesítéséről. Szükség esetén a Bizottság részletesebben is meghatározhatja a beszámoló által érintett kört. |
| --- | --- |

2.

A megbízott negyedévente beszámol a Bizottságnak a szerkezetátalakítási terv végrehajtásáról, valamint a kötelezettségvállalások teljesítéséről. Ennek érdekében a megbízott minden negyedév végén írásbeli jelentéstervezetet nyújt be a Bizottságnak, Ausztriának és a HGAA-nak a szerkezetátalakítási terv végrehajtásáról, valamint a kötelezettségvállalások teljesítéséről. Szükség esetén a Bizottság részletesebben is meghatározhatja a beszámoló által érintett kört.

| 3. | A Bizottság, Ausztria és a HGAA a tervezetre annak kézhezvételétől számított két héten belül észrevételeket tehet (észrevételezési határidő). Az észrevételezési határidő lejártától számított négy héten belül a megbízott előterjeszti a valamennyi észrevételt tartalmazó végleges jelentést a Bizottságnak. A megbízott a végleges jelentés egy példányát megküldi Ausztriának és a HGAA-nak. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság, Ausztria és a HGAA a tervezetre annak kézhezvételétől számított két héten belül észrevételeket tehet (észrevételezési határidő). Az észrevételezési határidő lejártától számított négy héten belül a megbízott előterjeszti a valamennyi észrevételt tartalmazó végleges jelentést a Bizottságnak. A megbízott a végleges jelentés egy példányát megküldi Ausztriának és a HGAA-nak.

III.   Ausztria és a HGAA feladatai és kötelezettségei

Ausztria biztosítja, hogy a végső jóváhagyás végrehajtása során a Bizottság és a megbízott korlátozás nélkül hozzáférjen minden, a végső jóváhagyás végrehajtásának ellenőrzéséhez szükséges információhoz. A HGAA az információk gyors előkészítésével és elérhetővé tételével támogatja a megbízott munkáját. A Bizottság és a megbízott magyarázatokat és felvilágosításokat kérhet a HGAA-tól és Ausztriától. Ausztria és a HGAA teljes mértékben együttműködnek a Bizottsággal és a megbízottal a végső jóváhagyás végrehajtásának ellenőrzését illetően.

IV.   A megbízott leváltása és felmentése

| 1. | Ha a megbízott nem teljesíti feladatait és kötelezettségeit, vagy (már) nem felel meg az alkalmassági követelményeknek (C.I.2. pont), a HGAA a Bizottság hozzájárulásával felmentheti a megbízottat, illetve a Bizottság ilyen irányú, indokolt kérelmére a megbízott meghallgatását követően köteles felmenteni őt. Ha a megbízottat felmentik, egy új megbízottat kell a helyére kinevezni. Az új megbízottat a C.I. szakaszban hivatkozott eljárásnak megfelelően kell kinevezni. |
| --- | --- |

1.

Ha a megbízott nem teljesíti feladatait és kötelezettségeit, vagy (már) nem felel meg az alkalmassági követelményeknek (C.I.2. pont), a HGAA a Bizottság hozzájárulásával felmentheti a megbízottat, illetve a Bizottság ilyen irányú, indokolt kérelmére a megbízott meghallgatását követően köteles felmenteni őt. Ha a megbízottat felmentik, egy új megbízottat kell a helyére kinevezni. Az új megbízottat a C.I. szakaszban hivatkozott eljárásnak megfelelően kell kinevezni.

| 2. | Ha a megbízottat felmentik, fel lehet kérni, hogy feladatát az új megbízott kinevezéséig továbbra is ellássa. A felmentett megbízott köteles átadni minden releváns információt az új megbízottnak. A felmentett megbízott tevékenysége csak akkor ér véget, ha a HGAA a Bizottság hozzájárulásával felmenti kötelezettségei alól. |
| --- | --- |

2.

Ha a megbízottat felmentik, fel lehet kérni, hogy feladatát az új megbízott kinevezéséig továbbra is ellássa. A felmentett megbízott köteles átadni minden releváns információt az új megbízottnak. A felmentett megbízott tevékenysége csak akkor ér véget, ha a HGAA a Bizottság hozzájárulásával felmenti kötelezettségei alól.

2.   Záró rendelkezések

I.   Beszámolás a további támogatásokról

| 1. | Az Osztrák Köztársaság vállalja, hogy nem nyújt további támogatást a HGAA csoporthoz tartozó azon társaságok részére, amelyek nem tartoznak a felszámolásra szánt részbe, kivéve, ha a támogatás szabályozási követelményeket szolgál, és ezt a szabályozó megerősíti. Az Osztrák Köztársaság vállalja továbbá, hogy haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot minden további, a HGAA javára hozott támogatási intézkedésről, a szerkezetátalakítási terv teljes végrehajtásáig. |
| --- | --- |

1.

Az Osztrák Köztársaság vállalja, hogy nem nyújt további támogatást a HGAA csoporthoz tartozó azon társaságok részére, amelyek nem tartoznak a felszámolásra szánt részbe, kivéve, ha a támogatás szabályozási követelményeket szolgál, és ezt a szabályozó megerősíti. Az Osztrák Köztársaság vállalja továbbá, hogy haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot minden további, a HGAA javára hozott támogatási intézkedésről, a szerkezetátalakítási terv teljes végrehajtásáig.

II.   A jogviták rendezése

| 1. | Az Ausztria kötelezettségvállalásai és a HGAA jogi kötelezettségei közötti ütközés esetében Ausztria vállalja, hogy a HGAA késedelem nélkül tájékoztatja a megbízottat, és alternatív megoldást javasolt az ütközésre. |
| --- | --- |

1.

Az Ausztria kötelezettségvállalásai és a HGAA jogi kötelezettségei közötti ütközés esetében Ausztria vállalja, hogy a HGAA késedelem nélkül tájékoztatja a megbízottat, és alternatív megoldást javasolt az ütközésre.

| 2. | Miután megkapta a HGAA megfelelően dokumentált alternatív javaslatát, a megbízott a Bizottsággal konzultálva a lehető leggyorsabban megvizsgálja, hogy az alternatív javaslat megfelelő-e, figyelemmel a végső jóváhagyásra, illetve a HGAA szóban forgó jogi kötelezettségére. Ha a javaslat megfelelő, a bizottsági szolgálatok a vonatkozó eljárásoknak megfelelően megteszik a további szükséges lépéseket. |
| --- | --- |

2.

Miután megkapta a HGAA megfelelően dokumentált alternatív javaslatát, a megbízott a Bizottsággal konzultálva a lehető leggyorsabban megvizsgálja, hogy az alternatív javaslat megfelelő-e, figyelemmel a végső jóváhagyásra, illetve a HGAA szóban forgó jogi kötelezettségére. Ha a javaslat megfelelő, a bizottsági szolgálatok a vonatkozó eljárásoknak megfelelően megteszik a további szükséges lépéseket.

III.   Konzultációs záradék

Ausztria megfelelően dokumentált kérelme alapján a Bizottság a megbízottal konzultálva meghosszabbíthatja a kötelezettségvállalásokban szereplő határidőket, feltéve, hogy e határidőn belül biztos eredmény várható, vagy pedig megszüntethet vagy módosíthat egy vagy több, e kötelezettségvállalások között szereplő kötelezettséget, illetőleg feltételt, vagy más kötelezettséggel, illetőleg feltétellel válthatja fel azt.

---

(1)  Közvetlenül állami szervek/alsóbb államszervezeti szintek ellenőrzése alatt álló, vagy az állami szervhez/alsóbb államszervezeti szinthez gazdaságilag kapcsolódó jogalanyok.

(2)  A kockázatos üzleti tevékenység fogalmát a csoportos hitelelvek alapján határozzák meg, és az ennek megfelelően kiterjed minden olyan hitel-/lízingügyletre, amelyben a partnert terhelő és/vagy del credere kockázatok szerepelnek.

(3)  Bár a legfeljebb [...] tartamú meghosszabbítások nem tartoznak a 4.1.1–4.1.6. pont szerinti, az új üzleti tevékenységre vonatkozó korlátozások hatálya alá, az ilyen ügyleteknek mindazonáltal szigorúan meg kell felelniük a HGAA kockázatkezelési politikáinak, és az egyéb releváns szabályozásoknak.

(4)  A HGAA kitettségmérő módszerének megfelelően ez azt jelenti, hogy a fennálló lekötött hitelkeretek fel nem használt részét nem tekintik új üzleti tevékenységnek.

---

| 14.6.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 176/38 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 176/38

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2013. október 16.)

a Szlovák Köztársaság által a Frucona Košice, a.s. részére nyújtott SA.18211. (C 25/2005.) (korábbi NN 21/2005.) sz. állami támogatásról

(az értesítés a C(2013) 6261. számú dokumentummal történt)

(Csak a szlovák nyelvű változat hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2014/342/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére (1),

miután a fent hivatkozott rendelkezésnek megfelelően felkérte az érdekelt feleket észrevételeik megtételére, és tekintettel a benyújtott észrevételekre (2),

mivel:

I.   ELJÁRÁS

1.   A BIZOTTSÁG ELŐTTI ELJÁRÁS

| (1) | A Bizottsághoz a 2004. október 15-én kelt és 2004. október 25-én iktatott levélben panasz érkezett a Frucona Košice, a.s. részére állítólagosan nyújtott jogellenes állami támogatással kapcsolatban. A panaszos 2005. február 3-án kiegészítő információkat nyújtott be. 2005. május 24-én találkozóra került sor a panaszossal. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottsághoz a 2004. október 15-én kelt és 2004. október 25-én iktatott levélben panasz érkezett a Frucona Košice, a.s. részére állítólagosan nyújtott jogellenes állami támogatással kapcsolatban. A panaszos 2005. február 3-án kiegészítő információkat nyújtott be. 2005. május 24-én találkozóra került sor a panaszossal.

| (2) | A Bizottság a panaszos által nyújtott információk alapján 2004. december 6-i levelében felkérte Szlovákiát, hogy tájékoztassa a Bizottságot a vitatott intézkedésről. Szlovákia 2005. január 4-én kelt, 2005. január 17-én iktatott válaszlevelében tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy a Frucona Košice, a.s. csődegyezséggel összefüggésben esetlegesen jogellenes állami támogatásban részesült, és kérte a Bizottságot, hogy e támogatást nehéz pénzügyi helyzetben lévő vállalkozásnak nyújtott megmentési támogatásként engedélyezze. Szlovákia 2005. január 24-én kelt, 2005. január 28-án iktatott levelében kiegészítő információkat nyújtott be. A Bizottság 2005. február 9-én kelt levelében kiegészítő információkat kért, amelyre a 2005. március 4-i, 2005. március 10-én iktatott levélben kapott választ. 2005. május 12-én találkozóra került sor a szlovák hatóságokkal. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság a panaszos által nyújtott információk alapján 2004. december 6-i levelében felkérte Szlovákiát, hogy tájékoztassa a Bizottságot a vitatott intézkedésről. Szlovákia 2005. január 4-én kelt, 2005. január 17-én iktatott válaszlevelében tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy a Frucona Košice, a.s. csődegyezséggel összefüggésben esetlegesen jogellenes állami támogatásban részesült, és kérte a Bizottságot, hogy e támogatást nehéz pénzügyi helyzetben lévő vállalkozásnak nyújtott megmentési támogatásként engedélyezze. Szlovákia 2005. január 24-én kelt, 2005. január 28-án iktatott levelében kiegészítő információkat nyújtott be. A Bizottság 2005. február 9-én kelt levelében kiegészítő információkat kért, amelyre a 2005. március 4-i, 2005. március 10-én iktatott levélben kapott választ. 2005. május 12-én találkozóra került sor a szlovák hatóságokkal.

| (3) | A Bizottság 2005. július 5-i levelében értesítette Szlovákiát, hogy a támogatásra vonatkozóan az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról határozott. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság 2005. július 5-i levelében értesítette Szlovákiát, hogy a támogatásra vonatkozóan az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról határozott.

| (4) | Az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (3). A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy az intézkedéssel kapcsolatban nyújtsák be észrevételeiket. |
| --- | --- |

(4)

Az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (3). A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy az intézkedéssel kapcsolatban nyújtsák be észrevételeiket.

| (5) | A szlovák hatóságok 2005. október 10-i, 2005. október 17-én iktatott levelükben nyújtották be észrevételeiket. A Bizottság az egyik érdekelt fél (a kedvezményezett) észrevételeit a 2005. október 24-én kelt, 2005. október 25-én iktatott levélben kapta meg. Továbbította őket Szlovákiának, amely lehetőséget kapott a reagálásra; Szlovákia észrevételeit 2005. december 16-án kelt, 2005. december 20-án iktatott levelében tette meg. A kedvezményezettel való találkozóra, amelyen lehetőséget kapott arra, hogy nyilatkozzon beadványáról, 2006. március 28-án került sor. Szlovákia 2006. május 5-én kelt, 2006. május 8-án iktatott levelében kiegészítő információkat nyújtott be. |
| --- | --- |

(5)

A szlovák hatóságok 2005. október 10-i, 2005. október 17-én iktatott levelükben nyújtották be észrevételeiket. A Bizottság az egyik érdekelt fél (a kedvezményezett) észrevételeit a 2005. október 24-én kelt, 2005. október 25-én iktatott levélben kapta meg. Továbbította őket Szlovákiának, amely lehetőséget kapott a reagálásra; Szlovákia észrevételeit 2005. december 16-án kelt, 2005. december 20-án iktatott levelében tette meg. A kedvezményezettel való találkozóra, amelyen lehetőséget kapott arra, hogy nyilatkozzon beadványáról, 2006. március 28-án került sor. Szlovákia 2006. május 5-én kelt, 2006. május 8-án iktatott levelében kiegészítő információkat nyújtott be.

| (6) | A Bizottság 2006. június 7-én visszafizettetési határozatot (4) fogadott el. Ezt követően a határozat végrehajtására vonatkozóan a szlovák hatóságokkal való kapcsolattartás során a Bizottság tájékoztatást kapott a csődegyezségbe bevonni kívánt összegre irányuló nemzeti bírósági eljárás eredményéről. A kapott tájékoztatást figyelembe kell venni ebben a határozatban. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság 2006. június 7-én visszafizettetési határozatot (4) fogadott el. Ezt követően a határozat végrehajtására vonatkozóan a szlovák hatóságokkal való kapcsolattartás során a Bizottság tájékoztatást kapott a csődegyezségbe bevonni kívánt összegre irányuló nemzeti bírósági eljárás eredményéről. A kapott tájékoztatást figyelembe kell venni ebben a határozatban.

2.   A TÖRVÉNYSZÉK ELŐTTI ELJÁRÁS

| (7) | A Frucona Košice, a.s. 2007. január 12-én az Európai Unió Törvényszéke előtt fellebbezési eljárást kezdeményezett a határozat ellen, amelyben vitatta többek között az adósságleírás állami támogatásnak minősítését, és azt állította, hogy az megfelel a piacgazdasági hitelező elvének. A T-11/07. sz. ügyben 2010. december 7-én hozott ítéletében a Törvényszék elutasította a felperes érvelését, és helybenhagyta a Bizottság határozatát az alapján, hogy az állam számára a felszámolás előnyösebb lett volna a csődegyezségnél. |
| --- | --- |

(7)

A Frucona Košice, a.s. 2007. január 12-én az Európai Unió Törvényszéke előtt fellebbezési eljárást kezdeményezett a határozat ellen, amelyben vitatta többek között az adósságleírás állami támogatásnak minősítését, és azt állította, hogy az megfelel a piacgazdasági hitelező elvének. A T-11/07. sz. ügyben 2010. december 7-én hozott ítéletében a Törvényszék elutasította a felperes érvelését, és helybenhagyta a Bizottság határozatát az alapján, hogy az állam számára a felszámolás előnyösebb lett volna a csődegyezségnél.

3.   A BÍRÓSÁG ELŐTTI ELJÁRÁS

| (8) | A Frucona Košice, a.s. a Bíróság előtt fellebbezési eljárást kezdeményezett a Törvényszék ítélete ellen, amelyben különösen azt állította, hogy a Törvényszék nem értékelte megfelelően a magánhitelező tesztjének a Bizottság általi alkalmazását, továbbá hogy a Törvényszék megengedhetetlen módon a saját indokolásával próbálta helyettesíteni a Bizottság indokolását a magánhitelező tesztjének alkalmazásával kapcsolatban (C-73/11. P. sz. ügy). |
| --- | --- |

(8)

A Frucona Košice, a.s. a Bíróság előtt fellebbezési eljárást kezdeményezett a Törvényszék ítélete ellen, amelyben különösen azt állította, hogy a Törvényszék nem értékelte megfelelően a magánhitelező tesztjének a Bizottság általi alkalmazását, továbbá hogy a Törvényszék megengedhetetlen módon a saját indokolásával próbálta helyettesíteni a Bizottság indokolását a magánhitelező tesztjének alkalmazásával kapcsolatban (C-73/11. P. sz. ügy).

| (9) | 2013. január 24-én a Bíróság hatályon kívül helyezte a Törvényszék ítéletét. A Bíróság megállapította, hogy a Bizottság egyértelmű értékelési hibát követett el azzal, hogy a magánhitelező tesztjének értékelése során nem vette figyelembe a felszámolás időtartamát, vagy ha figyelembe vette, akkor nem indokolta meg kellőképpen a döntését. A Bíróság az ügyet visszautalta a Törvényszékhez annak érdekében, hogy az határozzon a vállalkozás adó-végrehajtási eljárással kapcsolatos jogalapjáról, amelyre az ítélet nem terjedt ki. |
| --- | --- |

(9)

2013. január 24-én a Bíróság hatályon kívül helyezte a Törvényszék ítéletét. A Bíróság megállapította, hogy a Bizottság egyértelmű értékelési hibát követett el azzal, hogy a magánhitelező tesztjének értékelése során nem vette figyelembe a felszámolás időtartamát, vagy ha figyelembe vette, akkor nem indokolta meg kellőképpen a döntését. A Bíróság az ügyet visszautalta a Törvényszékhez annak érdekében, hogy az határozzon a vállalkozás adó-végrehajtási eljárással kapcsolatos jogalapjáról, amelyre az ítélet nem terjedt ki.

4.   AZ EREDETI HATÁROZAT VISSZAVONÁSA

| (10) | A Bíróság ítélete alapján a Bizottság ezért indokoltnak tartja 2006. június 7-én hozott eredeti határozata visszavonását és ezzel a határozattal történő helyettesítését annak érdekében, hogy megszüntesse a Bíróság által feltárt hiányosságokat. |
| --- | --- |

(10)

A Bíróság ítélete alapján a Bizottság ezért indokoltnak tartja 2006. június 7-én hozott eredeti határozata visszavonását és ezzel a határozattal történő helyettesítését annak érdekében, hogy megszüntesse a Bíróság által feltárt hiányosságokat.

II.   A TÁMOGATÁS RÉSZLETES LEÍRÁSA

1.   A VÁLLALKOZÁS

| (11) | A pénzügyi támogatás kedvezményezettje a Frucona Košice, a.s., amely alkoholtermékek, alkoholmentes italok, gyümölcs- és zöldségkonzerv, valamint ecet előállításával foglalkozott. Engedélyének megvonását követően a kedvezményezett beszüntette az alkoholtermékek előállítását. Továbbra is foglakozik viszont alkoholtermékek nagykereskedelmével. A vállalkozás az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) pontja alapján regionális támogatásra jogosult területen található. |
| --- | --- |

(11)

A pénzügyi támogatás kedvezményezettje a Frucona Košice, a.s., amely alkoholtermékek, alkoholmentes italok, gyümölcs- és zöldségkonzerv, valamint ecet előállításával foglalkozott. Engedélyének megvonását követően a kedvezményezett beszüntette az alkoholtermékek előállítását. Továbbra is foglakozik viszont alkoholtermékek nagykereskedelmével. A vállalkozás az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) pontja alapján regionális támogatásra jogosult területen található.

| (12) | A kedvezményezett a tárgyalt események idején körülbelül 200 személyt foglalkoztatott. A vállalkozás a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozathoz fűzött észrevételeiben a Bizottság rendelkezésére bocsátotta a jövedéki adókat és a héát is tartalmazó forgalmi adatait, amelyeket a következő táblázat mutat be.

  1.   táblázat


  Forgalom a termelés különböző szegmenseiben, jövedéki adókkal és héával együtt (SKK) | 2002 | 2003 | 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ecet | 28 029 500 | 27 605 100 | 11 513 600 |
| Gyümölcs- és zöldségtermelés | 37 112 500 | 32 584 500 | 22 696 400 |
| Káposzta | 2 878 340 | 503 030 | 201 310 |
| Szénsavval dúsított alkoholmentes italok | 9 373 800 | 17 601 600 | 17 560 100 |
| Szénsavmentes üdítők | 2 877 700 | 6 420 420 | 7 920 010 |
| Gyümölcslevek – 100 % | 51 654 900 | 43 421 600 | 22 706 600 |
| Alkoholtermékek | 696 193 500 | 743 962 700 | 728 837 400 |
| Almabor | 1 495 640 | 106 360 | 0 |
| Szörp | 5 928 100 | 6 502 920 | 5 199 540 |
| Egyéb termékek/szolgáltatások | 59 476 000 | 99 635 000 | 63 680 000 |
| ÖSSZESEN | 895 019 980 | 978 343 230 | 880 314 960 (5) |

(12)

A kedvezményezett a tárgyalt események idején körülbelül 200 személyt foglalkoztatott. A vállalkozás a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozathoz fűzött észrevételeiben a Bizottság rendelkezésére bocsátotta a jövedéki adókat és a héát is tartalmazó forgalmi adatait, amelyeket a következő táblázat mutat be.

1.   táblázat

Forgalom a termelés különböző szegmenseiben, jövedéki adókkal és héával együtt (SKK)

2002

2003

2004

Ecet

28 029 500

27 605 100

11 513 600

Gyümölcs- és zöldségtermelés

37 112 500

32 584 500

22 696 400

Káposzta

2 878 340

503 030

201 310

Szénsavval dúsított alkoholmentes italok

9 373 800

17 601 600

17 560 100

Szénsavmentes üdítők

2 877 700

6 420 420

7 920 010

Gyümölcslevek – 100 %

51 654 900

43 421 600

22 706 600

Alkoholtermékek

696 193 500

743 962 700

728 837 400

Almabor

1 495 640

106 360

0

Szörp

5 928 100

6 502 920

5 199 540

Egyéb termékek/szolgáltatások

59 476 000

99 635 000

63 680 000

ÖSSZESEN

895 019 980

978 343 230

880 314 960 (5)

| (13) | Ezek az adatok jelentősen eltérnek azoktól az adatoktól, amelyeket a Bizottság a szlovák hatóságoktól kapott, és amelyeket a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozat tartalmazott (6). A kedvezményezettnek a hivatalos vizsgálati eljárás megindítását követő észrevételeire adott válaszukban a szlovák hatóságok nem vitatták a fenti számok pontosságát. A szlovák hatóságok szerint a kedvezményezett középvállalkozásnak minősül. |
| --- | --- |

(13)

Ezek az adatok jelentősen eltérnek azoktól az adatoktól, amelyeket a Bizottság a szlovák hatóságoktól kapott, és amelyeket a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozat tartalmazott (6). A kedvezményezettnek a hivatalos vizsgálati eljárás megindítását követő észrevételeire adott válaszukban a szlovák hatóságok nem vitatták a fenti számok pontosságát. A szlovák hatóságok szerint a kedvezményezett középvállalkozásnak minősül.

2.   ALKALMAZANDÓ NEMZETI JOGSZABÁLYOK

| (14) | A vitatott intézkedés az adóhátraléknak a Kassai IV. Adóhatóság (a továbbiakban: az adóhatóság) általi leírása a hitelezőkkel kötött csődegyezség keretében. Ezt az eljárást a felszámolási eljárásról és a csődeljárásról szóló 328/91. sz. törvény (a továbbiakban: a csődtörvény) szabályozza. |
| --- | --- |

(14)

A vitatott intézkedés az adóhátraléknak a Kassai IV. Adóhatóság (a továbbiakban: az adóhatóság) általi leírása a hitelezőkkel kötött csődegyezség keretében. Ezt az eljárást a felszámolási eljárásról és a csődeljárásról szóló 328/91. sz. törvény (a továbbiakban: a csődtörvény) szabályozza.

| (15) | A csődeljárás bírósági felügyelet mellett folytatott eljárás, amelynek célja a felszámoláshoz hasonlóan a fizetésképtelen vállalkozások pénzügyi helyzetének rendezése (7). A vállalkozás a felszámolási eljárás során megszűnik, és eszközeit új tulajdonosnak értékesítik. Ettől eltérően a csődeljárásban a fizetésképtelen vállalkozás a tulajdonos változása nélkül folytatja tevékenységét. |
| --- | --- |

(15)

A csődeljárás bírósági felügyelet mellett folytatott eljárás, amelynek célja a felszámoláshoz hasonlóan a fizetésképtelen vállalkozások pénzügyi helyzetének rendezése (7). A vállalkozás a felszámolási eljárás során megszűnik, és eszközeit új tulajdonosnak értékesítik. Ettől eltérően a csődeljárásban a fizetésképtelen vállalkozás a tulajdonos változása nélkül folytatja tevékenységét.

| (16) | A csődeljárást a fizetésképtelen vállalkozás kezdeményezi. Célja, hogy egyezséget érjen el a hitelezőkkel, amelynek keretében a fizetésképtelen vállalkozás megtéríti adóssága egy részét, a fennmaradó részt pedig leírják. Az egyezséget a felügyelő bíróságnak jóvá kell hagynia. |
| --- | --- |

(16)

A csődeljárást a fizetésképtelen vállalkozás kezdeményezi. Célja, hogy egyezséget érjen el a hitelezőkkel, amelynek keretében a fizetésképtelen vállalkozás megtéríti adóssága egy részét, a fennmaradó részt pedig leírják. Az egyezséget a felügyelő bíróságnak jóvá kell hagynia.

| (17) | Azok a hitelezők, amelyeknek a követelése – például zálogjoggal – biztosított, önálló hitelezőkként lépnek fel. Ahhoz, hogy az egyezségi javaslatot elfogadják, minden önálló hitelező igenlő szavazata szükséges, míg a többi hitelező esetében elegendő a minősített többség. Az önálló hitelezők tehát külön szavaznak, és joguk van a javaslat megvétózásához. |
| --- | --- |

(17)

Azok a hitelezők, amelyeknek a követelése – például zálogjoggal – biztosított, önálló hitelezőkként lépnek fel. Ahhoz, hogy az egyezségi javaslatot elfogadják, minden önálló hitelező igenlő szavazata szükséges, míg a többi hitelező esetében elegendő a minősített többség. Az önálló hitelezők tehát külön szavaznak, és joguk van a javaslat megvétózásához.

| (18) | Az önálló hitelezők privilegizált helyzetben vannak a felszámolási eljárás során is. Az önálló hitelezők követelései a felszámolási eljárás során bármikor kielégíthetők, a biztosított eszközöknek a felszámolási eljárás során történő értékesítéséből származó bevétel pedig kizárólag az önálló hitelezők követeléseinek kielégítésére fordítható. Ha az ilyen értékesítésből nem elégíthetők ki az önálló hitelezők követelései, akkor a fennmaradó részeket a második csoportba sorolják, a többi hitelező követeléseihez. A második csoportba tartozó hitelezőket arányos módon elégítik ki. |
| --- | --- |

(18)

Az önálló hitelezők privilegizált helyzetben vannak a felszámolási eljárás során is. Az önálló hitelezők követelései a felszámolási eljárás során bármikor kielégíthetők, a biztosított eszközöknek a felszámolási eljárás során történő értékesítéséből származó bevétel pedig kizárólag az önálló hitelezők követeléseinek kielégítésére fordítható. Ha az ilyen értékesítésből nem elégíthetők ki az önálló hitelezők követelései, akkor a fennmaradó részeket a második csoportba sorolják, a többi hitelező követeléseihez. A második csoportba tartozó hitelezőket arányos módon elégítik ki.

| (19) | A csődtörvény szerint a csődegyezséget kezdeményező vállalkozásnak be kell nyújtania a felügyelő bírósághoz a vállalkozás reorganizációjára és a vállalkozás tevékenységének a csődegyezség utáni folyamatos finanszírozására irányuló intézkedések jegyzékét. |
| --- | --- |

(19)

A csődtörvény szerint a csődegyezséget kezdeményező vállalkozásnak be kell nyújtania a felügyelő bírósághoz a vállalkozás reorganizációjára és a vállalkozás tevékenységének a csődegyezség utáni folyamatos finanszírozására irányuló intézkedések jegyzékét.

| (20) | Az adó- és illetékügyi igazgatásról, valamint a területi pénzügyi hatóságok rendszerének változásairól szóló 511/92 sz. törvény alapján (a továbbiakban: az adóigazgatási törvény) egy vállalkozás halasztott adófizetést kérhet az adóhatóságoktól. A halasztott tartozás összegét kamat terheli, és azt biztosítani kell. |
| --- | --- |

(20)

Az adó- és illetékügyi igazgatásról, valamint a területi pénzügyi hatóságok rendszerének változásairól szóló 511/92 sz. törvény alapján (a továbbiakban: az adóigazgatási törvény) egy vállalkozás halasztott adófizetést kérhet az adóhatóságoktól. A halasztott tartozás összegét kamat terheli, és azt biztosítani kell.

| (21) | Az adóigazgatási törvény szabályozza az adóvégrehajtást is, amelynek célja az állam adóköveteléseinek kielégítése ingatlanvagyon, ingó vagyon, vagy a vállalkozás egészének értékesítése útján. |
| --- | --- |

(21)

Az adóigazgatási törvény szabályozza az adóvégrehajtást is, amelynek célja az állam adóköveteléseinek kielégítése ingatlanvagyon, ingó vagyon, vagy a vállalkozás egészének értékesítése útján.

3.   TÉNYÁLLÁS

| (22) | A kedvezményezett 2002 novemberétől 2003 novemberéig kihasználta azt az adóigazgatási törvény nyújtotta lehetőséget, hogy halasztást kérjen az alkoholtermékekre kivetett jövedéki adó megfizetésére (8). A halasztott tartozás összesen 477 015 759 SKK (12,6 millió EUR) volt. Az adóhatóság a fizetési halasztás jóváhagyását megelőzően a törvényben előírt módon valamennyi követelését a kedvezményezett eszközeire alapított zálogjoggal biztosította. A szlovák hatóságok szerint e biztosítékok értéke a kedvezményezett nyilvántartása alapján 397 476 726 SKK (10,5 millió EUR) volt. A kedvezményezett viszont azt állítja, hogy a biztosítékok értéke szakértői becslés alapján 2003 végén 193 940 000 SKK (5 millió EUR) volt. A kedvezményezett szerint ennyi a biztosított eszközök (ingó vagyon, ingatlanok és követelések) úgynevezett szakértői értéke. |
| --- | --- |

(22)

A kedvezményezett 2002 novemberétől 2003 novemberéig kihasználta azt az adóigazgatási törvény nyújtotta lehetőséget, hogy halasztást kérjen az alkoholtermékekre kivetett jövedéki adó megfizetésére (8). A halasztott tartozás összesen 477 015 759 SKK (12,6 millió EUR) volt. Az adóhatóság a fizetési halasztás jóváhagyását megelőzően a törvényben előírt módon valamennyi követelését a kedvezményezett eszközeire alapított zálogjoggal biztosította. A szlovák hatóságok szerint e biztosítékok értéke a kedvezményezett nyilvántartása alapján 397 476 726 SKK (10,5 millió EUR) volt. A kedvezményezett viszont azt állítja, hogy a biztosítékok értéke szakértői becslés alapján 2003 végén 193 940 000 SKK (5 millió EUR) volt. A kedvezményezett szerint ennyi a biztosított eszközök (ingó vagyon, ingatlanok és követelések) úgynevezett szakértői értéke.

| (23) | 2004. január 1-től a módosított adóigazgatási törvény alapján évente egyszer igényelhető adóhalasztás. A kedvezményezett ezt a lehetőséget a 2003. decemberi tárgyhónap után 2004 januárjában fizetendő jövedéki adóra vonatkozóan használta ki. 2004 januárjára vonatkozóan viszont nem volt képes megfizetni a 2004. február 25-én esedékes jövedéki adót, és arra halasztást sem kérhetett. A kedvezményezett így a csődtörvény értelmében fizetésképtelenné vált. Ennek következtében elveszítette az alkoholtermékek gyártására és feldolgozására szóló engedélyét. |
| --- | --- |

(23)

2004. január 1-től a módosított adóigazgatási törvény alapján évente egyszer igényelhető adóhalasztás. A kedvezményezett ezt a lehetőséget a 2003. decemberi tárgyhónap után 2004 januárjában fizetendő jövedéki adóra vonatkozóan használta ki. 2004 januárjára vonatkozóan viszont nem volt képes megfizetni a 2004. február 25-én esedékes jövedéki adót, és arra halasztást sem kérhetett. A kedvezményezett így a csődtörvény értelmében fizetésképtelenné vált. Ennek következtében elveszítette az alkoholtermékek gyártására és feldolgozására szóló engedélyét.

| (24) | A kedvezményezett 2004. március 8-án csődegyezségre vonatkozó javaslattal fordult az illetékes kerületi bírósághoz. A kerületi bíróság 2004. április 29-i határozatában a csődeljárás megindításáról döntött, miután megállapította, hogy az eljárás minden törvényi feltétele teljesült. A hitelezők a 2004. július 9-i tárgyaláson megszavazták a kedvezményezett által javasolt csődegyezséget. A csődegyezséget a felügyeletet gyakorló kerületi bíróság 2004. július 14-i határozata megerősítette. |
| --- | --- |

(24)

A kedvezményezett 2004. március 8-án csődegyezségre vonatkozó javaslattal fordult az illetékes kerületi bírósághoz. A kerületi bíróság 2004. április 29-i határozatában a csődeljárás megindításáról döntött, miután megállapította, hogy az eljárás minden törvényi feltétele teljesült. A hitelezők a 2004. július 9-i tárgyaláson megszavazták a kedvezményezett által javasolt csődegyezséget. A csődegyezséget a felügyeletet gyakorló kerületi bíróság 2004. július 14-i határozata megerősítette.

| (25) | Az adóhatóság 2004 augusztusában fellebbezett a bíróság megerősítő határozata ellen. A Legfelsőbb Bíróság 2004. október 25-i határozata a fellebbezésnek nem adott helyt, és a kerületi bíróság csődegyezséget megerősítő határozatát 2004. július 23-i hatállyal jogerőssé és végrehajthatóvá nyilvánította. A főügyész ezt követően rendkívüli perorvoslati eljárásban keresetet nyújtott be a kerületi bíróság határozata ellen. |
| --- | --- |

(25)

Az adóhatóság 2004 augusztusában fellebbezett a bíróság megerősítő határozata ellen. A Legfelsőbb Bíróság 2004. október 25-i határozata a fellebbezésnek nem adott helyt, és a kerületi bíróság csődegyezséget megerősítő határozatát 2004. július 23-i hatállyal jogerőssé és végrehajthatóvá nyilvánította. A főügyész ezt követően rendkívüli perorvoslati eljárásban keresetet nyújtott be a kerületi bíróság határozata ellen.

| (26) | A hitelezők (köztük az adóhatóság) a következő csődegyezséget kötötték a kedvezményezettel: a kedvezményezett az adósság 35 %-át az egyezség hatálybalépésétől számított egy hónapon belül kifizeti, és a hitelezők a fennmaradó 65 %-ot elengedik. Ezért minden hitelezővel egyformán jártak el. Az egyes hitelezőkre vonatkozó konkrét összegeket a következő táblázat tartalmazza.

  2.   táblázat


  A kedvezményezett adóssághelyzete a csődegyezség előtt és után (SKK)










  Hitelező | Csődegyezség előtti
  adósság | Csődegyezség utáni
  adósság (9) | Leírt összeg |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Állami | Adóhatóság | 640 793 831 | 224 277 841 | 416 515 990 |
| Magán | Tetra Pak, a.s. | 1 004 208 | 351 498 | 652 710 |
| MTM-obaly, s.r.o. | 317 934 | 111 277 | 206 657 |
| Merkant družstvo | 332 808 | 116 483 | 216 325 |
| Vetropack, s.r.o. | 2 142 658 | 749 930 | 1 392 728 |
| ÖSSZESEN | | 644 591 439 (10) | 225 607 029 | 418 984 410 |

(26)

A hitelezők (köztük az adóhatóság) a következő csődegyezséget kötötték a kedvezményezettel: a kedvezményezett az adósság 35 %-át az egyezség hatálybalépésétől számított egy hónapon belül kifizeti, és a hitelezők a fennmaradó 65 %-ot elengedik. Ezért minden hitelezővel egyformán jártak el. Az egyes hitelezőkre vonatkozó konkrét összegeket a következő táblázat tartalmazza.

2.   táblázat

A kedvezményezett adóssághelyzete a csődegyezség előtt és után (SKK)

Hitelező

Csődegyezség előtti

adósság

Csődegyezség utáni

adósság (9)

Leírt összeg

Állami

Adóhatóság

640 793 831

224 277 841

416 515 990

Magán

Tetra Pak, a.s.

1 004 208

351 498

652 710

MTM-obaly, s.r.o.

317 934

111 277

206 657

Merkant družstvo

332 808

116 483

216 325

Vetropack, s.r.o.

2 142 658

749 930

1 392 728

ÖSSZESEN

644 591 439 (10)

225 607 029

418 984 410

| (27) | Az adóhatóság csődeljárásba bevont követelései 640 793 831 SKK-t (16,86 millió EUR-t) tettek ki, és főként a következő tételekből álltak: meg nem fizetett jövedéki adó 2003 májusától 2004 márciusáig, héa 2004 januárjától 2004 áprilisáig, valamint bírságok és kamatok. Az adóhatóság által elengedett követelések összege 416 515 990 SKK (11 millió EUR) volt. A csődegyezséggel az adóhatósághoz 224 277 841 SKK (5,86 millió EUR) folyt be. |
| --- | --- |

(27)

Az adóhatóság csődeljárásba bevont követelései 640 793 831 SKK-t (16,86 millió EUR-t) tettek ki, és főként a következő tételekből álltak: meg nem fizetett jövedéki adó 2003 májusától 2004 márciusáig, héa 2004 januárjától 2004 áprilisáig, valamint bírságok és kamatok. Az adóhatóság által elengedett követelések összege 416 515 990 SKK (11 millió EUR) volt. A csődegyezséggel az adóhatósághoz 224 277 841 SKK (5,86 millió EUR) folyt be.

| (28) | Az adóhatóság a csődeljárásban önálló hitelezőként járt el, és mint ilyen, önállóan szavazott. Ezért ahhoz, hogy a csődegyezség létrejöhessen, az adóhatóságnak is amellett kellett szavaznia. Az adóhatóság privilegizált helyzete abból adódott, hogy egyes követeléseire 2002-ben és 2003-ban biztosítékot kötött ki a kedvezményezett adóhátralékának halasztásával összefüggésben (lásd a (17) preambulumbekezdést). A többi hitelező mindegyike az egyezségi javaslat mellett szavazott. Az ő követeléseik közönséges biztosíték nélküli vevőkövetelések voltak. |
| --- | --- |

(28)

Az adóhatóság a csődeljárásban önálló hitelezőként járt el, és mint ilyen, önállóan szavazott. Ezért ahhoz, hogy a csődegyezség létrejöhessen, az adóhatóságnak is amellett kellett szavaznia. Az adóhatóság privilegizált helyzete abból adódott, hogy egyes követeléseire 2002-ben és 2003-ban biztosítékot kötött ki a kedvezményezett adóhátralékának halasztásával összefüggésben (lásd a (17) preambulumbekezdést). A többi hitelező mindegyike az egyezségi javaslat mellett szavazott. Az ő követeléseik közönséges biztosíték nélküli vevőkövetelések voltak.

| (29) | A kedvezményezett a csődegyezségre irányuló javaslatában a csődtörvény követelményeivel összhangban leírta a termelésre, a forgalmazásra és a munkaerő-gazdálkodásra (ezen belül az elbocsátásokra) vonatkozó reorganizációs intézkedéseket. |
| --- | --- |

(29)

A kedvezményezett a csődegyezségre irányuló javaslatában a csődtörvény követelményeivel összhangban leírta a termelésre, a forgalmazásra és a munkaerő-gazdálkodásra (ezen belül az elbocsátásokra) vonatkozó reorganizációs intézkedéseket.

| (30) | A kedvezményezett a szervezés és a munkaerő-gazdálkodás területén a következő intézkedéseket tervezte: univerzális termelési csoport kialakítása minden termelési tevékenység tekintetében, közlekedési eszközeinek reorganizációja a legalacsonyabb maradványértékű gépjárművek kiiktatása révén, valamint a kereskedelmi tevékenység reorganizációja. Ezen intézkedéseken felül a vállalkozás 50 alkalmazott elbocsátását tervezte 2004 márciusa és májusa között. Ugyanebben az időszakban további 50 alkalmazottat 60 %-os bérszinten tervezett foglalkoztatni. |
| --- | --- |

(30)

A kedvezményezett a szervezés és a munkaerő-gazdálkodás területén a következő intézkedéseket tervezte: univerzális termelési csoport kialakítása minden termelési tevékenység tekintetében, közlekedési eszközeinek reorganizációja a legalacsonyabb maradványértékű gépjárművek kiiktatása révén, valamint a kereskedelmi tevékenység reorganizációja. Ezen intézkedéseken felül a vállalkozás 50 alkalmazott elbocsátását tervezte 2004 márciusa és májusa között. Ugyanebben az időszakban további 50 alkalmazottat 60 %-os bérszinten tervezett foglalkoztatni.

| (31) | A gyártási és műszaki területtel kapcsolatban a kedvezményezett úgy nyilatkozott, hogy mivel elveszítette az alkoholtermékek gyártására szóló engedélyét, 2004 áprilisától bérbe adja az ehhez szükséges berendezéseket. A kedvezményezett néhány veszteséges alkoholmentes termék gyártásának beszüntetését tervezte, és úgy nyilatkozott, hogy bármely ebbe a kategóriába tartozó új termék bevezetése előtt vizsgálni fogja a gyártás jövedelmezőségét. |
| --- | --- |

(31)

A gyártási és műszaki területtel kapcsolatban a kedvezményezett úgy nyilatkozott, hogy mivel elveszítette az alkoholtermékek gyártására szóló engedélyét, 2004 áprilisától bérbe adja az ehhez szükséges berendezéseket. A kedvezményezett néhány veszteséges alkoholmentes termék gyártásának beszüntetését tervezte, és úgy nyilatkozott, hogy bármely ebbe a kategóriába tartozó új termék bevezetése előtt vizsgálni fogja a gyártás jövedelmezőségét.

| (32) | A kedvezményezett továbbá a következő intézkedésekről nyilatkozott: a költségszerkezet átalakítása, amely az alkoholtermékek gyártásának megszűnését követően mérséklődő termelési költségek, valamint a vállalkozás saját szállítási tevékenységének részleges felszámolása miatt szükséges; a régi berendezések hulladékként való értékesítése. |
| --- | --- |

(32)

A kedvezményezett továbbá a következő intézkedésekről nyilatkozott: a költségszerkezet átalakítása, amely az alkoholtermékek gyártásának megszűnését követően mérséklődő termelési költségek, valamint a vállalkozás saját szállítási tevékenységének részleges felszámolása miatt szükséges; a régi berendezések hulladékként való értékesítése.

| (33) | A kedvezményezett tervezte egy irodaépület, egy üzlet és egy üdülő eladását is, és úgy nyilatkozott, hogy lehetséges az ecetgyártó üzem értékesítése vagy bérbeadása is. A szlovák hatóságok a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozathoz fűzött észrevételeikben megerősítették, hogy az irodaépület, az üzlet és az üdülő értékesítésére nem került sor. |
| --- | --- |

(33)

A kedvezményezett tervezte egy irodaépület, egy üzlet és egy üdülő eladását is, és úgy nyilatkozott, hogy lehetséges az ecetgyártó üzem értékesítése vagy bérbeadása is. A szlovák hatóságok a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozathoz fűzött észrevételeikben megerősítették, hogy az irodaépület, az üzlet és az üdülő értékesítésére nem került sor.

| (34) | A kedvezményezett késztermékkészletének intenzív értékesítését tervezte (11). |
| --- | --- |

(34)

A kedvezményezett késztermékkészletének intenzív értékesítését tervezte (11).

| (35) | A szóban forgó javaslat szerint a kedvezményezett a csődegyezséget 110 millió SKK összegben saját forrásból (a készletek értékesítéséből), valamint egy kereskedelmi banktól felvett 100 millió SKK összegű hitel formájában külső forrásból fedezte volna. A kedvezményezett által a hivatalos vizsgálati eljárás megindítása után közölt információk szerint a fennálló tartozást végül az új részvények kibocsátásából származó bevételből (21 millió SKK; 0,56 millió EUR), a készletek értékesítéséből származó bevételből (110 millió SKK; 2,9 millió EUR), valamint az Old Herold, s.r.o. szállítói hiteléből (100 millió SKK; 2,6 millió EUR) fedezték. Az Old Herold, s.r.o. számláinak fizetési határideje 40 nap volt, amelyet a kedvezményezett saját kritikus helyzetére tekintettel hosszú időszaknak tartott. Ez a hosszabb fizetési határidő lehetővé tette a kedvezményezett számára, hogy összegyűjtse a szükséges készpénzt. |
| --- | --- |

(35)

A szóban forgó javaslat szerint a kedvezményezett a csődegyezséget 110 millió SKK összegben saját forrásból (a készletek értékesítéséből), valamint egy kereskedelmi banktól felvett 100 millió SKK összegű hitel formájában külső forrásból fedezte volna. A kedvezményezett által a hivatalos vizsgálati eljárás megindítása után közölt információk szerint a fennálló tartozást végül az új részvények kibocsátásából származó bevételből (21 millió SKK; 0,56 millió EUR), a készletek értékesítéséből származó bevételből (110 millió SKK; 2,9 millió EUR), valamint az Old Herold, s.r.o. szállítói hiteléből (100 millió SKK; 2,6 millió EUR) fedezték. Az Old Herold, s.r.o. számláinak fizetési határideje 40 nap volt, amelyet a kedvezményezett saját kritikus helyzetére tekintettel hosszú időszaknak tartott. Ez a hosszabb fizetési határidő lehetővé tette a kedvezményezett számára, hogy összegyűjtse a szükséges készpénzt.

| (36) | A hivatalos vizsgálati eljárás megindítását követően a szlovák hatóságok tájékoztatták a Bizottságot arról, hogy a csődegyezség keretében a vállalkozás 2004. december 17-én224 277 841 SKK-t kifizetett az adóhatóságnak. A szlovák hatóságok megerősítették, hogy az Európai Bizottság előtti eljárás lezárásáig felfüggesztették a csődeljárásban megállapított tartozás leírását. |
| --- | --- |

(36)

A hivatalos vizsgálati eljárás megindítását követően a szlovák hatóságok tájékoztatták a Bizottságot arról, hogy a csődegyezség keretében a vállalkozás 2004. december 17-én224 277 841 SKK-t kifizetett az adóhatóságnak. A szlovák hatóságok megerősítették, hogy az Európai Bizottság előtti eljárás lezárásáig felfüggesztették a csődeljárásban megállapított tartozás leírását.

| (37) | A támogatás visszafizettetését elrendelő bizottsági határozat végrehajtására irányuló kapcsolattartás során a szlovák hatóságok tájékoztatták a Bizottságot a (25) preambulumbekezdésben említett rendkívüli perorvoslati eljárás eredményéről: a Szlovák Köztársaság Legfelsőbb Bírósága 2006. április 27-i határozatában részben hatályon kívül helyezte az illetékes kerületi bíróság 2004. július 14-i határozatát, továbbá megerősítette a csődegyezséget azzal az indokkal, hogy 424 490 SKK összegű úthasználatidíj-hátralékot tévesen foglaltak a csődegyezségbe. A Legfelsőbb Bíróság a rendkívüli perorvoslatot ezt meghaladó részében elutasította. Az illetékes kerületi bíróság 2006. augusztus 18-i határozatában eleget tett a Legfelsőbb Bíróság 2006. április 27-i határozatában foglaltaknak, és az adóhatóságnak járó helyesbített összeget 640 369 341,4 SKK-ban állapította meg (ennek 35 %-a 224 129 269,1 SKK). |
| --- | --- |

(37)

A támogatás visszafizettetését elrendelő bizottsági határozat végrehajtására irányuló kapcsolattartás során a szlovák hatóságok tájékoztatták a Bizottságot a (25) preambulumbekezdésben említett rendkívüli perorvoslati eljárás eredményéről: a Szlovák Köztársaság Legfelsőbb Bírósága 2006. április 27-i határozatában részben hatályon kívül helyezte az illetékes kerületi bíróság 2004. július 14-i határozatát, továbbá megerősítette a csődegyezséget azzal az indokkal, hogy 424 490 SKK összegű úthasználatidíj-hátralékot tévesen foglaltak a csődegyezségbe. A Legfelsőbb Bíróság a rendkívüli perorvoslatot ezt meghaladó részében elutasította. Az illetékes kerületi bíróság 2006. augusztus 18-i határozatában eleget tett a Legfelsőbb Bíróság 2006. április 27-i határozatában foglaltaknak, és az adóhatóságnak járó helyesbített összeget 640 369 341,4 SKK-ban állapította meg (ennek 35 %-a 224 129 269,1 SKK).

III.   AZ EUMSZ 108. CIKKÉNEK (2) BEKEZDÉSE SZERINTI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁRÓL SZÓLÓ HATÁROZAT

| (38) | A Bizottság a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatában kételyeit fejezte ki azt illetően, hogy a vitatott adóleírás állami támogatástól mentes volt. A Bizottság arra a megállapításra jutott, hogy az adóhatóság a csődeljárásban nem a piacgazdasági hitelező tesztjének megfelelően viselkedett. Nevezetesen a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az adóhatóság a többi hitelezővel összehasonlítva jogilag eltérő helyzetben volt, mivel biztosított követelésekkel rendelkezett, és lehetősége volt rá, hogy adóvégrehajtást kezdeményezzen. A Bizottság kételyeit fejezte ki abban a tekintetben, hogy a csődeljárás a felszámolási eljárással vagy az adóvégrehajtással összehasonlítva az állam számára a lehető legjobb eredménnyel járt. |
| --- | --- |

(38)

A Bizottság a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatában kételyeit fejezte ki azt illetően, hogy a vitatott adóleírás állami támogatástól mentes volt. A Bizottság arra a megállapításra jutott, hogy az adóhatóság a csődeljárásban nem a piacgazdasági hitelező tesztjének megfelelően viselkedett. Nevezetesen a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az adóhatóság a többi hitelezővel összehasonlítva jogilag eltérő helyzetben volt, mivel biztosított követelésekkel rendelkezett, és lehetősége volt rá, hogy adóvégrehajtást kezdeményezzen. A Bizottság kételyeit fejezte ki abban a tekintetben, hogy a csődeljárás a felszámolási eljárással vagy az adóvégrehajtással összehasonlítva az állam számára a lehető legjobb eredménnyel járt.

| (39) | A Bizottság továbbá kételyeit fejezte ki a vitatott támogatásnak a belső piaccal való összeegyeztethetőségével kapcsolatban. Először annak kapcsán fejezte ki kételyét, hogy a támogatás megmentési támogatásként összeegyeztethetőnek tekinthető, ahogy azt a szlovák hatóságok állították. Megmentési támogatásnak csak a felszámolási támogatás tekinthető hitelgaranciák vagy hitelek formájában. A vitatott intézkedés azonban tartozás leírása, amely megegyezik a vissza nem térítendő támogatással. Ezenfelül az intézkedésre azon feltétel nélkül került sor, amely szerint a kedvezményezett a megmentési intézkedés jóváhagyásától számított hat hónapon belül szerkezetátalakítási vagy a felszámolási tervet mutat be, vagy visszafizeti a támogatás teljes összegét. |
| --- | --- |

(39)

A Bizottság továbbá kételyeit fejezte ki a vitatott támogatásnak a belső piaccal való összeegyeztethetőségével kapcsolatban. Először annak kapcsán fejezte ki kételyét, hogy a támogatás megmentési támogatásként összeegyeztethetőnek tekinthető, ahogy azt a szlovák hatóságok állították. Megmentési támogatásnak csak a felszámolási támogatás tekinthető hitelgaranciák vagy hitelek formájában. A vitatott intézkedés azonban tartozás leírása, amely megegyezik a vissza nem térítendő támogatással. Ezenfelül az intézkedésre azon feltétel nélkül került sor, amely szerint a kedvezményezett a megmentési intézkedés jóváhagyásától számított hat hónapon belül szerkezetátalakítási vagy a felszámolási tervet mutat be, vagy visszafizeti a támogatás teljes összegét.

| (40) | A Bizottság ezután megvizsgálta a vitatott intézkedés szerkezetátalakítási támogatásként való összeegyeztethetőségét, és kételyeit fejezte ki azon két fő feltétel teljesülésével kapcsolatban, hogy létezik a hosszú távú életképesség belátható időn belüli helyreállítását biztosító a szerkezetátalakítási terv, és a támogatás az szükséges minimumra korlátozódik. |
| --- | --- |

(40)

A Bizottság ezután megvizsgálta a vitatott intézkedés szerkezetátalakítási támogatásként való összeegyeztethetőségét, és kételyeit fejezte ki azon két fő feltétel teljesülésével kapcsolatban, hogy létezik a hosszú távú életképesség belátható időn belüli helyreállítását biztosító a szerkezetátalakítási terv, és a támogatás az szükséges minimumra korlátozódik.

IV.   AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI

| (41) | A kedvezményezett a II. részben feltüntetett, a tényállásról szóló információkon kívül a következő észrevételeket tette: |
| --- | --- |

(41)

A kedvezményezett a II. részben feltüntetett, a tényállásról szóló információkon kívül a következő észrevételeket tette:

| (42) | A kedvezményezett azt állítja, hogy 2004 elején felmerült pénzügyi nehézségeinek oka az adóigazgatási törvény változása volt, amely alapján évente egyszer igényelhető adóhalasztás. A kedvezményezett számára ez jelentős változás volt, mivel saját bevallása szerint az előző években erre a mechanizmusra támaszkodott. |
| --- | --- |

(42)

A kedvezményezett azt állítja, hogy 2004 elején felmerült pénzügyi nehézségeinek oka az adóigazgatási törvény változása volt, amely alapján évente egyszer igényelhető adóhalasztás. A kedvezményezett számára ez jelentős változás volt, mivel saját bevallása szerint az előző években erre a mechanizmusra támaszkodott.

| (43) | Az ügy érdemi tartalmát illetően a kedvezményezett először is azt állította, hogy a Bizottságnak nem tartozik a hatáskörébe a vitatott intézkedés vizsgálata, mivel az az intézkedés a csatlakozás előtt lépett hatályba, és a csatlakozást követően nem alkalmazható. Az intézkedést állítólag azért léptették hatályba a csatlakozás előtt, mert a csődeljárás 2004. március 8-án indult, és azt a bíróság a kedvezményezett állítása szerint 2004. április 29-én hagyta jóvá, vagyis azelőtt, hogy Szlovákia csatlakozott volna az Európai Unióhoz. Az adóhatóságok továbbá a csődeljárás megindítása előtti tárgyalások során állítólag jelezték, hogy elfogadják az egyezségi javaslatot. 2003 decemberében találkozóra került sor a Szlovák Köztársaság Adóigazgatóságával, és a helyi adóhatóság 2004. február 3-án levelet küldött a kedvezményezettnek, amelyben állítólag megerősítette a csődegyezség lehetőségét. |
| --- | --- |

(43)

Az ügy érdemi tartalmát illetően a kedvezményezett először is azt állította, hogy a Bizottságnak nem tartozik a hatáskörébe a vitatott intézkedés vizsgálata, mivel az az intézkedés a csatlakozás előtt lépett hatályba, és a csatlakozást követően nem alkalmazható. Az intézkedést állítólag azért léptették hatályba a csatlakozás előtt, mert a csődeljárás 2004. március 8-án indult, és azt a bíróság a kedvezményezett állítása szerint 2004. április 29-én hagyta jóvá, vagyis azelőtt, hogy Szlovákia csatlakozott volna az Európai Unióhoz. Az adóhatóságok továbbá a csődeljárás megindítása előtti tárgyalások során állítólag jelezték, hogy elfogadják az egyezségi javaslatot. 2003 decemberében találkozóra került sor a Szlovák Köztársaság Adóigazgatóságával, és a helyi adóhatóság 2004. február 3-án levelet küldött a kedvezményezettnek, amelyben állítólag megerősítette a csődegyezség lehetőségét.

| (44) | A kedvezményezett továbbá azt állította, hogy még ha a Bizottság fenn is tartja azt, hogy az eljárás a hatáskörébe tartozik, a vitatott intézkedés nem minősül állami támogatásnak, mivel teljesül a piacgazdasági hitelező elve. |
| --- | --- |

(44)

A kedvezményezett továbbá azt állította, hogy még ha a Bizottság fenn is tartja azt, hogy az eljárás a hatáskörébe tartozik, a vitatott intézkedés nem minősül állami támogatásnak, mivel teljesül a piacgazdasági hitelező elve.

| (45) | Először is a kedvezményezett azt állítja, hogy a csődeljárásnak az adóvégrehajtással való összehasonlítása félrevezető, mivel az előbbi kezdeményezése kizárja, vagy felfüggeszti az utóbbit. Az adóhatóság ezért nem választhatta az adóvégrehajtást. A kedvezményezett továbbá azt állítja, hogy ha nem kezdeményezte volna önként a csődeljárást, akkor néhány héten vagy hónapon belül a fizetésképtelenségre vonatkozó jogszabályi előírások kötelezték volna felszámolási vagy csődeljárás kezdeményezésére. |
| --- | --- |

(45)

Először is a kedvezményezett azt állítja, hogy a csődeljárásnak az adóvégrehajtással való összehasonlítása félrevezető, mivel az előbbi kezdeményezése kizárja, vagy felfüggeszti az utóbbit. Az adóhatóság ezért nem választhatta az adóvégrehajtást. A kedvezményezett továbbá azt állítja, hogy ha nem kezdeményezte volna önként a csődeljárást, akkor néhány héten vagy hónapon belül a fizetésképtelenségre vonatkozó jogszabályi előírások kötelezték volna felszámolási vagy csődeljárás kezdeményezésére.

| (46) | Másodszor, a kedvezményezett azt állítja, hogy az állam azon döntése, hogy a felszámolás helyett a felek csődeljárás keretében keressenek megoldást, azt jelentette, hogy teljesült a piacgazdasági hitelező tesztje. A kedvezményezett bizonyítékként két könyvvizsgáló és egy felszámolóbiztos igazolását mutatja be arról, hogy az adóhatóság gyorsabban és magasabb összeghez jut a csődeljárás eredményeként, mint a felszámolás révén. A kedvezményezett további dokumentumokat és statisztikákat mutat be, amelyek jelzik, hogy a felszámolás Szlovákiában átlagosan 3-7 évig húzódik, és csak igen csekély hasznot hoz az eszközök értékesítésével (12). |
| --- | --- |

(46)

Másodszor, a kedvezményezett azt állítja, hogy az állam azon döntése, hogy a felszámolás helyett a felek csődeljárás keretében keressenek megoldást, azt jelentette, hogy teljesült a piacgazdasági hitelező tesztje. A kedvezményezett bizonyítékként két könyvvizsgáló és egy felszámolóbiztos igazolását mutatja be arról, hogy az adóhatóság gyorsabban és magasabb összeghez jut a csődeljárás eredményeként, mint a felszámolás révén. A kedvezményezett további dokumentumokat és statisztikákat mutat be, amelyek jelzik, hogy a felszámolás Szlovákiában átlagosan 3-7 évig húzódik, és csak igen csekély hasznot hoz az eszközök értékesítésével (12).

| (47) | A kedvezményezett főként az EKORDA könyvvizsgáló társaság 2004. július 7-i jelentésére alapozza elemzését, amely állítólag az adóhatóság rendelkezésére állt a hitelezők 2004. július 9-i szavazása előtt. Azonban ennek alátámasztására nem mutattak be semmilyen bizonyítékot. |
| --- | --- |

(47)

A kedvezményezett főként az EKORDA könyvvizsgáló társaság 2004. július 7-i jelentésére alapozza elemzését, amely állítólag az adóhatóság rendelkezésére állt a hitelezők 2004. július 9-i szavazása előtt. Azonban ennek alátámasztására nem mutattak be semmilyen bizonyítékot.

| (48) | Az EKORDA jelentése szerint felszámolás esetén az eszközök értékesítéséből legfeljebb 204 millió SKK (5,3 millió EUR), a különböző – összesen 45 millió SKK összegű – illetékek levonása után pedig csak 159 millió SKK (4,2 millió EUR) bevétel származott volna. A kedvezményezett maga javította ki a levonandó illetékek összegét (36 millió SKK), így a kapott összeg 168 millió SKK (4,4 millió EUR). Még ha az adóhatóság mint egyetlen önálló és egyben a legnagyobb hitelező meg is kapta volna ezeknek a bevételeknek a nagy részét, az még mindig kevesebb lett volna, mint amennyit az egyezség után kapott. |
| --- | --- |

(48)

Az EKORDA jelentése szerint felszámolás esetén az eszközök értékesítéséből legfeljebb 204 millió SKK (5,3 millió EUR), a különböző – összesen 45 millió SKK összegű – illetékek levonása után pedig csak 159 millió SKK (4,2 millió EUR) bevétel származott volna. A kedvezményezett maga javította ki a levonandó illetékek összegét (36 millió SKK), így a kapott összeg 168 millió SKK (4,4 millió EUR). Még ha az adóhatóság mint egyetlen önálló és egyben a legnagyobb hitelező meg is kapta volna ezeknek a bevételeknek a nagy részét, az még mindig kevesebb lett volna, mint amennyit az egyezség után kapott.

| (49) | Az EKORDA az eredményt a befektetett eszközök, a készletek, a készpénzállomány, valamint a rövid lejáratú követelések – azok behajthatatlanságának és alacsony értékének figyelembevételével helyesbített – 2004. március 31-i könyv szerinti értéke alapján állapította meg. Az EKORDA felszámolás keretében történő értékesítést feltételezve értékesítési együtthatóval helyesbítette a kedvezményezett eszközeinek nominális értékét azok minden elemére vonatkozóan (ennek kulcsa a befektetett eszközöknél 45 %, a készleteknél és a rövid lejáratú követeléseknél 20 %, a készpénzállománynál 100 %). |
| --- | --- |

(49)

Az EKORDA az eredményt a befektetett eszközök, a készletek, a készpénzállomány, valamint a rövid lejáratú követelések – azok behajthatatlanságának és alacsony értékének figyelembevételével helyesbített – 2004. március 31-i könyv szerinti értéke alapján állapította meg. Az EKORDA felszámolás keretében történő értékesítést feltételezve értékesítési együtthatóval helyesbítette a kedvezményezett eszközeinek nominális értékét azok minden elemére vonatkozóan (ennek kulcsa a befektetett eszközöknél 45 %, a készleteknél és a rövid lejáratú követeléseknél 20 %, a készpénzállománynál 100 %).

| (50) | Az EKORDA a kedvezményezett tevékenységéből származó jövőbeli adóbevételeket (13), valamint a terület munkanélküliségi rátájának alakulását és a szlovákiai élelmiszeripar fejlődését jelentős tényezőként említi, amelyek befolyásolták a kedvezményezett létezésének fenntartására irányuló döntést. |
| --- | --- |

(50)

Az EKORDA a kedvezményezett tevékenységéből származó jövőbeli adóbevételeket (13), valamint a terület munkanélküliségi rátájának alakulását és a szlovákiai élelmiszeripar fejlődését jelentős tényezőként említi, amelyek befolyásolták a kedvezményezett létezésének fenntartására irányuló döntést.

| (51) | A kedvezményezett ezenkívül két további jelentést említ. Az egyikben Marta Kochová könyvvizsgáló arra a következtetésre jutott, hogy az eszközök – amelyek értékelése azonban nem történt meg – értékesítéséből származó bevétel legfeljebb 100 millió SKK (2,6 millió EUR), a 22 millió SKK összegű illeték levonása után pedig csak 78 millió SKK (2 millió EUR) lenne. A másik jelentésben Danica Holovačová felszámolóbiztos azt a véleményt fogalmazta meg, hogy általában a csődegyezség a hitelezők számára kedvezőbb, mint a felszámolás. Az egyik szempont az, hogy a hitelezőnek (a kereskedelemből és az adóból származó jövőbeli jövedelem miatt) érdeke, hogy az adós folytassa a gazdasági tevékenységét. |
| --- | --- |

(51)

A kedvezményezett ezenkívül két további jelentést említ. Az egyikben Marta Kochová könyvvizsgáló arra a következtetésre jutott, hogy az eszközök – amelyek értékelése azonban nem történt meg – értékesítéséből származó bevétel legfeljebb 100 millió SKK (2,6 millió EUR), a 22 millió SKK összegű illeték levonása után pedig csak 78 millió SKK (2 millió EUR) lenne. A másik jelentésben Danica Holovačová felszámolóbiztos azt a véleményt fogalmazta meg, hogy általában a csődegyezség a hitelezők számára kedvezőbb, mint a felszámolás. Az egyik szempont az, hogy a hitelezőnek (a kereskedelemből és az adóból származó jövőbeli jövedelem miatt) érdeke, hogy az adós folytassa a gazdasági tevékenységét.

| (52) | Harmadszor a kedvezményezett azt állítja, hogy figyelembe kell venni a hosszú távú szempontokat, például a jövőbeli adóbevételeket. Kijelenti, hogy a piacgazdasági hitelező tesztjéből a társadalmi-politikai szempontokat kizáró ítélkezési gyakorlat nem érvényesül, ha a hatóság figyelembe veszi a jövőbeli adóbevételek kiszámítását (14). A kedvezményezett szerint a hatóság helyzete itt hasonló a piacgazdasági hitelező helyzetével, amely szállító, és amelynek érdeke az ügyfél túlélése. A kedvezményezett ezek után a piacgazdasági befektető elvével kapcsolatos ítélkezési gyakorlatra utal. |
| --- | --- |

(52)

Harmadszor a kedvezményezett azt állítja, hogy figyelembe kell venni a hosszú távú szempontokat, például a jövőbeli adóbevételeket. Kijelenti, hogy a piacgazdasági hitelező tesztjéből a társadalmi-politikai szempontokat kizáró ítélkezési gyakorlat nem érvényesül, ha a hatóság figyelembe veszi a jövőbeli adóbevételek kiszámítását (14). A kedvezményezett szerint a hatóság helyzete itt hasonló a piacgazdasági hitelező helyzetével, amely szállító, és amelynek érdeke az ügyfél túlélése. A kedvezményezett ezek után a piacgazdasági befektető elvével kapcsolatos ítélkezési gyakorlatra utal.

| (53) | A kedvezményezett arra a következtetésre jutott, hogy a piacgazdasági hitelező tesztje teljesült, és a vitatott intézkedés nem minősül állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(53)

A kedvezményezett arra a következtetésre jutott, hogy a piacgazdasági hitelező tesztje teljesült, és a vitatott intézkedés nem minősül állami támogatásnak.

| (54) | A kedvezményezett azt állítja, hogy ha a Bizottság mégis más következtetésre jutna, a vitatott intézkedés szerkezetátalakítási támogatásként akkor is összeegyeztethető. A kedvezményezett állítása szerint az adóhatóság a csődegyezség elfogadása előtt ellenőrizte a kedvezményezett üzleti tervének alkalmasságát arra, hogy helyreállítsa hosszú távú életképességét. A kedvezményezett szerint a hivatalos szerkezetátalakítási terv hiánya az ügy utólagos bizottsági értékelésekor lényegtelen, mert a Bizottság ekkor már meggyőződhet arról, hogy a kedvezményezett valóban életképessé vált-e. A kedvezményezett ugyanakkor úgy ítéli meg, hogy előzetes értékelés esetén részletes szerkezetátalakítási terv szükséges. A kedvezményezett ezután röviden leírja a vállalt szerkezetátalakítási intézkedéseket (saját tőke emelése, elbocsátások, készletek értékesítése). A kedvezményezett szerint az alkoholtermékek gyártásának leállítása, valamint a termelőeszközöknek az Old Herold, s.r.o. részére történő bérbeadása tulajdonképpen szerkezetátalakítási intézkedés. Bár a leállításra eredetileg az engedély elvesztése miatt került sor, a kedvezményezett nem kért új engedélyt a csődegyezség után. |
| --- | --- |

(54)

A kedvezményezett azt állítja, hogy ha a Bizottság mégis más következtetésre jutna, a vitatott intézkedés szerkezetátalakítási támogatásként akkor is összeegyeztethető. A kedvezményezett állítása szerint az adóhatóság a csődegyezség elfogadása előtt ellenőrizte a kedvezményezett üzleti tervének alkalmasságát arra, hogy helyreállítsa hosszú távú életképességét. A kedvezményezett szerint a hivatalos szerkezetátalakítási terv hiánya az ügy utólagos bizottsági értékelésekor lényegtelen, mert a Bizottság ekkor már meggyőződhet arról, hogy a kedvezményezett valóban életképessé vált-e. A kedvezményezett ugyanakkor úgy ítéli meg, hogy előzetes értékelés esetén részletes szerkezetátalakítási terv szükséges. A kedvezményezett ezután röviden leírja a vállalt szerkezetátalakítási intézkedéseket (saját tőke emelése, elbocsátások, készletek értékesítése). A kedvezményezett szerint az alkoholtermékek gyártásának leállítása, valamint a termelőeszközöknek az Old Herold, s.r.o. részére történő bérbeadása tulajdonképpen szerkezetátalakítási intézkedés. Bár a leállításra eredetileg az engedély elvesztése miatt került sor, a kedvezményezett nem kért új engedélyt a csődegyezség után.

| (55) | A kedvezményezett szerint ugyancsak teljesült az a követelmény is, hogy jelentős részt vállaljon a szerkezetátalakításban. |
| --- | --- |

(55)

A kedvezményezett szerint ugyancsak teljesült az a követelmény is, hogy jelentős részt vállaljon a szerkezetátalakításban.

| (56) | A kedvezményezett végül azt állítja, hogy a szerkezetátalakítási támogatásra vonatkozó iránymutatás alkalmazásakor figyelembe kell venni azt a tényt is, hogy támogatott területen vállalkozik, és egyike a legnagyobb regionális munkaadóknak. |
| --- | --- |

(56)

A kedvezményezett végül azt állítja, hogy a szerkezetátalakítási támogatásra vonatkozó iránymutatás alkalmazásakor figyelembe kell venni azt a tényt is, hogy támogatott területen vállalkozik, és egyike a legnagyobb regionális munkaadóknak.

V.   A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG ÉSZREVÉTELEI

| (57) | A szlovák hatóságok a hivatalos vizsgálati eljárás megindítására reagálva néhány észrevételt tettek a II. részben bemutatott tényállással kapcsolatban. |
| --- | --- |

(57)

A szlovák hatóságok a hivatalos vizsgálati eljárás megindítására reagálva néhány észrevételt tettek a II. részben bemutatott tényállással kapcsolatban.

| (58) | A szlovák hatóságok megerősítették, hogy az adóhatóság az egyezségről szóló szavazás idején nem vette figyelembe az állami támogatás szempontját. Az adóhatóság az egyezséget nem tekintette állami támogatásnak, ezért a kedvezményezettől nem kérték a szerkezetátalakítási terv bemutatását, amely nem azonos a bíróság elé a fizetésképtelenségi jog alapján beterjesztett üzleti tervvel. |
| --- | --- |

(58)

A szlovák hatóságok megerősítették, hogy az adóhatóság az egyezségről szóló szavazás idején nem vette figyelembe az állami támogatás szempontját. Az adóhatóság az egyezséget nem tekintette állami támogatásnak, ezért a kedvezményezettől nem kérték a szerkezetátalakítási terv bemutatását, amely nem azonos a bíróság elé a fizetésképtelenségi jog alapján beterjesztett üzleti tervvel.

| (59) | A kedvezményezett által előterjesztett észrevételekre a szlovák hatóságok a következő észrevételekkel reagáltak. |
| --- | --- |

(59)

A kedvezményezett által előterjesztett észrevételekre a szlovák hatóságok a következő észrevételekkel reagáltak.

| (60) | A szlovák hatóságok szerint a kedvezményezettnek a felszámolási eljárás átlagos időtartamával és az eszközök felszámolás keretében történő értékesítéséből származó átlagos megtérülés mértékével kapcsolatos észrevételei nem vonatkoztathatók a jelen ügyre. Szerintük – tekintettel a kevés hitelezőre és a pozitív felszámolási értékkel rendelkező eszközökre, amely magasabb, mint az államnak az egyezség után kifizetett összeg – a felszámolás az átlagosnál rövidebb idő alatt lezajlott volna, és az adóhatóság bevétele nagyobb lett volna, mint az egyezség esetében. A helyi adóhatóság 2004. június 21-én helyszíni vizsgálatot végzett a vállalkozásnál, és megállapította, hogy a kedvezményezett 2004. június 17-én 161,3 millió SKK értékű készpénzzel, 62,8 millió SKK értékű követeléssel, 84 millió SKK értékű alkoholtermék-készlettel, valamint 200 millió SKK könyv szerinti értékű befektetett eszközzel rendelkezett. |
| --- | --- |

(60)

A szlovák hatóságok szerint a kedvezményezettnek a felszámolási eljárás átlagos időtartamával és az eszközök felszámolás keretében történő értékesítéséből származó átlagos megtérülés mértékével kapcsolatos észrevételei nem vonatkoztathatók a jelen ügyre. Szerintük – tekintettel a kevés hitelezőre és a pozitív felszámolási értékkel rendelkező eszközökre, amely magasabb, mint az államnak az egyezség után kifizetett összeg – a felszámolás az átlagosnál rövidebb idő alatt lezajlott volna, és az adóhatóság bevétele nagyobb lett volna, mint az egyezség esetében. A helyi adóhatóság 2004. június 21-én helyszíni vizsgálatot végzett a vállalkozásnál, és megállapította, hogy a kedvezményezett 2004. június 17-én 161,3 millió SKK értékű készpénzzel, 62,8 millió SKK értékű követeléssel, 84 millió SKK értékű alkoholtermék-készlettel, valamint 200 millió SKK könyv szerinti értékű befektetett eszközzel rendelkezett.

| (61) | A szlovák hatóságoknak az a véleménye, hogy az adóvégrehajtás valódi alternatívát jelentett az adóhatóság számára. Megerősítik, hogy az adóhatóság kezdeményezhetett volna ilyen eljárást az egyezség előtt, mint ahogy abban az esetben is, ha a bíróság elutasította volna az egyezséget (mivel az adóhatóság mint önálló hitelező nem szavazott volna mellette). |
| --- | --- |

(61)

A szlovák hatóságoknak az a véleménye, hogy az adóvégrehajtás valódi alternatívát jelentett az adóhatóság számára. Megerősítik, hogy az adóhatóság kezdeményezhetett volna ilyen eljárást az egyezség előtt, mint ahogy abban az esetben is, ha a bíróság elutasította volna az egyezséget (mivel az adóhatóság mint önálló hitelező nem szavazott volna mellette).

| (62) | A szlovák hatóságok nem értenek egyet a kedvezményezett azon állításával, hogy pénzügyi nehézségeit az adóigazgatási törvény módosítása okozta. A szlovák hatóságok szerint a kedvezményezett pénzügyi nehézségei azon pénzügyi stratégiájából eredtek, hogy a közvetett adókat saját vállalkozási tevékenységéhez használta fel, miközben egyszerűen be kellett volna szednie az adót az ügyfeleitől, és átutalni azt az állami költségvetés számára. |
| --- | --- |

(62)

A szlovák hatóságok nem értenek egyet a kedvezményezett azon állításával, hogy pénzügyi nehézségeit az adóigazgatási törvény módosítása okozta. A szlovák hatóságok szerint a kedvezményezett pénzügyi nehézségei azon pénzügyi stratégiájából eredtek, hogy a közvetett adókat saját vállalkozási tevékenységéhez használta fel, miközben egyszerűen be kellett volna szednie az adót az ügyfeleitől, és átutalni azt az állami költségvetés számára.

| (63) | A szlovák hatóságok nem értenek egyet azzal, hogy az Adóigazgatósággal 2003 decemberében lezajlott találkozó bizonyíték arra, hogy az adóhatóság előzetesen elfogadta az egyezséget. Bemutatták az Adóigazgatóság 2004. július 6-i, az adóhatósághoz címzett levelét, amelyben az Adóigazgatóság jelzi, hogy az adóhatóság nem fogadhatja el a kedvezményezett által javasolt egyezséget, mivel az kedvezőtlen az állam számára. Ez a levél hivatkozott a pénzügyminiszter 2004. január 15-én kelt, az Adóigazgatósághoz címzett általánosabb levelére, amelyben a miniszter kéri az Adóigazgatóságot, hogy ne fogadjon el olyan egyezségi javaslatot, amely adókövetelések adóhatósági leírásával jár. A szlovák hatóságok továbbá a 2004. február 3-án kelt, a kedvezményezett által említett levelet (lásd a (43) preambulumbekezdést), a 35 %-os egyezség kifejezett elutasításaként értelmezték. |
| --- | --- |

(63)

A szlovák hatóságok nem értenek egyet azzal, hogy az Adóigazgatósággal 2003 decemberében lezajlott találkozó bizonyíték arra, hogy az adóhatóság előzetesen elfogadta az egyezséget. Bemutatták az Adóigazgatóság 2004. július 6-i, az adóhatósághoz címzett levelét, amelyben az Adóigazgatóság jelzi, hogy az adóhatóság nem fogadhatja el a kedvezményezett által javasolt egyezséget, mivel az kedvezőtlen az állam számára. Ez a levél hivatkozott a pénzügyminiszter 2004. január 15-én kelt, az Adóigazgatósághoz címzett általánosabb levelére, amelyben a miniszter kéri az Adóigazgatóságot, hogy ne fogadjon el olyan egyezségi javaslatot, amely adókövetelések adóhatósági leírásával jár. A szlovák hatóságok továbbá a 2004. február 3-án kelt, a kedvezményezett által említett levelet (lásd a (43) preambulumbekezdést), a 35 %-os egyezség kifejezett elutasításaként értelmezték.

| (64) | A szlovák hatóságok azt állítják, hogy a kedvezményezett 2001 januárja és 2004 márciusa között nem fizette be időben a jövedéki adót, és adókötelezettségei tekintetében rendszeresen halasztással élt. |
| --- | --- |

(64)

A szlovák hatóságok azt állítják, hogy a kedvezményezett 2001 januárja és 2004 márciusa között nem fizette be időben a jövedéki adót, és adókötelezettségei tekintetében rendszeresen halasztással élt.

| (65) | A szlovák hatóságok szerint a két könyvvizsgálói jelentés becslései közti jelentős eltérések (lásd a (48) és (51) preambulumbekezdést) mindkét jelentés megbízhatóságát kétségessé teszik. A hatóságok különösen az EKORDA által a forgóeszközökhöz rendelt értékesítési együtthatót fogadták kétkedéssel. Ennek az együtthatónak 20 %-nál magasabbnak kellene lennie. |
| --- | --- |

(65)

A szlovák hatóságok szerint a két könyvvizsgálói jelentés becslései közti jelentős eltérések (lásd a (48) és (51) preambulumbekezdést) mindkét jelentés megbízhatóságát kétségessé teszik. A hatóságok különösen az EKORDA által a forgóeszközökhöz rendelt értékesítési együtthatót fogadták kétkedéssel. Ennek az együtthatónak 20 %-nál magasabbnak kellene lennie.

| (66) | Végül a szlovák hatóságok szerint a kedvezményezett nem dolgozott ki megvalósítható szerkezetátalakítási tervet, és a javasolt egyezségi intézkedések nem tekinthetők szerkezetátalakítási intézkedésnek. |
| --- | --- |

(66)

Végül a szlovák hatóságok szerint a kedvezményezett nem dolgozott ki megvalósítható szerkezetátalakítási tervet, és a javasolt egyezségi intézkedések nem tekinthetők szerkezetátalakítási intézkedésnek.

VI.   ÉRTÉKELÉS

1.   A BIZOTTSÁG HATÁSKÖRE

| (67) | Mivel az ügy szempontjából lényeges eseményekre Szlovákia 2004. május 1-jei uniós csatlakozása előtt került sor, a Bizottságnak először meg kell állapítania, hogy eljárhat-e a vitatott intézkedéssel összefüggésben. |
| --- | --- |

(67)

Mivel az ügy szempontjából lényeges eseményekre Szlovákia 2004. május 1-jei uniós csatlakozása előtt került sor, a Bizottságnak először meg kell állapítania, hogy eljárhat-e a vitatott intézkedéssel összefüggésben.

| (68) | A csatlakozás előtt hatályba léptetett, és a csatlakozást követően már nem alkalmazandó támogatási intézkedéseket a Bizottság sem a csatlakozási szerződés IV. mellékletének 3. pontjában az átmeneti mechanizmusra vonatkozóan megállapított eljárás, sem az EUMSZ 108. cikkében megállapított eljárás alapján nem vizsgálhatja meg. Az ilyen intézkedések vizsgálatára sem a csatlakozási szerződés, sem az Európai Unió működéséről szóló szerződés nem hatalmazza fel a Bizottságot. |
| --- | --- |

(68)

A csatlakozás előtt hatályba léptetett, és a csatlakozást követően már nem alkalmazandó támogatási intézkedéseket a Bizottság sem a csatlakozási szerződés IV. mellékletének 3. pontjában az átmeneti mechanizmusra vonatkozóan megállapított eljárás, sem az EUMSZ 108. cikkében megállapított eljárás alapján nem vizsgálhatja meg. Az ilyen intézkedések vizsgálatára sem a csatlakozási szerződés, sem az Európai Unió működéséről szóló szerződés nem hatalmazza fel a Bizottságot.

| (69) | A csatlakozás után hatályba léptetett intézkedések azonban egyértelműen a Bizottság hatáskörébe tartoznak. Az adott támogatási intézkedés életbe lépése időpontjának meghatározását tekintve a megfelelő kritérium az a kötelező erejű jogi aktus, amelyben a hatáskörrel rendelkező belföldi hatóságok vállalták a támogatás odaítélését (15). |
| --- | --- |

(69)

A csatlakozás után hatályba léptetett intézkedések azonban egyértelműen a Bizottság hatáskörébe tartoznak. Az adott támogatási intézkedés életbe lépése időpontjának meghatározását tekintve a megfelelő kritérium az a kötelező erejű jogi aktus, amelyben a hatáskörrel rendelkező belföldi hatóságok vállalták a támogatás odaítélését (15).

| (70) | A kedvezményezett azt állította, hogy a vitatott intézkedést a csatlakozás előtt léptették hatályba, és az a csatlakozást követően már nem alkalmazható (lásd a (43) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(70)

A kedvezményezett azt állította, hogy a vitatott intézkedést a csatlakozás előtt léptették hatályba, és az a csatlakozást követően már nem alkalmazható (lásd a (43) preambulumbekezdést).

| (71) | A Bizottság nem tudja elfogadni a kedvezményezett által felsorolt érveket. A csődeljárás megindítására tett javaslat nem a támogatást nyújtó hatóságtól, hanem a támogatás kedvezményezettjétől származott. Ugyancsak nem támogatást nyújtó hatóság hozta a csődeljárás megindításáról szóló bírósági határozatot. A határozat csak engedélyezte a kedvezményezettnek és a hitelezőinek, hogy folytassák a csődegyezségi tárgyalásokat, de nyilvánvaló módon nem jelentette magát a támogatásnyújtást. Nincs rá bizonyíték, hogy az Adóigazgatóság a 2003. decemberi találkozón a vitatott intézkedés elfogadásáról nyilatkozott. Ellenkezőleg, a szlovák hatóságok tagadtak minden előzetes beleegyezést. A 2004. február 3-i levél egyértelműen kifejezi a 35 %-os javaslat elutasítását. |
| --- | --- |

(71)

A Bizottság nem tudja elfogadni a kedvezményezett által felsorolt érveket. A csődeljárás megindítására tett javaslat nem a támogatást nyújtó hatóságtól, hanem a támogatás kedvezményezettjétől származott. Ugyancsak nem támogatást nyújtó hatóság hozta a csődeljárás megindításáról szóló bírósági határozatot. A határozat csak engedélyezte a kedvezményezettnek és a hitelezőinek, hogy folytassák a csődegyezségi tárgyalásokat, de nyilvánvaló módon nem jelentette magát a támogatásnyújtást. Nincs rá bizonyíték, hogy az Adóigazgatóság a 2003. decemberi találkozón a vitatott intézkedés elfogadásáról nyilatkozott. Ellenkezőleg, a szlovák hatóságok tagadtak minden előzetes beleegyezést. A 2004. február 3-i levél egyértelműen kifejezi a 35 %-os javaslat elutasítását.

| (72) | A hatáskörrel rendelkező hatóság a követelés egy részének leírásáról szóló határozatát 2004. július 9-én hozta, amikor az adóhatóság elfogadta a kedvezményezett egyezségi javaslatát. |
| --- | --- |

(72)

A hatáskörrel rendelkező hatóság a követelés egy részének leírásáról szóló határozatát 2004. július 9-én hozta, amikor az adóhatóság elfogadta a kedvezményezett egyezségi javaslatát.

| (73) | Ennek megfelelően tárgytalan az a kérdés, hogy az intézkedés a csatlakozást követően alkalmazható-e. |
| --- | --- |

(73)

Ennek megfelelően tárgytalan az a kérdés, hogy az intézkedés a csatlakozást követően alkalmazható-e.

| (74) | Következésképpen a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az EUMSZ 108. cikke alapján hatáskörrel rendelkezik a vitatott intézkedés értékelésére. |
| --- | --- |

(74)

Következésképpen a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az EUMSZ 108. cikke alapján hatáskörrel rendelkezik a vitatott intézkedés értékelésére.

2.   AZ EUMSZ 107. CIKKÉNEK (1) BEKEZDÉSE SZERINTI ÁLLAMI TÁMOGATÁS MEGLÉTE

| (75) | Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerint a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(75)

Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerint a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.

| (76) | Az adóhatósággal mint állami hatósággal szembeni tartozás leírása állami források felhasználását jelenti. Az intézkedés szelektív, mivel egyetlen vállalatot részesít előnyben. |
| --- | --- |

(76)

Az adóhatósággal mint állami hatósággal szembeni tartozás leírása állami források felhasználását jelenti. Az intézkedés szelektív, mivel egyetlen vállalatot részesít előnyben.

| (77) | A fizetésképtelenségi eljárást kiváltó eseményekig a kedvezményezett az alkoholtermékek, alkoholmentes italok, gyümölcs- és zöldségkonzerv, valamint ecet előállításának piacán volt jelen. A kedvezményezett 2003-ban Szlovákia harmadik legnagyobb alkoholtermék-gyártója volt. Az alkoholtermékek gyártására szóló engedélyének 2004 márciusában való elvesztése után a kedvezményezett egy másik vállalkozás, az Old Herold, s.r.o. által gyártott alkoholtermékek nagykereskedelmével foglalkozott, amelyek az Old Herold, s.r.o. által a kedvezményezettől bérelt termelőeszközökkel készültek. Minden területen, amelyen a kedvezményezett a csődegyezség előtt működött, és amelyeken jelenleg működik, a tagállamok közötti kereskedelem folyik. |
| --- | --- |

(77)

A fizetésképtelenségi eljárást kiváltó eseményekig a kedvezményezett az alkoholtermékek, alkoholmentes italok, gyümölcs- és zöldségkonzerv, valamint ecet előállításának piacán volt jelen. A kedvezményezett 2003-ban Szlovákia harmadik legnagyobb alkoholtermék-gyártója volt. Az alkoholtermékek gyártására szóló engedélyének 2004 márciusában való elvesztése után a kedvezményezett egy másik vállalkozás, az Old Herold, s.r.o. által gyártott alkoholtermékek nagykereskedelmével foglalkozott, amelyek az Old Herold, s.r.o. által a kedvezményezettől bérelt termelőeszközökkel készültek. Minden területen, amelyen a kedvezményezett a csődegyezség előtt működött, és amelyeken jelenleg működik, a tagállamok közötti kereskedelem folyik.

| (78) | A Bizottság a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatában kételyeit fejezte ki azt illetően, hogy az adott intézkedés nem torzítja-e a versenyt, vagy azzal nem fenyeget-e azáltal, hogy olyan előnyben részesíti a kedvezményezettet, amelyre az rendes körülmények között nem tehetne szert a piacon. Más szóval a Bizottságban kételkedett abban, hogy az állam a kedvezményezettel kapcsolatban piacgazdasági hitelezőként viselkedett-e. |
| --- | --- |

(78)

A Bizottság a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatában kételyeit fejezte ki azt illetően, hogy az adott intézkedés nem torzítja-e a versenyt, vagy azzal nem fenyeget-e azáltal, hogy olyan előnyben részesíti a kedvezményezettet, amelyre az rendes körülmények között nem tehetne szert a piacon. Más szóval a Bizottságban kételkedett abban, hogy az állam a kedvezményezettel kapcsolatban piacgazdasági hitelezőként viselkedett-e.

| (79) | Megállapítást nyert, hogy az egyezség a magánhitelezők esetében és az adóhatóság (állami hitelező) esetében azonos feltételeket tartalmazott a tartozás rendezésére vonatkozóan. A hitelezőkkel szembeni tartozás 35 %-át kellett kifizetni meghatározott időben, amelyet a kedvezményezett valóban teljesített. A fennmaradó 65 %-ot le kellet írni. |
| --- | --- |

(79)

Megállapítást nyert, hogy az egyezség a magánhitelezők esetében és az adóhatóság (állami hitelező) esetében azonos feltételeket tartalmazott a tartozás rendezésére vonatkozóan. A hitelezőkkel szembeni tartozás 35 %-át kellett kifizetni meghatározott időben, amelyet a kedvezményezett valóban teljesített. A fennmaradó 65 %-ot le kellet írni.

| (80) | A jelen ügyben azonban az adóhatóság rendkívül erős hitelezői pozícióval rendelkezett, amely nem mérhető a felszámolási eljárásban jellemzően részt vevő hitelezők pozíciójához. Az egyezséget megelőzően az adóhatóság jogi és gazdasági szempontból a magánhitelezőknél előnyösebb helyzetben volt. Az adóhatóság a felszámolási eljárásban nyilvántartásba vett követelések több mint 99 %-ával egyértelműen a legnagyobb, meghatározó hitelező volt, emellett – ami még fontosabb – önálló hitelezőként lépett fel. Követelései ennélfogva a felszámolási eljárás során bármikor kielégíthetők a biztosított eszközöknek a felszámolási eljárás során történő értékesítéséből származó bevételből: a (18) preambulumbekezdésben leírtak szerint e bevétel kizárólag az önálló hitelezők követeléseinek kielégítésére fordítható. Ezért meg kell vizsgálni, hogy az adóhatóság kihasznált-e minden rendelkezésére álló eszközt követelései lehető legmagasabb összegű érvényesítéséhez, ahogy azt egy piacgazdasági hitelező tette volna. |
| --- | --- |

(80)

A jelen ügyben azonban az adóhatóság rendkívül erős hitelezői pozícióval rendelkezett, amely nem mérhető a felszámolási eljárásban jellemzően részt vevő hitelezők pozíciójához. Az egyezséget megelőzően az adóhatóság jogi és gazdasági szempontból a magánhitelezőknél előnyösebb helyzetben volt. Az adóhatóság a felszámolási eljárásban nyilvántartásba vett követelések több mint 99 %-ával egyértelműen a legnagyobb, meghatározó hitelező volt, emellett – ami még fontosabb – önálló hitelezőként lépett fel. Követelései ennélfogva a felszámolási eljárás során bármikor kielégíthetők a biztosított eszközöknek a felszámolási eljárás során történő értékesítéséből származó bevételből: a (18) preambulumbekezdésben leírtak szerint e bevétel kizárólag az önálló hitelezők követeléseinek kielégítésére fordítható. Ezért meg kell vizsgálni, hogy az adóhatóság kihasznált-e minden rendelkezésére álló eszközt követelései lehető legmagasabb összegű érvényesítéséhez, ahogy azt egy piacgazdasági hitelező tette volna.

| (81) | Azok a feltételek, amelyeknek valamely intézkedésnek meg kell felelnie ahhoz, hogy az EUMSZ 107. cikke szerinti „támogatás” fogalma alá tartozzon, nem teljesülnek, ha a kedvezményezett vállalkozás az állami források felhasználásával rendelkezésére bocsátott előnnyel azonos előnyhöz a rendes piaci feltételeknek megfelelő körülmények között is hozzájuthatott volna (16). E mérlegelést pedig főszabály szerint a piacgazdasági hitelező tesztjének alkalmazásával kell lefolytatni. Abban az esetben, ha valamely állami hitelező fizetési könnyítést biztosít egy vállalkozás vele szemben fennálló tartozására, az ilyen fizetési könnyítések az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak minősülnek, ha az így nyújtott gazdasági előny jelentőségét figyelembe véve a kedvezményezett vállalkozás nyilvánvalóan nem juthatott volna hasonló könnyítésekhez az államéhoz lehető legközelebbi helyzetben lévő olyan magánhitelezőtől, aki pénzügyi nehézségekkel küzdő adóstól próbálja visszakövetelni a neki járó összegeket (17). |
| --- | --- |

(81)

Azok a feltételek, amelyeknek valamely intézkedésnek meg kell felelnie ahhoz, hogy az EUMSZ 107. cikke szerinti „támogatás” fogalma alá tartozzon, nem teljesülnek, ha a kedvezményezett vállalkozás az állami források felhasználásával rendelkezésére bocsátott előnnyel azonos előnyhöz a rendes piaci feltételeknek megfelelő körülmények között is hozzájuthatott volna (16). E mérlegelést pedig főszabály szerint a piacgazdasági hitelező tesztjének alkalmazásával kell lefolytatni. Abban az esetben, ha valamely állami hitelező fizetési könnyítést biztosít egy vállalkozás vele szemben fennálló tartozására, az ilyen fizetési könnyítések az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak minősülnek, ha az így nyújtott gazdasági előny jelentőségét figyelembe véve a kedvezményezett vállalkozás nyilvánvalóan nem juthatott volna hasonló könnyítésekhez az államéhoz lehető legközelebbi helyzetben lévő olyan magánhitelezőtől, aki pénzügyi nehézségekkel küzdő adóstól próbálja visszakövetelni a neki járó összegeket (17).

| (82) | A piacgazdasági szereplő teszt végeredményben akkor alkalmazható, ha az érintett tagállam nem állami hatóságként nyújtott gazdasági előnyt valamely vállalkozásnak. Ebből következik, hogy ha valamely tagállam a közigazgatási eljárás során az említett [tesztre] hivatkozik, kétség esetén az ő feladata egyértelműen, objektív és ellenőrizhető szempontok alapján bizonyítani, hogy a végrehajtott intézkedés az állam piacgazdasági szereplői minőségéből ered. E szempontokból világosan ki kell tűnnie, hogy az érintett tagállam a gazdasági előny nyújtását megelőzően vagy azzal egyidejűleg hozta az eljárására irányuló döntést. Ezzel összefüggésben többek között olyan szempontokat lehet elvárni, amelyekből kitűnik, hogy e döntés olyan gazdasági értékeléseken alapult, amelyek összemérhetők azokkal, amelyeket a jelen ügy körülményei között az említett tagállaméhoz lehető legközelebbi helyzetben lévő, ésszerűen gondolkodó piacgazdasági szereplő elvégzett volna. Az említett előny nyújtása után lefolytatott gazdasági értékelések, az érintett tagállam által lefolytatott eljárás tényleges előnyeinek visszamenőleges megállapítása, vagy a ténylegesen lefolytatott eljárás megválasztásának utólagos igazolásai azonban nem elegendőek (18). |
| --- | --- |

(82)

A piacgazdasági szereplő teszt végeredményben akkor alkalmazható, ha az érintett tagállam nem állami hatóságként nyújtott gazdasági előnyt valamely vállalkozásnak. Ebből következik, hogy ha valamely tagállam a közigazgatási eljárás során az említett [tesztre] hivatkozik, kétség esetén az ő feladata egyértelműen, objektív és ellenőrizhető szempontok alapján bizonyítani, hogy a végrehajtott intézkedés az állam piacgazdasági szereplői minőségéből ered. E szempontokból világosan ki kell tűnnie, hogy az érintett tagállam a gazdasági előny nyújtását megelőzően vagy azzal egyidejűleg hozta az eljárására irányuló döntést. Ezzel összefüggésben többek között olyan szempontokat lehet elvárni, amelyekből kitűnik, hogy e döntés olyan gazdasági értékeléseken alapult, amelyek összemérhetők azokkal, amelyeket a jelen ügy körülményei között az említett tagállaméhoz lehető legközelebbi helyzetben lévő, ésszerűen gondolkodó piacgazdasági szereplő elvégzett volna. Az említett előny nyújtása után lefolytatott gazdasági értékelések, az érintett tagállam által lefolytatott eljárás tényleges előnyeinek visszamenőleges megállapítása, vagy a ténylegesen lefolytatott eljárás megválasztásának utólagos igazolásai azonban nem elegendőek (18).

| (83) | Röviden, a Szlovák Köztársaság azt állítja, hogy nézete szerint az adott intézkedés állami támogatásnak tekintendő. Elismerte, hogy az egyezség idején az állami támogatás kérdését egyszerűen nem vették figyelembe, továbbá kérte a vitatott intézkedést megmentési támogatásként történő kezelését. Ennek alapján megállapítható, hogy az említett ítélkezési gyakorlat a jelen ügyben nem érvényesült, és a vitatott intézkedés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(83)

Röviden, a Szlovák Köztársaság azt állítja, hogy nézete szerint az adott intézkedés állami támogatásnak tekintendő. Elismerte, hogy az egyezség idején az állami támogatás kérdését egyszerűen nem vették figyelembe, továbbá kérte a vitatott intézkedést megmentési támogatásként történő kezelését. Ennek alapján megállapítható, hogy az említett ítélkezési gyakorlat a jelen ügyben nem érvényesült, és a vitatott intézkedés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak minősül.

| (84) | A kedvezményezett azt állította, hogy az intézkedés támogatástól mentes volt, és előterjesztette az említett dokumentumokat, különösen a két könyvvizsgálói jelentést. |
| --- | --- |

(84)

A kedvezményezett azt állította, hogy az intézkedés támogatástól mentes volt, és előterjesztette az említett dokumentumokat, különösen a két könyvvizsgálói jelentést.

| (85) | A Bizottság a kedvezményezett, valamint a szlovák hatóságok által nyújtott információk alapján a következő tényeket állapította meg a kedvezményezettnek az adott évi pénzügyi helyzetéről, a piacgazdasági hitelező tesztjének alkalmazásához szükséges terjedelemben. A Bizottság sem a kedvezményezett által benyújtott 2004. március 31-i adatokat, sem a szlovák hatóságok által benyújtott 2004. június 17-i adatokat nem ellenőrizheti a kedvezményezett nyilvántartása alapján. A Bizottságnak azonban nincs oka kétségbe vonni az adatok pontosságát.

  3.   táblázat


  A kedvezményezett pénzügyi helyzete 2003–2004-ben (millió SKK) | 2003.12.31. (19) | 2004.3.31. (20) | 2004.4.28. (21) | 2004.6.17. (22) | 2004.12.31. (23) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Állóeszköz (24) | 208 | 205 | 204 | 200 | 200 |
| Készletek | 119 | 209 | 176 | 84 | 52 |
| Készpénz | 3 | 50 | 94 | 161 | 27 |
| Rövid lejáratú vevőkövetelések | 128 | 98 (25) | 80 | 63 (26) | 97 |

(85)

A Bizottság a kedvezményezett, valamint a szlovák hatóságok által nyújtott információk alapján a következő tényeket állapította meg a kedvezményezettnek az adott évi pénzügyi helyzetéről, a piacgazdasági hitelező tesztjének alkalmazásához szükséges terjedelemben. A Bizottság sem a kedvezményezett által benyújtott 2004. március 31-i adatokat, sem a szlovák hatóságok által benyújtott 2004. június 17-i adatokat nem ellenőrizheti a kedvezményezett nyilvántartása alapján. A Bizottságnak azonban nincs oka kétségbe vonni az adatok pontosságát.

3.   táblázat

A kedvezményezett pénzügyi helyzete 2003–2004-ben (millió SKK)

2003.12.31. (19)

2004.3.31. (20)

2004.4.28. (21)

2004.6.17. (22)

2004.12.31. (23)

Állóeszköz (24)

208

205

204

200

200

Készletek

119

209

176

84

52

Készpénz

3

50

94

161

27

Rövid lejáratú vevőkövetelések

128

98 (25)

80

63 (26)

97

| (86) | A Bizottság először megvizsgálja a kedvezményezett által azon állítása alátámasztására benyújtott bizonyítékokat, hogy az adóhatóság számára a felszámolási eljárás hátrányosabb lett volna, mint a csődeljárás (2.1. szakasz). A Bizottság ezt követően az adóhatóság helyzetét az adóvégrehajtáshoz képest vizsgálja meg (2.2. szakasz). A bizottság végül megvizsgálja a szlovák hatóságok és a kedvezményezett által beterjesztett egyéb bizonyítékokat (2.3. szakasz). |
| --- | --- |

(86)

A Bizottság először megvizsgálja a kedvezményezett által azon állítása alátámasztására benyújtott bizonyítékokat, hogy az adóhatóság számára a felszámolási eljárás hátrányosabb lett volna, mint a csődeljárás (2.1. szakasz). A Bizottság ezt követően az adóhatóság helyzetét az adóvégrehajtáshoz képest vizsgálja meg (2.2. szakasz). A bizottság végül megvizsgálja a szlovák hatóságok és a kedvezményezett által beterjesztett egyéb bizonyítékokat (2.3. szakasz).

| (87) | A (37) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően a csődegyezségbe bevont tartozás összegét a rendkívüli perorvoslati eljárás eredményeképpen csökkentették. Említést érdemel azonban, hogy a határozat több évvel a csődegyezség megkötéséről szóló döntés után született. A piacgazdasági hitelező tesztjének alkalmazásában az állami hitelező eljárását továbbra is az akkor rendelkezésre álló információk alapján kell megítélni, amikor egy feltételezett hitelező értékelte volna, hogy a lehetséges eljárások közül melyik a legmegfelelőbb. Az alábbi elemzés ezért a 2004. július 23-án megkötött csődegyezségben szereplő adatokat használja fel. |
| --- | --- |

(87)

A (37) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően a csődegyezségbe bevont tartozás összegét a rendkívüli perorvoslati eljárás eredményeképpen csökkentették. Említést érdemel azonban, hogy a határozat több évvel a csődegyezség megkötéséről szóló döntés után született. A piacgazdasági hitelező tesztjének alkalmazásában az állami hitelező eljárását továbbra is az akkor rendelkezésre álló információk alapján kell megítélni, amikor egy feltételezett hitelező értékelte volna, hogy a lehetséges eljárások közül melyik a legmegfelelőbb. Az alábbi elemzés ezért a 2004. július 23-án megkötött csődegyezségben szereplő adatokat használja fel.

2.1.   A csődegyezség és a felszámolás összehasonlítása

| (88) | Annak értékelése céljából tehát, hogy a kedvezményezett valóban előnyhöz jutott-e, a Bizottságnak olyan átfogó mérlegelést kell lefolytatnia, amely figyelembe veszi az adott ügyben releváns minden olyan adatot, amely lehetővé teszi számára annak eldöntését, hogy a kedvezményezett vállalkozás magánhitelezőtől nyilvánvalóan nem jutott volna-e hasonló könnyítésekhez (27). Más szóval meg kell vizsgálnia, hogy az adóhatóság a csődegyezség keretében javasolt feltételek elfogadásával járt-e jobban, vagy előnyösebb lett volna-e számára, ha felszámolási eljárást kezdeményez. |
| --- | --- |

(88)

Annak értékelése céljából tehát, hogy a kedvezményezett valóban előnyhöz jutott-e, a Bizottságnak olyan átfogó mérlegelést kell lefolytatnia, amely figyelembe veszi az adott ügyben releváns minden olyan adatot, amely lehetővé teszi számára annak eldöntését, hogy a kedvezményezett vállalkozás magánhitelezőtől nyilvánvalóan nem jutott volna-e hasonló könnyítésekhez (27). Más szóval meg kell vizsgálnia, hogy az adóhatóság a csődegyezség keretében javasolt feltételek elfogadásával járt-e jobban, vagy előnyösebb lett volna-e számára, ha felszámolási eljárást kezdeményez.

| (89) | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az EKORDA jelentése nem nyújt hiteles alapot a javasolt egyezség és a feltételezet felszámolási eljárás összehasonlításához. The szlovák hatóságok e tekintetben egyetértenek a Bizottsággal. |
| --- | --- |

(89)

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az EKORDA jelentése nem nyújt hiteles alapot a javasolt egyezség és a feltételezet felszámolási eljárás összehasonlításához. The szlovák hatóságok e tekintetben egyetértenek a Bizottsággal.

| (90) | A Bizottság először is megjegyzi, hogy az EKORDA 2004. július 7-i jelentésében (csupán két nappal a hitelezők találkozója előtt) számításaihoz a kedvezményezett eszközeinek 2004. március 31-i állapotát használta fel. A 3. táblázatból világosan kitűnik, hogy a különböző eszközök állománya 2004. március 31. után jelentősen megváltozott. Nevezetesen értékesítésre került a készletek számottevő része, amely a készpénzállomány megnövekedéséhez vezetett. Ezeknek a változásoknak nagy jelentősége van az értékesítési együtthatók alkalmazásakor, amelyek 20 %-tól (készletek és rövid lejáratú követelések) 100 %-ig (készpénz) terjednek. Feltételezve, hogy az EKORDA által megállapított értékesítési együtthatók helyesek (amelyet a Bizottság az alább kifejtett okokból vitat), az EKORDA által alkalmazott módszertan felhasználása mellett a következő táblázat bemutatja, milyen mértékben térnének el az EKORDA számítási eredményei, ha a 2004. április 28-i és a 2004. június 17-i, vagyis a hitelezők 2004. július 9-i találkozója előtti adatokra támaszkodnának.

  4.   táblázat


  A kedvezményezett eszközeinek felszámolási eljárásban történő értékesítéséből várható bevétel (millió SKK) | Állapot az adott időpontban: |
| --- | --- | --- |
| | 2004.3.31. | 2004.4.28. | 2004.6.17. |
| | Értékesítési együttható (%) | Könyv szerinti érték | Bevétel | Könyv szerinti érték | Bevétel | Könyv szerinti érték | Bevétel |
| Állóeszköz | 45 | 205 | 92 | 204 | 92 | 200 | 90 |
| Készletek | 20 | 209 | 42 | 176 | 35 | 84 | 17 |
| Rövid lejáratú követelések | 20 | 98 (28) | 20 | 86 (29) | 17 | 37 (30) | 7 |
| Készpénz | 100 | 50 | 50 | 94 | 94 | 161 | 161 |
| Összesen | | | 204 | | 238 | | 275 |

(90)

A Bizottság először is megjegyzi, hogy az EKORDA 2004. július 7-i jelentésében (csupán két nappal a hitelezők találkozója előtt) számításaihoz a kedvezményezett eszközeinek 2004. március 31-i állapotát használta fel. A 3. táblázatból világosan kitűnik, hogy a különböző eszközök állománya 2004. március 31. után jelentősen megváltozott. Nevezetesen értékesítésre került a készletek számottevő része, amely a készpénzállomány megnövekedéséhez vezetett. Ezeknek a változásoknak nagy jelentősége van az értékesítési együtthatók alkalmazásakor, amelyek 20 %-tól (készletek és rövid lejáratú követelések) 100 %-ig (készpénz) terjednek. Feltételezve, hogy az EKORDA által megállapított értékesítési együtthatók helyesek (amelyet a Bizottság az alább kifejtett okokból vitat), az EKORDA által alkalmazott módszertan felhasználása mellett a következő táblázat bemutatja, milyen mértékben térnének el az EKORDA számítási eredményei, ha a 2004. április 28-i és a 2004. június 17-i, vagyis a hitelezők 2004. július 9-i találkozója előtti adatokra támaszkodnának.

4.   táblázat

A kedvezményezett eszközeinek felszámolási eljárásban történő értékesítéséből várható bevétel (millió SKK)

Állapot az adott időpontban:

2004.3.31.

2004.4.28.

2004.6.17.

Értékesítési együttható (%)

Könyv szerinti érték

Bevétel

Könyv szerinti érték

Bevétel

Könyv szerinti érték

Bevétel

Állóeszköz

45

205

92

204

92

200

90

Készletek

20

209

42

176

35

84

17

Rövid lejáratú követelések

20

98 (28)

20

86 (29)

17

37 (30)

7

Készpénz

100

50

50

94

94

161

161

Összesen

204

238

275

| (91) | Meg kell említeni, hogy a kedvezményezett által a bíróság elé terjesztett üzleti terv 110 millió SKK értékű készletértékesítéssel számolt a 2004 március–május közötti időszakra. Az EKORDA-nak ezért tudnia kellett, hogy a kedvezményezett eszközei 2004. március 31. után számottevően megváltoznak, ezt azonban nem vette figyelembe. |
| --- | --- |

(91)

Meg kell említeni, hogy a kedvezményezett által a bíróság elé terjesztett üzleti terv 110 millió SKK értékű készletértékesítéssel számolt a 2004 március–május közötti időszakra. Az EKORDA-nak ezért tudnia kellett, hogy a kedvezményezett eszközei 2004. március 31. után számottevően megváltoznak, ezt azonban nem vette figyelembe.

| (92) | A kedvezményezett eszközeinek 2004. április 28-i könyv szerinti értéke alapján arra lehetett volna következtetni, hogy a felszámolási eljárásban a kedvezményezett eszközeinek értékesítéséből várható bevétel (238 millió SKK, azaz 6,3 millió EUR) magasabb lett volna, mint a jelentésben becsült összeg (204 millió SKK, azaz 5,3 millió EUR). A 2004. júniusi adatok alapján végzett elemzésből egyértelműen következtetni lehetett volna arra, hogy a felszámolási eljárásban a kedvezményezett eszközeinek értékesítéséből várható bevétel (275 millió SKK, azaz 7,2 millió EUR) magasabb lett volna, mint az egyezség keretében felajánlott összeg, így az adóhatóságnak élnie kellett volna vétójogával, és az egyezségi eljárás megszüntetése érdekében a javaslatot el kellett volna utasítania. A Bizottság ismételten felhívja a figyelmet, hogy ezeket az eredményeket azon feltételezések és módszertan révén kapta, amelyeket az EKORDA alkalmazott. |
| --- | --- |

(92)

A kedvezményezett eszközeinek 2004. április 28-i könyv szerinti értéke alapján arra lehetett volna következtetni, hogy a felszámolási eljárásban a kedvezményezett eszközeinek értékesítéséből várható bevétel (238 millió SKK, azaz 6,3 millió EUR) magasabb lett volna, mint a jelentésben becsült összeg (204 millió SKK, azaz 5,3 millió EUR). A 2004. júniusi adatok alapján végzett elemzésből egyértelműen következtetni lehetett volna arra, hogy a felszámolási eljárásban a kedvezményezett eszközeinek értékesítéséből várható bevétel (275 millió SKK, azaz 7,2 millió EUR) magasabb lett volna, mint az egyezség keretében felajánlott összeg, így az adóhatóságnak élnie kellett volna vétójogával, és az egyezségi eljárás megszüntetése érdekében a javaslatot el kellett volna utasítania. A Bizottság ismételten felhívja a figyelmet, hogy ezeket az eredményeket azon feltételezések és módszertan révén kapta, amelyeket az EKORDA alkalmazott.

| (93) | A Bizottság azonban nem fogadhatja el az EKORDA által alkalmazott módszertant, és a kedvezményezett feltételezéseit nem tarthatja megbízhatónak. Ezt a következtetést erősítik meg a szlovák hatóságok kételyei, amelyeket a (60) és (65) preambulumbekezdés említ. |
| --- | --- |

(93)

A Bizottság azonban nem fogadhatja el az EKORDA által alkalmazott módszertant, és a kedvezményezett feltételezéseit nem tarthatja megbízhatónak. Ezt a következtetést erősítik meg a szlovák hatóságok kételyei, amelyeket a (60) és (65) preambulumbekezdés említ.

| (94) | Az EKORDA először is nem magyarázza meg a jelentésében, hogy milyen módon állapította meg a három értékesítési együtthatót. Az értékesítési együtthatók célja a felszámolási eljárás keretében értékesített eszközök fennmaradó értékének kiszámítása, figyelembe véve az értékesítés jellegét, pl. hogy az eszközöket külön, határidőre stb. értékesítik. Ezért feltételezhető, hogy a felszámolás keretében értékesített eszközök értéke – az adott eszközök típusától függően – általában alacsonyabb a könyv szerinti értéknél. Az értékesítési együttható a felszámolás során kapott eszközérték a könyv szerinti érték százalékában kifejezve. |
| --- | --- |

(94)

Az EKORDA először is nem magyarázza meg a jelentésében, hogy milyen módon állapította meg a három értékesítési együtthatót. Az értékesítési együtthatók célja a felszámolási eljárás keretében értékesített eszközök fennmaradó értékének kiszámítása, figyelembe véve az értékesítés jellegét, pl. hogy az eszközöket külön, határidőre stb. értékesítik. Ezért feltételezhető, hogy a felszámolás keretében értékesített eszközök értéke – az adott eszközök típusától függően – általában alacsonyabb a könyv szerinti értéknél. Az értékesítési együttható a felszámolás során kapott eszközérték a könyv szerinti érték százalékában kifejezve.

| (95) | Az állóeszközvagyon 45 %-os értékesítési együtthatója szintén alacsonynak tűnik. A kedvezményezett szerint az adóhatóság zálogjogával terhelt eszközeinek értéke 194 millió SKK volt (31). A kedvezményezett szerint ez az érték a 2003-2004. évek fordulóján független szakértők által becsült érték. A Bizottság nézete szerint az ilyen „szakértői értéknek” rendszerint az aktívák általános értékét kell tükröznie, amelynek helyettesítő értéke kifejezi, hogy az eszköz egy adott időpontban mennyiért értékesíthető. A Bizottság emlékeztet arra, hogy az eszközök szakértői értékét azért állapították meg, hogy az adóigazgatási törvény előírásainak megfelelően meghatározzák biztosítéki értéküket, amellyel a kedvezményezettnek a szlovák hatóságokkal szembeni halasztott adótartozása fedezhető. Az EKORDA nem nyújt semmilyen magyarázatot arra nézve, hogy az állóeszközvagyon felszámolás során történő értékesítéséből származó bevétel miért csak a 205 millió SKK könyv szerinti érték 45 %-át érné el, miközben maga a kedvezményezett jóval magasabbra értékelte ezeket az eszközöket. |
| --- | --- |

(95)

Az állóeszközvagyon 45 %-os értékesítési együtthatója szintén alacsonynak tűnik. A kedvezményezett szerint az adóhatóság zálogjogával terhelt eszközeinek értéke 194 millió SKK volt (31). A kedvezményezett szerint ez az érték a 2003-2004. évek fordulóján független szakértők által becsült érték. A Bizottság nézete szerint az ilyen „szakértői értéknek” rendszerint az aktívák általános értékét kell tükröznie, amelynek helyettesítő értéke kifejezi, hogy az eszköz egy adott időpontban mennyiért értékesíthető. A Bizottság emlékeztet arra, hogy az eszközök szakértői értékét azért állapították meg, hogy az adóigazgatási törvény előírásainak megfelelően meghatározzák biztosítéki értéküket, amellyel a kedvezményezettnek a szlovák hatóságokkal szembeni halasztott adótartozása fedezhető. Az EKORDA nem nyújt semmilyen magyarázatot arra nézve, hogy az állóeszközvagyon felszámolás során történő értékesítéséből származó bevétel miért csak a 205 millió SKK könyv szerinti érték 45 %-át érné el, miközben maga a kedvezményezett jóval magasabbra értékelte ezeket az eszközöket.

| (96) | A kedvezményezett azon állítása kapcsán, hogy nehéz lenne vevőt találni, mivel a zálogjoggal terhelt gépek és berendezések nagy része csak alkoholtermékek, alkoholmentes italok vagy konzervek előállítására alkalmas, a Bizottságnak a következő két észrevétele van. Először is a zálogjoggal terhelt ingatlanok „szakértői értéke” 105 millió SKK volt, amely önmagában is magasabb összeg, mint az EKORDA által feltételezett teljes bevétel (92 millió SKK). Másodszor, a vállalkozással kapcsolatos fejleményekből kiderül, hogy egyes termelőeszközei gyorsan új felhasználóra találtak (Old Herold, s.r.o.). Miután a kedvezményezett elveszítette az alkoholtermékek gyártására szóló engedélyét, termelőeszközeit bérbe adta az Old Heroldnak. Úgy tűnik tehát, hogy egy versenytárs közvetlenül érdeklődött ezen a termelőeszközök iránt. |
| --- | --- |

(96)

A kedvezményezett azon állítása kapcsán, hogy nehéz lenne vevőt találni, mivel a zálogjoggal terhelt gépek és berendezések nagy része csak alkoholtermékek, alkoholmentes italok vagy konzervek előállítására alkalmas, a Bizottságnak a következő két észrevétele van. Először is a zálogjoggal terhelt ingatlanok „szakértői értéke” 105 millió SKK volt, amely önmagában is magasabb összeg, mint az EKORDA által feltételezett teljes bevétel (92 millió SKK). Másodszor, a vállalkozással kapcsolatos fejleményekből kiderül, hogy egyes termelőeszközei gyorsan új felhasználóra találtak (Old Herold, s.r.o.). Miután a kedvezményezett elveszítette az alkoholtermékek gyártására szóló engedélyét, termelőeszközeit bérbe adta az Old Heroldnak. Úgy tűnik tehát, hogy egy versenytárs közvetlenül érdeklődött ezen a termelőeszközök iránt.

| (97) | A készleteket illetően a szlovák hatóságok is úgy ítélik meg, hogy az értékesítési együtthatónak 20 %-nál magasabbnak kellene lennie. |
| --- | --- |

(97)

A készleteket illetően a szlovák hatóságok is úgy ítélik meg, hogy az értékesítési együtthatónak 20 %-nál magasabbnak kellene lennie.

| (98) | A kedvezményezettnek 2004-ben 110 millió SKK bevétele származott készletei eladásából (lásd a (35) preambulumbekezdést). Ez több, mint a készletek azon könyv szerinti értékének 50 %-a, amelyre az EKORDA az értékelését alapozta. Ez erősen utal arra, hogy a 20 %-os értékesítési együttható túl alacsony volt. A 2004. évi mérlegben a készleteket érintő változások is ezt a következtetést támasztják alá. Ezenkívül üzleti tervében maga a kedvezményezett 110 millió SKK-ra becsülte a készletek 2004 márciusa és májusa közti értékesítéséből származó bevétel összegét (lásd a (35) preambulumbekezdést). Az EKORDA figyelmen kívül hagyta ezt a becslést. Végül a kedvezményezett tevékenységeinek jellegéből arra lehet következtetni, hogy a készleteket a forgalmazók vagy fogyasztók részére közvetlenül értékesíthető kész- vagy félkész termékek alkották, ami szintén a magasabb értékesítési együttható alkalmazását támasztja alá. |
| --- | --- |

(98)

A kedvezményezettnek 2004-ben 110 millió SKK bevétele származott készletei eladásából (lásd a (35) preambulumbekezdést). Ez több, mint a készletek azon könyv szerinti értékének 50 %-a, amelyre az EKORDA az értékelését alapozta. Ez erősen utal arra, hogy a 20 %-os értékesítési együttható túl alacsony volt. A 2004. évi mérlegben a készleteket érintő változások is ezt a következtetést támasztják alá. Ezenkívül üzleti tervében maga a kedvezményezett 110 millió SKK-ra becsülte a készletek 2004 márciusa és májusa közti értékesítéséből származó bevétel összegét (lásd a (35) preambulumbekezdést). Az EKORDA figyelmen kívül hagyta ezt a becslést. Végül a kedvezményezett tevékenységeinek jellegéből arra lehet következtetni, hogy a készleteket a forgalmazók vagy fogyasztók részére közvetlenül értékesíthető kész- vagy félkész termékek alkották, ami szintén a magasabb értékesítési együttható alkalmazását támasztja alá.

| (99) | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a készletek esetében 52 %-os értékesítési együtthatót kell alkalmazni. Ez az adat az egyezség finanszírozása céljából értékesített készletekből származó bevétel kedvezményezett által becsült összegén alapul (110 millió SKK). Figyelembe véve az akkori könyv szerinti értéket (209 millió SKK), az alkalmazandó értékesítési együttható tehát legalább 52 % (209 millió 52 %-a 110 millió). |
| --- | --- |

(99)

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a készletek esetében 52 %-os értékesítési együtthatót kell alkalmazni. Ez az adat az egyezség finanszírozása céljából értékesített készletekből származó bevétel kedvezményezett által becsült összegén alapul (110 millió SKK). Figyelembe véve az akkori könyv szerinti értéket (209 millió SKK), az alkalmazandó értékesítési együttható tehát legalább 52 % (209 millió 52 %-a 110 millió).

| (100) | A rövid lejáratú követelések esetében az EKORDA kettős helyesbítést alkalmazott. Először 59 %-kal helyesbítette azok könyv szerinti értékét (a könyv szerinti érték 166 millió SKK volt, az EKORDA számításaiban 98 millió SKK szerepelt), ezen felül pedig a 20 %-os alacsony értékesítési együtthatót alkalmazta. Ez a módszer vitatható. A követelések könyv szerinti értékének helyesbítése elfogadható azoknak egy adott időpontbeli valós értékének kifejezésére. Az EKORDA azonban nem szolgál semmilyen magyarázattal arra nézve, hogy miért lenne a bevétel felszámolás esetén csak egyötöde (20 millió SKK) annak az összegnek, amelyről maga a kedvezményezett feltételezte, hogy vevőitől befolyhat (98 millió SKK). |
| --- | --- |

(100)

A rövid lejáratú követelések esetében az EKORDA kettős helyesbítést alkalmazott. Először 59 %-kal helyesbítette azok könyv szerinti értékét (a könyv szerinti érték 166 millió SKK volt, az EKORDA számításaiban 98 millió SKK szerepelt), ezen felül pedig a 20 %-os alacsony értékesítési együtthatót alkalmazta. Ez a módszer vitatható. A követelések könyv szerinti értékének helyesbítése elfogadható azoknak egy adott időpontbeli valós értékének kifejezésére. Az EKORDA azonban nem szolgál semmilyen magyarázattal arra nézve, hogy miért lenne a bevétel felszámolás esetén csak egyötöde (20 millió SKK) annak az összegnek, amelyről maga a kedvezményezett feltételezte, hogy vevőitől befolyhat (98 millió SKK).

| (101) | A rövid lejáratú követelések 2004. márciusi könyv szerinti értékét (166 millió SKK) az EKORDA 98 millió SKK-ra helyesbítette a behajthatatlan vagy alacsony minőségű követelések figyelembevételével. Ezenfelül az EKORDA a helyesbített könyv szerinti értékre mindössze 20 %-os értékesítési együtthatót alkalmazott. Az EKORDA által a rövid lejáratú követelések könyv szerinti értékére alkalmazott 59 %-os együttható a 2004. júniusi könyv szerinti értéket (63 millió SKK) alapul véve 37 millió SKK-t eredményez. A szlovák hatóságoktól származó információk szerint azonban a követelések 63 millió SKK értékben végrehajthatóak voltak. Ezért kétséges, hogy ezek könyv szerinti értékét szükséges-e helyesbíteni. |
| --- | --- |

(101)

A rövid lejáratú követelések 2004. márciusi könyv szerinti értékét (166 millió SKK) az EKORDA 98 millió SKK-ra helyesbítette a behajthatatlan vagy alacsony minőségű követelések figyelembevételével. Ezenfelül az EKORDA a helyesbített könyv szerinti értékre mindössze 20 %-os értékesítési együtthatót alkalmazott. Az EKORDA által a rövid lejáratú követelések könyv szerinti értékére alkalmazott 59 %-os együttható a 2004. júniusi könyv szerinti értéket (63 millió SKK) alapul véve 37 millió SKK-t eredményez. A szlovák hatóságoktól származó információk szerint azonban a követelések 63 millió SKK értékben végrehajthatóak voltak. Ezért kétséges, hogy ezek könyv szerinti értékét szükséges-e helyesbíteni.

| (102) | Mindenesetre nincs egyértelmű ok arra, hogy a felszámolási értéknek miért kell a helyesbített adatnál is alacsonyabbnak lennie. A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy a rövid lejáratú követelésekből várható bevétel semmi esetre sem lehet kevesebb a helyesbített 37 millió SKK összegnél. |
| --- | --- |

(102)

Mindenesetre nincs egyértelmű ok arra, hogy a felszámolási értéknek miért kell a helyesbített adatnál is alacsonyabbnak lennie. A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy a rövid lejáratú követelésekből várható bevétel semmi esetre sem lehet kevesebb a helyesbített 37 millió SKK összegnél.

| (103) | A fentiekre tekintettel a Bizottság helyesbítette az EKORDA becsléseit, és a 2004. júniusi adatok alapján új értékelést végzett. Ebből az értékelésből egyértelműen kiderül, hogy a kedvezményezett eszközeinek felszámolási eljárásban történő értékesítéséből várható bevétel sokkal magasabb volt az EKORDA jelentésében előre jelzett bevételnél. Az adatokat az alábbi táblázat foglalja össze.

  5.   táblázat


  A kedvezményezett eszközeinek felszámolási eljárásban történő értékesítéséből várható bevétel


  Az EKORDA által közölt és a Bizottság által helyesbített adatok összehasonlítása (millió SKK) | EKORDA
  (2004.3.31.) | Helyesbített
  (2004.6.17.) |
| --- | --- | --- | --- |
| | Könyv szerinti érték | Bevétel | Könyv szerinti érték | Bevétel |
| Állóeszköz | 205 | 92 | 200 | 194 (32) |
| Készletek | 209 | 42 | 84 | 43 (33) |
| Rövid lejáratú követelések | 98 (34) | 20 | 63 | 37 (35) |
| Készpénz | 50 | 50 | 161 | 161 |
| Összesen | 562 | 204 | 508 | 435 |

(103)

A fentiekre tekintettel a Bizottság helyesbítette az EKORDA becsléseit, és a 2004. júniusi adatok alapján új értékelést végzett. Ebből az értékelésből egyértelműen kiderül, hogy a kedvezményezett eszközeinek felszámolási eljárásban történő értékesítéséből várható bevétel sokkal magasabb volt az EKORDA jelentésében előre jelzett bevételnél. Az adatokat az alábbi táblázat foglalja össze.

5.   táblázat

A kedvezményezett eszközeinek felszámolási eljárásban történő értékesítéséből várható bevétel

Az EKORDA által közölt és a Bizottság által helyesbített adatok összehasonlítása (millió SKK)

EKORDA

(2004.3.31.)

Helyesbített

(2004.6.17.)

Könyv szerinti érték

Bevétel

Könyv szerinti érték

Bevétel

Állóeszköz

205

92

200

194 (32)

Készletek

209

42

84

43 (33)

Rövid lejáratú követelések

98 (34)

20

63

37 (35)

Készpénz

50

50

161

161

Összesen

562

204

508

435

| (104) | A kedvezményezettnek az eljárás megindításáról szóló határozathoz fűzött észrevételei szerint a kedvezményezett eszközeinek felszámolási eljárás keretében történő értékesítéséből várható bevétel 18 %-át a felszámolási eljárás költségei teszik ki. A kedvezményezett a Világbank 2004. évi jelentése alapján ezt megfelelő aránynak tartja (36). A kedvezményezett eszközeinek felszámolási eljárásban történő értékesítéséből várható bevétel Bizottság által helyesbített összege, valamint az említett arány alapján a felszámolási eljárás költségei 78,3 millió SKK-ra tehetők. Ezt az összeget a kedvezményezett eszközeinek értékesítéséből származó bevétel helyesbített összegéből levonva magasabb összeg adódik, mint az adóhatóság által az egyezség alapján kapott összeg (435 millió SKK – 78,3 millió SKK = 356,7 millió SKK; az egyezség keretében elfogadott összeg 224,3 millió SKK volt). |
| --- | --- |

(104)

A kedvezményezettnek az eljárás megindításáról szóló határozathoz fűzött észrevételei szerint a kedvezményezett eszközeinek felszámolási eljárás keretében történő értékesítéséből várható bevétel 18 %-át a felszámolási eljárás költségei teszik ki. A kedvezményezett a Világbank 2004. évi jelentése alapján ezt megfelelő aránynak tartja (36). A kedvezményezett eszközeinek felszámolási eljárásban történő értékesítéséből várható bevétel Bizottság által helyesbített összege, valamint az említett arány alapján a felszámolási eljárás költségei 78,3 millió SKK-ra tehetők. Ezt az összeget a kedvezményezett eszközeinek értékesítéséből származó bevétel helyesbített összegéből levonva magasabb összeg adódik, mint az adóhatóság által az egyezség alapján kapott összeg (435 millió SKK – 78,3 millió SKK = 356,7 millió SKK; az egyezség keretében elfogadott összeg 224,3 millió SKK volt).

| (105) | Az 5. táblázat szerint a kedvezményezett eszközeinek felszámolási eljárásban történő értékesítéséből várható bevétel 435 millió SKK volt. Tekintettel arra, hogy az értékesítés bevételének közel 100 %-a az adóhatóságot illette volna (37), a kedvezményezett által jelzett, a bevétel 18 %-át kitevő felszámolási költségeket is figyelembe véve az adóhatóság 132,4 millió SKK-val nagyobb összeget kapott volna, mint a csődegyezség alapján. |
| --- | --- |

(105)

Az 5. táblázat szerint a kedvezményezett eszközeinek felszámolási eljárásban történő értékesítéséből várható bevétel 435 millió SKK volt. Tekintettel arra, hogy az értékesítés bevételének közel 100 %-a az adóhatóságot illette volna (37), a kedvezményezett által jelzett, a bevétel 18 %-át kitevő felszámolási költségeket is figyelembe véve az adóhatóság 132,4 millió SKK-val nagyobb összeget kapott volna, mint a csődegyezség alapján.

| (106) | Ezenfelül az EKORDA által megadott igen alacsony értékesítési együtthatókat a kedvezményezett eszközeinek 2004. júniusi értékére alkalmazva az eszközök értékesítéséből várható bevétel (a felszámolás 18 %-os költségeinek levonása után) 225,5 millió SKK, amely még mindig magasabb, mint az adóhatóság által a csődegyezség keretében elfogadott összeg (38). |
| --- | --- |

(106)

Ezenfelül az EKORDA által megadott igen alacsony értékesítési együtthatókat a kedvezményezett eszközeinek 2004. júniusi értékére alkalmazva az eszközök értékesítéséből várható bevétel (a felszámolás 18 %-os költségeinek levonása után) 225,5 millió SKK, amely még mindig magasabb, mint az adóhatóság által a csődegyezség keretében elfogadott összeg (38).

| (107) | A Bizottság végül megjegyzi, hogy a szlovák hatóságok nem támasztották alá a kedvezményezettnek azt az állítását, hogy az adóhatóságnak a hitelezők 2004. július 9-i találkozója előtt rendelkezésére állt az EKORDA jelentése, így döntését annak felhasználásával hozhatta volna meg. Az adóhatóságnak azonban rendelkezésére álltak saját 2004. júniusi vizsgálatának eredményei, amelyek szerint a Frucona jelentős értékű eszközökkel rendelkezett (lásd a 3. táblázatot). Ezen adatok alapján az Adóigazgatóság 2004. július 6-i, az adóhatósághoz címzett levelében jelezte, hogy a helyi adóhatóság nem fogadhatja el a kedvezményezett által javasolt egyezséget, mivel az kedvezőtlen az állam számára. |
| --- | --- |

(107)

A Bizottság végül megjegyzi, hogy a szlovák hatóságok nem támasztották alá a kedvezményezettnek azt az állítását, hogy az adóhatóságnak a hitelezők 2004. július 9-i találkozója előtt rendelkezésére állt az EKORDA jelentése, így döntését annak felhasználásával hozhatta volna meg. Az adóhatóságnak azonban rendelkezésére álltak saját 2004. júniusi vizsgálatának eredményei, amelyek szerint a Frucona jelentős értékű eszközökkel rendelkezett (lásd a 3. táblázatot). Ezen adatok alapján az Adóigazgatóság 2004. július 6-i, az adóhatósághoz címzett levelében jelezte, hogy a helyi adóhatóság nem fogadhatja el a kedvezményezett által javasolt egyezséget, mivel az kedvezőtlen az állam számára.

| (108) | A kedvezményezett által benyújtott egyéb szakértői jelentések nem feleltek meg a piacgazdasági hitelező tesztjének teljesülésére vonatkozó követelménynek. Így különösen egyik jelentés sem közli, hogy mi alapján állapította meg az esetenként igen alacsony értékesítési együtthatókat. Ezenfelül Marta Kochová könyvvizsgálói jelentésével kapcsolatban – amelynek következtetései jelentősen eltértek az EKORDA jelentésében foglaltaktól – megállapítható, hogy nem világos sem elkészítésének célja, sem pedig az, hogy milyen időszakra vonatkozóan és milyen feltételezések alapján készült. Danica Holovačová felszámolóbiztos jelentése mindössze annyit állapít meg, hogy a hitelezők számára a csődeljárás előnyösebb, mint a felszámolás. Ebből adódóan egyik jelentésben foglalt információkkal sem támasztható vagy cáfolható a kedvezményezett azon állítása, hogy teljesült a piacgazdasági hitelező tesztje. |
| --- | --- |

(108)

A kedvezményezett által benyújtott egyéb szakértői jelentések nem feleltek meg a piacgazdasági hitelező tesztjének teljesülésére vonatkozó követelménynek. Így különösen egyik jelentés sem közli, hogy mi alapján állapította meg az esetenként igen alacsony értékesítési együtthatókat. Ezenfelül Marta Kochová könyvvizsgálói jelentésével kapcsolatban – amelynek következtetései jelentősen eltértek az EKORDA jelentésében foglaltaktól – megállapítható, hogy nem világos sem elkészítésének célja, sem pedig az, hogy milyen időszakra vonatkozóan és milyen feltételezések alapján készült. Danica Holovačová felszámolóbiztos jelentése mindössze annyit állapít meg, hogy a hitelezők számára a csődeljárás előnyösebb, mint a felszámolás. Ebből adódóan egyik jelentésben foglalt információkkal sem támasztható vagy cáfolható a kedvezményezett azon állítása, hogy teljesült a piacgazdasági hitelező tesztje.

| (109) | Ezenkívül a felszámolási eljárás időtartamával kapcsolatos érvelést illetően figyelembe kell venni a jelen ügy körülményeit annak mérlegelésekor, hogy a felszámolási eljárás lehetséges időtartama milyen hatással lehet egy feltételezett magánhitelező döntéshozatali folyamatára. |
| --- | --- |

(109)

Ezenkívül a felszámolási eljárás időtartamával kapcsolatos érvelést illetően figyelembe kell venni a jelen ügy körülményeit annak mérlegelésekor, hogy a felszámolási eljárás lehetséges időtartama milyen hatással lehet egy feltételezett magánhitelező döntéshozatali folyamatára.

| (110) | A jelen ügyben további lényeges szempont, hogy az állam privilegizált helyzetben volt a többi hitelezővel szemben amiatt, hogy a vele szembeni tartozást a kedvezményezett állóeszközein alapított zálogjog biztosította. A HAMSA-ügyben a Törvényszék megállapította, hogy a biztosított hitelezői státus lényeges szempont, amelyet a piacgazdasági hitelező tesztjének alkalmazása során figyelembe kell venni (39). A csődtörvény 31. cikke (1) bekezdésének e) pontja alapján az önálló hitelező követelései a felszámolási eljárás során bármikor kielégíthetők a biztosított eszközöknek a felszámolási eljárásban történő értékesítéséből származó bevételből. Ezért az adóhatóság zálogjogával terhelt eszközöket illetően a felszámolási eljárás időtartama a Bizottság szerint nem lényeges, mivel az ilyen eszközökkel biztosított követelések az eljárás időtartamától függetlenül is kielégíthetők lettek volna. |
| --- | --- |

(110)

A jelen ügyben további lényeges szempont, hogy az állam privilegizált helyzetben volt a többi hitelezővel szemben amiatt, hogy a vele szembeni tartozást a kedvezményezett állóeszközein alapított zálogjog biztosította. A HAMSA-ügyben a Törvényszék megállapította, hogy a biztosított hitelezői státus lényeges szempont, amelyet a piacgazdasági hitelező tesztjének alkalmazása során figyelembe kell venni (39). A csődtörvény 31. cikke (1) bekezdésének e) pontja alapján az önálló hitelező követelései a felszámolási eljárás során bármikor kielégíthetők a biztosított eszközöknek a felszámolási eljárásban történő értékesítéséből származó bevételből. Ezért az adóhatóság zálogjogával terhelt eszközöket illetően a felszámolási eljárás időtartama a Bizottság szerint nem lényeges, mivel az ilyen eszközökkel biztosított követelések az eljárás időtartamától függetlenül is kielégíthetők lettek volna.

| (111) | Így különösen – a biztosított eszközök kedvezményezett által becsült értéke alapján is – az adóhatóság időben érvényesíthette volna követelését legalább 194 millió SKK (a csődegyezség keretében javasolt összeg 86 %-ának megfelelő) értékű biztosíték értékesítése útján. Az adóhatóságnak csak akkor kellett volna mérlegelnie azt, hogy érdemes-e megvárnia a felszámolási eljárás befejezését, ha felmerült volna annak lehetősége, hogy nem kapja meg az egyezség keretében elfogadott teljes összeget. Ezenfelül a vagyonfelosztás során az adóhatóság kapta volna a fennmaradó eszközök értékesítéséből származó bevétel (a legrosszabb esetben, vagyis az EKORDA értékesítési együtthatóinak alkalmazása esetén is 185 millió SKK, lásd a 4. táblázatot) mintegy 99 %-át. Az adóhatóságnak világosan kellett volna látnia azt, hogy az így visszafizetett tartozás összege lényegesen meghaladta volna a csődegyezség keretében felajánlott összeget, és a teljes összegnek csupán kis hányadára kellett volna várnia a csődegyezséghez képest. |
| --- | --- |

(111)

Így különösen – a biztosított eszközök kedvezményezett által becsült értéke alapján is – az adóhatóság időben érvényesíthette volna követelését legalább 194 millió SKK (a csődegyezség keretében javasolt összeg 86 %-ának megfelelő) értékű biztosíték értékesítése útján. Az adóhatóságnak csak akkor kellett volna mérlegelnie azt, hogy érdemes-e megvárnia a felszámolási eljárás befejezését, ha felmerült volna annak lehetősége, hogy nem kapja meg az egyezség keretében elfogadott teljes összeget. Ezenfelül a vagyonfelosztás során az adóhatóság kapta volna a fennmaradó eszközök értékesítéséből származó bevétel (a legrosszabb esetben, vagyis az EKORDA értékesítési együtthatóinak alkalmazása esetén is 185 millió SKK, lásd a 4. táblázatot) mintegy 99 %-át. Az adóhatóságnak világosan kellett volna látnia azt, hogy az így visszafizetett tartozás összege lényegesen meghaladta volna a csődegyezség keretében felajánlott összeget, és a teljes összegnek csupán kis hányadára kellett volna várnia a csődegyezséghez képest.

| (112) | Ebből levonható az a következtetés, hogy a szlovákiai felszámolási eljárások időtartamával kapcsolatos információk nem befolyásolták volna jelentős mértékben egy feltételezett magánhitelező döntését. |
| --- | --- |

(112)

Ebből levonható az a következtetés, hogy a szlovákiai felszámolási eljárások időtartamával kapcsolatos információk nem befolyásolták volna jelentős mértékben egy feltételezett magánhitelező döntését.

| (113) | Ezenfelül az egyezség megkötésekor a kedvezményezett: i. igen kis számú hitelezővel, valamint ii. az állam által az egyezség keretében elfogadott összegnél nagyobb felszámolási értékű eszközökkel rendelkezett (az 5. táblázat szerint a biztosítatlan eszközök értékesítéséből várható bevétel önmagában 241 millió SKK-t tett ki). |
| --- | --- |

(113)

Ezenfelül az egyezség megkötésekor a kedvezményezett: i. igen kis számú hitelezővel, valamint ii. az állam által az egyezség keretében elfogadott összegnél nagyobb felszámolási értékű eszközökkel rendelkezett (az 5. táblázat szerint a biztosítatlan eszközök értékesítéséből várható bevétel önmagában 241 millió SKK-t tett ki).

| (114) | Az egyezségben kevés, mindössze öt hitelező vett részt. Az öt hitelezőből négy magánhitelező volt, követelésük a tartozás teljes összegének (644 166 949 SKK) mindössze 0,6 %-át tette ki (3 797 608 SKK, lásd a 2. táblázatot). Az állam tehát a teljes követelésállomány 99,4 %-ával messze a legnagyobb hitelező volt. E körülmények jelentős mértékben csökkentik a hitelezők közötti vita és az ebből származó peres eljárások kockázatát, így jellemzően lerövidítik a felszámolási eljárást. |
| --- | --- |

(114)

Az egyezségben kevés, mindössze öt hitelező vett részt. Az öt hitelezőből négy magánhitelező volt, követelésük a tartozás teljes összegének (644 166 949 SKK) mindössze 0,6 %-át tette ki (3 797 608 SKK, lásd a 2. táblázatot). Az állam tehát a teljes követelésállomány 99,4 %-ával messze a legnagyobb hitelező volt. E körülmények jelentős mértékben csökkentik a hitelezők közötti vita és az ebből származó peres eljárások kockázatát, így jellemzően lerövidítik a felszámolási eljárást.

| (115) | A kedvezményezettnek a Világbank Doing business in 2004 c. jelentésén alapuló azon érvet illetően, hogy Szlovákiában a felszámolási eljárások általános időtartama 4,8 év, meg kell jegyezni, hogy a jelentés általános „megszüntetési mutatót” említ, amely a felszámolási eljárás, valamint a bírósági eljárások teljes időtartamát méri. Ez az időtartam nem feltétlenül egyezik meg a felszámolás eljárások átlagos időtartamával. A szlovák hatóságok maguk is azt az álláspontot fogalmazták meg, hogy a jelen ügy körülményeire tekintettel a felszámolási eljárás időtartama az átlagosnál vélhetően rövidebb lenne (lásd a (60) preambulumbekezdést). A szlovák hatóságok ezen értékelése különösen lényeges amiatt, hogy a szóban forgó eljárást a szlovák csődtörvénynek és felszámolási gyakorlatnak megfelelően folytatták volna le. Ezenfelül a szlovák állam maga is a kedvezményezett hitelezője volt. |
| --- | --- |

(115)

A kedvezményezettnek a Világbank Doing business in 2004 c. jelentésén alapuló azon érvet illetően, hogy Szlovákiában a felszámolási eljárások általános időtartama 4,8 év, meg kell jegyezni, hogy a jelentés általános „megszüntetési mutatót” említ, amely a felszámolási eljárás, valamint a bírósági eljárások teljes időtartamát méri. Ez az időtartam nem feltétlenül egyezik meg a felszámolás eljárások átlagos időtartamával. A szlovák hatóságok maguk is azt az álláspontot fogalmazták meg, hogy a jelen ügy körülményeire tekintettel a felszámolási eljárás időtartama az átlagosnál vélhetően rövidebb lenne (lásd a (60) preambulumbekezdést). A szlovák hatóságok ezen értékelése különösen lényeges amiatt, hogy a szóban forgó eljárást a szlovák csődtörvénynek és felszámolási gyakorlatnak megfelelően folytatták volna le. Ezenfelül a szlovák állam maga is a kedvezményezett hitelezője volt.

| (116) | Mindemellett a kedvezményezett által benyújtott jelentések a felszámolási eljárás időtartamát igen nagy eltéréssel két és több mint hat év közé teszik (40). A kedvezményezett által a szlovákiai felszámolási eljárás időtartamával kapcsolatban a Bizottság elé terjesztett értékelések tehát általánosítottak, és nem vették figyelembe a jelen ügy sajátosságait. Az értékelések egyes esetekben megközelítő jellegűek, illetve bizonyos mértékig következetlenek voltak. |
| --- | --- |

(116)

Mindemellett a kedvezményezett által benyújtott jelentések a felszámolási eljárás időtartamát igen nagy eltéréssel két és több mint hat év közé teszik (40). A kedvezményezett által a szlovákiai felszámolási eljárás időtartamával kapcsolatban a Bizottság elé terjesztett értékelések tehát általánosítottak, és nem vették figyelembe a jelen ügy sajátosságait. Az értékelések egyes esetekben megközelítő jellegűek, illetve bizonyos mértékig következetlenek voltak.

| (117) | A kedvezményezettel azonos ágazatba tartozó szlovákiai vállalkozás konkrét példáját illetően, amelynél a felszámolási eljárás több mint öt évig tartott, említést érdemel, hogy a kedvezményezett nem mutatta be, hogy a példa miként kapcsolódik a jelen ügyhöz, különösen pedig azt nem, hogy a vállalkozás a kedvezményezettel azonos vagy ahhoz igen hasonló jogi és anyagi helyzetben volt-e (41). Tekintettel arra, hogy a kedvezményezett egyetlen nagy, privilegizált státusú hitelezőnek (az államnak) tartozott, emellett több jelentős becsértékű eszközzel rendelkezett, a felszámolási eljárás a kedvezményezett esetében viszonylag gyorsan lebonyolítható lett volna, így az állam mint a legnagyobb hitelező számára az előnyösebb eljárást jelentette volna. |
| --- | --- |

(117)

A kedvezményezettel azonos ágazatba tartozó szlovákiai vállalkozás konkrét példáját illetően, amelynél a felszámolási eljárás több mint öt évig tartott, említést érdemel, hogy a kedvezményezett nem mutatta be, hogy a példa miként kapcsolódik a jelen ügyhöz, különösen pedig azt nem, hogy a vállalkozás a kedvezményezettel azonos vagy ahhoz igen hasonló jogi és anyagi helyzetben volt-e (41). Tekintettel arra, hogy a kedvezményezett egyetlen nagy, privilegizált státusú hitelezőnek (az államnak) tartozott, emellett több jelentős becsértékű eszközzel rendelkezett, a felszámolási eljárás a kedvezményezett esetében viszonylag gyorsan lebonyolítható lett volna, így az állam mint a legnagyobb hitelező számára az előnyösebb eljárást jelentette volna.

| (118) | Végül ha feltételezhető is, hogy a felszámolási eljárás a kedvezményezett állításának megfelelően négy-öt évet vett volna igénybe, a megtérülés várható összege és az egyezség keretében elfogadott összeg közötti különbség olyan nagy, hogy az eljárás időtartama nem játszott volna jelentős szerepet egy magánhitelező azzal kapcsolatos döntésében, hogy elfogadja-e az egyezséget. 5,14 %-os diszkontrátát (42) alapul véve a jövőbeni 356,7 millió SKK összegű cash flow jelenértéke öt év elteltével is 277,6 millió SKK, vagyis jóval magasabb az egyezség keretében elfogadott összegnél. Ilyen feltételek mellett a felszámolási eljárásnak több mint 9 évig kellett volna tartania ahhoz, hogy a cash flow jelenértéke az egyezség keretében elfogadott összeg alá csökkenjen. Ilyen hosszú felszámolási eljárást a jelen esetben egyetlen piacgazdasági szereplő sem tartott volna valószínűnek. Ezenfelül a teljes megtérülési összeg jelenértéke még nagyobb annak figyelembevétele esetén, hogy a tartozás jelentős része valószínűleg hamarabb visszafizetésre került volna a biztosított eszközök értékesítése folytán (lásd a (111) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(118)

Végül ha feltételezhető is, hogy a felszámolási eljárás a kedvezményezett állításának megfelelően négy-öt évet vett volna igénybe, a megtérülés várható összege és az egyezség keretében elfogadott összeg közötti különbség olyan nagy, hogy az eljárás időtartama nem játszott volna jelentős szerepet egy magánhitelező azzal kapcsolatos döntésében, hogy elfogadja-e az egyezséget. 5,14 %-os diszkontrátát (42) alapul véve a jövőbeni 356,7 millió SKK összegű cash flow jelenértéke öt év elteltével is 277,6 millió SKK, vagyis jóval magasabb az egyezség keretében elfogadott összegnél. Ilyen feltételek mellett a felszámolási eljárásnak több mint 9 évig kellett volna tartania ahhoz, hogy a cash flow jelenértéke az egyezség keretében elfogadott összeg alá csökkenjen. Ilyen hosszú felszámolási eljárást a jelen esetben egyetlen piacgazdasági szereplő sem tartott volna valószínűnek. Ezenfelül a teljes megtérülési összeg jelenértéke még nagyobb annak figyelembevétele esetén, hogy a tartozás jelentős része valószínűleg hamarabb visszafizetésre került volna a biztosított eszközök értékesítése folytán (lásd a (111) preambulumbekezdést).

| (119) | A rendelkezésre álló adatok alapján megállapítható, hogy egy magánhitelező nem kötötte volna meg a csődegyezséget az adóhatóság által a jelen esetben elfogadott feltételekkel; tekintettel arra, hogy az adóhatóság mint önálló hitelező követelései a felszámolási eljárás során bármikor kielégíthetők, továbbá (követelésének a többi hitelezőéhez viszonyított aránya miatt) a fennmaradó hitelezők között felosztandó bevétel több mint 99 %-a is az adóhatóságot illette volna, megállapítható, hogy a felszámolási eljárásból származó bevételt csaknem teljes egészében az adóhatóság kapná, és a fentiek alapján a bevétel meghaladná a csődegyezség keretében elfogadott összeget. |
| --- | --- |

(119)

A rendelkezésre álló adatok alapján megállapítható, hogy egy magánhitelező nem kötötte volna meg a csődegyezséget az adóhatóság által a jelen esetben elfogadott feltételekkel; tekintettel arra, hogy az adóhatóság mint önálló hitelező követelései a felszámolási eljárás során bármikor kielégíthetők, továbbá (követelésének a többi hitelezőéhez viszonyított aránya miatt) a fennmaradó hitelezők között felosztandó bevétel több mint 99 %-a is az adóhatóságot illette volna, megállapítható, hogy a felszámolási eljárásból származó bevételt csaknem teljes egészében az adóhatóság kapná, és a fentiek alapján a bevétel meghaladná a csődegyezség keretében elfogadott összeget.

2.2.   A csődegyezség és az adóvégrehajtás összehasonlítása

| (120) | Az adóhatóság a magánhitelezőktől eltérően jogosult volt ingatlanok, gépek és berendezések, vagy a vállalkozás egészének értékesítése formájában hivatalból kezdeményezett adóvégrehajtás lefolytatására. A (82) preambulumbekezdésben említett ítélkezési gyakorlat értelmében nem terjesztettek elő arra vonatkozó bizonyítékot, hogy az adóhatóság mérlegelte volna ezen eljárás lehetőségét, és arra a következtetésre jutott volna, hogy az kevésbé előnyös, mint az egyezség elfogadása. |
| --- | --- |

(120)

Az adóhatóság a magánhitelezőktől eltérően jogosult volt ingatlanok, gépek és berendezések, vagy a vállalkozás egészének értékesítése formájában hivatalból kezdeményezett adóvégrehajtás lefolytatására. A (82) preambulumbekezdésben említett ítélkezési gyakorlat értelmében nem terjesztettek elő arra vonatkozó bizonyítékot, hogy az adóhatóság mérlegelte volna ezen eljárás lehetőségét, és arra a következtetésre jutott volna, hogy az kevésbé előnyös, mint az egyezség elfogadása.

| (121) | Mindenesetre a Bizottság nem tekinti lényegesnek a kedvezményezett azon érvelését, hogy a csődeljárás védi a vállalkozást az adóvégrehajtástól. Ahogy ezt a szlovák hatóságok is megerősítették, az adóvégrehajtás valódi alternatíva lett volna az adóhatóság számára akár a csődeljárás megkezdése előtt, akár az egyezségi javaslat adóhatósági megvétózása után. Ezért a piacgazdasági hitelező tesztjének alkalmazásakor meg kell vizsgálni ezt a lehetőséget. A kedvezményezett nem hasonlítja össze az egyezségi javaslatot az adóvégrehajtás lehetséges eredményével. |
| --- | --- |

(121)

Mindenesetre a Bizottság nem tekinti lényegesnek a kedvezményezett azon érvelését, hogy a csődeljárás védi a vállalkozást az adóvégrehajtástól. Ahogy ezt a szlovák hatóságok is megerősítették, az adóvégrehajtás valódi alternatíva lett volna az adóhatóság számára akár a csődeljárás megkezdése előtt, akár az egyezségi javaslat adóhatósági megvétózása után. Ezért a piacgazdasági hitelező tesztjének alkalmazásakor meg kell vizsgálni ezt a lehetőséget. A kedvezményezett nem hasonlítja össze az egyezségi javaslatot az adóvégrehajtás lehetséges eredményével.

| (122) | A Bizottság elemzése a kedvezményezett és a szlovák hatóságok által közölt adatokon alapul. Ezzel összefüggésben meg kell jegyezni, hogy a szlovák hatóságok megerősítették, hogy a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatban foglaltaknak megfelelően az adóhatósági követelést 397 millió SKK értékű zálogjog biztosította. A kapott tájékoztatás szerint ez az érték a kedvezményezett nyilvántartása alapján állapítható meg. A kedvezményezett viszont azt állítja, hogy a zálogjoggal terhelt eszközök „szakértői értéken” kifejezett értéke 194 millió SKK (lásd a (22) preambulumbekezdést). Habár a Bizottságnak nem kell megállapítania, hogy melyik adat helyes, az alábbi következtetéseket tudja levonni. |
| --- | --- |

(122)

A Bizottság elemzése a kedvezményezett és a szlovák hatóságok által közölt adatokon alapul. Ezzel összefüggésben meg kell jegyezni, hogy a szlovák hatóságok megerősítették, hogy a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatban foglaltaknak megfelelően az adóhatósági követelést 397 millió SKK értékű zálogjog biztosította. A kapott tájékoztatás szerint ez az érték a kedvezményezett nyilvántartása alapján állapítható meg. A kedvezményezett viszont azt állítja, hogy a zálogjoggal terhelt eszközök „szakértői értéken” kifejezett értéke 194 millió SKK (lásd a (22) preambulumbekezdést). Habár a Bizottságnak nem kell megállapítania, hogy melyik adat helyes, az alábbi következtetéseket tudja levonni.

| (123) | Először is a biztosíték a kedvezményezett halasztott adótartozásának ellenértéke volt, amelyet az adóigazgatási törvény ír elő. Ha a kedvezményezett eszközeinek értéke ténylegesen csak a biztosíték felét érte el, ahogy azt a kedvezményezett által bemutatott szakértői vélemény állítja, ez azt jelenti, hogy az állam által az e halasztások esetében megkövetelt biztosítékok nem voltak elegendők. Ilyen körülmények között az adóhatóság által 2002 novembere és 2003 novembere között engedélyezett összesen 477 millió SKK összegű adóhalasztások a legnagyobb valószínűséggel nem teljesítették a piacgazdasági hitelező tesztjét. A jelen ügyben a Bizottságnak nem szükséges megállapítania, hogy az intézkedések állami támogatástól mentesek voltak-e. Ha azonban már a korábbi halasztások is állami támogatásnak minősültek, akkor már nem lehet a piacgazdasági hitelező elvére hivatkozni a halasztott tartozás későbbi (részleges) leírásakor. |
| --- | --- |

(123)

Először is a biztosíték a kedvezményezett halasztott adótartozásának ellenértéke volt, amelyet az adóigazgatási törvény ír elő. Ha a kedvezményezett eszközeinek értéke ténylegesen csak a biztosíték felét érte el, ahogy azt a kedvezményezett által bemutatott szakértői vélemény állítja, ez azt jelenti, hogy az állam által az e halasztások esetében megkövetelt biztosítékok nem voltak elegendők. Ilyen körülmények között az adóhatóság által 2002 novembere és 2003 novembere között engedélyezett összesen 477 millió SKK összegű adóhalasztások a legnagyobb valószínűséggel nem teljesítették a piacgazdasági hitelező tesztjét. A jelen ügyben a Bizottságnak nem szükséges megállapítania, hogy az intézkedések állami támogatástól mentesek voltak-e. Ha azonban már a korábbi halasztások is állami támogatásnak minősültek, akkor már nem lehet a piacgazdasági hitelező elvére hivatkozni a halasztott tartozás későbbi (részleges) leírásakor.

| (124) | Másodszor: még ha az adóvégrehajtásból származó bevételek kiszámításánál a kedvezményezett által bemutatott alacsonyabb értéket alkalmazták is volna, a piacgazdasági hitelező, ha lett volna rá lehetősége, előnyben részesítette volna a végrehajtást a csődegyezséggel szemben. |
| --- | --- |

(124)

Másodszor: még ha az adóvégrehajtásból származó bevételek kiszámításánál a kedvezményezett által bemutatott alacsonyabb értéket alkalmazták is volna, a piacgazdasági hitelező, ha lett volna rá lehetősége, előnyben részesítette volna a végrehajtást a csődegyezséggel szemben.

| (125) | Adóvégrehajtás esetén az adóhatóság közvetlenül értékesítheti az adós eszközeit (követeléseit és egyéb forgóeszközeit, ingó és ingatlanvagyonát). Amikor az adóhatóság a csődegyezség mellett szavazott, a kedvezményezett 43 millió SKK értékű készlettel, legalább 37 millió SKK értékű érvényesíthető követeléssel, valamint 161 millió SKK összegű készpénzzel rendelkezett (lásd az 5. táblázatot). A Bizottság megjegyzi, hogy a forgóeszközök értéke (241 millió SKK, azaz 6,3 millió EUR) (43) önmagában is meghaladná a csődegyezség keretében javasolt bevételt (224,3 millió SKK, azaz 5,93 millió EUR). Ezenkívül a kedvezményezett további eszközökkel is rendelkezett, amelyek értéke legalább 194 millió SKK volt. |
| --- | --- |

(125)

Adóvégrehajtás esetén az adóhatóság közvetlenül értékesítheti az adós eszközeit (követeléseit és egyéb forgóeszközeit, ingó és ingatlanvagyonát). Amikor az adóhatóság a csődegyezség mellett szavazott, a kedvezményezett 43 millió SKK értékű készlettel, legalább 37 millió SKK értékű érvényesíthető követeléssel, valamint 161 millió SKK összegű készpénzzel rendelkezett (lásd az 5. táblázatot). A Bizottság megjegyzi, hogy a forgóeszközök értéke (241 millió SKK, azaz 6,3 millió EUR) (43) önmagában is meghaladná a csődegyezség keretében javasolt bevételt (224,3 millió SKK, azaz 5,93 millió EUR). Ezenkívül a kedvezményezett további eszközökkel is rendelkezett, amelyek értéke legalább 194 millió SKK volt.

| (126) | Adóvégrehajtáskor továbbá nem kell eljárási illetéket fizetni, mint felszámolás esetén. Olyan eljárás, amelyet maga az adóhatóság kezdeményez és felügyel, ezért gyors lebonyolítása feltételezhető. |
| --- | --- |

(126)

Adóvégrehajtáskor továbbá nem kell eljárási illetéket fizetni, mint felszámolás esetén. Olyan eljárás, amelyet maga az adóhatóság kezdeményez és felügyel, ezért gyors lebonyolítása feltételezhető.

| (127) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a kedvezményezett eszközeinek adóvégrehajtása nagyobb bevétellel járt volna, mint a csődegyezség. |
| --- | --- |

(127)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a kedvezményezett eszközeinek adóvégrehajtása nagyobb bevétellel járt volna, mint a csődegyezség.

2.3.   További bizonyítékok

| (128) | A Bizottság figyelembe veszi azt a szlovák hatóságok által bemutatott levelet, amelyet az Adóigazgatóság igazgatója küldött alárendeltjének, az érintett adóhatóság igazgatójának (lásd az (63) preambulumbekezdést). A levélből egyértelműen kiderül, hogy az Adóigazgatóság (amely előzetesen közvetlen kapcsolatban állt a kedvezményezettel) ellenezte az egyezségi javaslatot, és egyértelműen jelezte, hogy a helyi adóhatóság nem szavazhat a csődegyezség mellett. A levél indokolása szerint az egyezségi javaslat az állam számára „nem előnyös”. |
| --- | --- |

(128)

A Bizottság figyelembe veszi azt a szlovák hatóságok által bemutatott levelet, amelyet az Adóigazgatóság igazgatója küldött alárendeltjének, az érintett adóhatóság igazgatójának (lásd az (63) preambulumbekezdést). A levélből egyértelműen kiderül, hogy az Adóigazgatóság (amely előzetesen közvetlen kapcsolatban állt a kedvezményezettel) ellenezte az egyezségi javaslatot, és egyértelműen jelezte, hogy a helyi adóhatóság nem szavazhat a csődegyezség mellett. A levél indokolása szerint az egyezségi javaslat az állam számára „nem előnyös”.

| (129) | A szlovák hatóságok azt is bizonyították, hogy a pénzügyminisztérium 2004 elején világosan utasította az adóhatóságokat, hogy ne fogadjanak el a követeléseik leírásáról szóló egyezségi javaslatot (44). E szakpolitikai döntést az adóigazgatási törvény 2004. január 1-től hatályos módosításával összefüggésben közölték azzal a szándékkal, hogy növeljék az adóbeszedési fegyelmet. |
| --- | --- |

(129)

A szlovák hatóságok azt is bizonyították, hogy a pénzügyminisztérium 2004 elején világosan utasította az adóhatóságokat, hogy ne fogadjanak el a követeléseik leírásáról szóló egyezségi javaslatot (44). E szakpolitikai döntést az adóigazgatási törvény 2004. január 1-től hatályos módosításával összefüggésben közölték azzal a szándékkal, hogy növeljék az adóbeszedési fegyelmet.

| (130) | Meg kell jegyezni továbbá, hogy maga az adóhatóság már 2004. augusztus 2-án, azaz nem egészen egy hónappal azután, hogy elfogadta a csődegyezséget, fellebbezett ellene. |
| --- | --- |

(130)

Meg kell jegyezni továbbá, hogy maga az adóhatóság már 2004. augusztus 2-án, azaz nem egészen egy hónappal azután, hogy elfogadta a csődegyezséget, fellebbezett ellene.

| (131) | A kedvezményezett szerint az adóhatóság még azelőtt kinyilvánította egyetértését a csődegyezséggel, mielőtt a kedvezményezett megindította az eljárást. A Bizottságnak az a véleménye, hogy a kedvezményezett által bemutatott bizonyítékok ennek ellenkezőjét igazolják. Az adóhatóság igazgatója 2004. február 3-i levelében azt írja a kedvezményezettnek, hogy ugyan elvben nem ellenzi a csődeljárás lefolytatását, nem fogadja el a kedvezményezett egyezségi javaslatát a tartozás 35 %-ának visszafizetésére. |
| --- | --- |

(131)

A kedvezményezett szerint az adóhatóság még azelőtt kinyilvánította egyetértését a csődegyezséggel, mielőtt a kedvezményezett megindította az eljárást. A Bizottságnak az a véleménye, hogy a kedvezményezett által bemutatott bizonyítékok ennek ellenkezőjét igazolják. Az adóhatóság igazgatója 2004. február 3-i levelében azt írja a kedvezményezettnek, hogy ugyan elvben nem ellenzi a csődeljárás lefolytatását, nem fogadja el a kedvezményezett egyezségi javaslatát a tartozás 35 %-ának visszafizetésére.

| (132) | A Bizottság e bizonyíték alapján csak arra a következtetésre juthat, hogy a szlovák hatóságok nem értettek egyet a kedvezményezett egyezségi javaslatával, és már a csődeljárás 2004. március 8-i megindítása előtt, a hitelezők 2004. július 9-i szavazását megelőzően, valamint a csődegyezség bírósági jóváhagyása után is ellenezték azt. |
| --- | --- |

(132)

A Bizottság e bizonyíték alapján csak arra a következtetésre juthat, hogy a szlovák hatóságok nem értettek egyet a kedvezményezett egyezségi javaslatával, és már a csődeljárás 2004. március 8-i megindítása előtt, a hitelezők 2004. július 9-i szavazását megelőzően, valamint a csődegyezség bírósági jóváhagyása után is ellenezték azt.

| (133) | A kedvezményezett azt állította, hogy figyelembe kell venni az olyan hosszú távú szempontokat, mint az állam folyamatos adóbevételei (lásd az (52) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(133)

A kedvezményezett azt állította, hogy figyelembe kell venni az olyan hosszú távú szempontokat, mint az állam folyamatos adóbevételei (lásd az (52) preambulumbekezdést).

| (134) | Először is hangsúlyozni kell, hogy a piacgazdasági hitelező tesztje különbözik a piacgazdasági befektető tesztjétől. Míg a piacgazdasági befektetőnek módjában áll eldönteni, hogy kapcsolatba lép-e az adott vállalkozással, és a befektetéséből származó megfelelő haszon hosszú távú stratégiai lehetőségét tartja szem előtt (45), a „piacgazdasági hitelező” már üzleti vagy közjogi viszonyban áll a fizetésképtelen vállalkozással, és arra törekszik, hogy kintlévőségeit (46) a megtérülés arányát és időtartamát tekintve legkedvezőbb feltételek mellett hajtsa be. A feltételezett piacgazdasági hitelező és a piacgazdasági befektető motivációja ezért különböző. Az ítélkezési gyakorlat ezért külön tesztet határozott meg mindkét helyzetre. |
| --- | --- |

(134)

Először is hangsúlyozni kell, hogy a piacgazdasági hitelező tesztje különbözik a piacgazdasági befektető tesztjétől. Míg a piacgazdasági befektetőnek módjában áll eldönteni, hogy kapcsolatba lép-e az adott vállalkozással, és a befektetéséből származó megfelelő haszon hosszú távú stratégiai lehetőségét tartja szem előtt (45), a „piacgazdasági hitelező” már üzleti vagy közjogi viszonyban áll a fizetésképtelen vállalkozással, és arra törekszik, hogy kintlévőségeit (46) a megtérülés arányát és időtartamát tekintve legkedvezőbb feltételek mellett hajtsa be. A feltételezett piacgazdasági hitelező és a piacgazdasági befektető motivációja ezért különböző. Az ítélkezési gyakorlat ezért külön tesztet határozott meg mindkét helyzetre.

| (135) | Másodszor, ami a hitelező-szállítóval való hasonlóságot illeti, fontos megjegyezni, hogy az ilyen hitelező követeléseinek jellege lényegesen különbözik az állam követeléseitől. Mivel az ilyen szállítónak a fizetésképtelen vállalkozáshoz fűződő viszonya kizárólag szerződésen alapul, a szállító az üzleti partner elvesztésével valóban kárt szenvedne. Ha a fizetésképtelen vállalkozást felszámolják vagy eladják, a szállítónak új ügyfelet kell keresnie, vagy szerződést kell kötnie az új tulajdonossal. A kockázat magasabb, ha a szállító jelentős mértékben függ a fizetésképtelen vállalkozástól. Az ilyen hitelező bizonyára mérlegelni fogja a jövőt. Az államnak a fizetésképtelen vállalkozáshoz fűződő viszonya ezzel ellentétben a közjogon alapszik, ezért nem függ a felek akaratától. A felszámolt társaság eszközeit átvevő valamennyi új tulajdonosnak automatikusan adókötelezettsége keletkezik. Ezenkívül az állam soha nem egyetlen adóalanytól függ. Végül a legfontosabb érv az, hogy az államot az adók kivetésekor nem a nyereségszerzés vezérli, és nem kereskedelmi jelleggel, nem kereskedelmi megfontolásból cselekszik. Az fenti hasonlóság ezért nem megalapozott. |
| --- | --- |

(135)

Másodszor, ami a hitelező-szállítóval való hasonlóságot illeti, fontos megjegyezni, hogy az ilyen hitelező követeléseinek jellege lényegesen különbözik az állam követeléseitől. Mivel az ilyen szállítónak a fizetésképtelen vállalkozáshoz fűződő viszonya kizárólag szerződésen alapul, a szállító az üzleti partner elvesztésével valóban kárt szenvedne. Ha a fizetésképtelen vállalkozást felszámolják vagy eladják, a szállítónak új ügyfelet kell keresnie, vagy szerződést kell kötnie az új tulajdonossal. A kockázat magasabb, ha a szállító jelentős mértékben függ a fizetésképtelen vállalkozástól. Az ilyen hitelező bizonyára mérlegelni fogja a jövőt. Az államnak a fizetésképtelen vállalkozáshoz fűződő viszonya ezzel ellentétben a közjogon alapszik, ezért nem függ a felek akaratától. A felszámolt társaság eszközeit átvevő valamennyi új tulajdonosnak automatikusan adókötelezettsége keletkezik. Ezenkívül az állam soha nem egyetlen adóalanytól függ. Végül a legfontosabb érv az, hogy az államot az adók kivetésekor nem a nyereségszerzés vezérli, és nem kereskedelmi jelleggel, nem kereskedelmi megfontolásból cselekszik. Az fenti hasonlóság ezért nem megalapozott.

| (136) | A Bizottságnak az a véleménye, hogy az állam helyzete a jelen ügyben nem hasonlítható össze a feltételezett piacgazdasági befektető vagy az adóstól függő, feltételezett piacgazdasági hitelező helyzetével. Az elmaradt jövőbeli adóbevétel ezért nem vehető figyelembe a piacgazdasági hitelező elvének érvényesítésekor (47). |
| --- | --- |

(136)

A Bizottságnak az a véleménye, hogy az állam helyzete a jelen ügyben nem hasonlítható össze a feltételezett piacgazdasági befektető vagy az adóstól függő, feltételezett piacgazdasági hitelező helyzetével. Az elmaradt jövőbeli adóbevétel ezért nem vehető figyelembe a piacgazdasági hitelező elvének érvényesítésekor (47).

| (137) | Végül a kedvezményezett által benyújtott adóáttekintésből kiderül, hogy a kedvezményezett által 1995-től befizetett adók többsége közvetett adó (jövedéki adó és héa) volt. Mivel ezeket az adókat a végső fogyasztók fizetik, a kedvezményezett felszámolásának nem lenne hatása azok beszedésére, mivel a fogyasztók az adóköteles termékeket (a jelen esetben főleg alkoholtermékeket) a továbbiakban is megvásárolnák más gyártóktól. A kedvezményezettnek a jelentős összegű elmaradt adóbevétellel kapcsolatos érvelése ezért nem hitelt érdemlő. |
| --- | --- |

(137)

Végül a kedvezményezett által benyújtott adóáttekintésből kiderül, hogy a kedvezményezett által 1995-től befizetett adók többsége közvetett adó (jövedéki adó és héa) volt. Mivel ezeket az adókat a végső fogyasztók fizetik, a kedvezményezett felszámolásának nem lenne hatása azok beszedésére, mivel a fogyasztók az adóköteles termékeket (a jelen esetben főleg alkoholtermékeket) a továbbiakban is megvásárolnák más gyártóktól. A kedvezményezettnek a jelentős összegű elmaradt adóbevétellel kapcsolatos érvelése ezért nem hitelt érdemlő.

| (138) | A Bizottság megállapítja, hogy a kedvezményezett által előterjesztett bizonyítékok egyike sem támasztja alá a feltételezett magánhitelező viselkedésének befolyásolását. Ez e szakaszban foglaltak ezért nem érintik a hitelezői viselkedés 2.1. és 2.2. szakaszban ismertetett bizottsági értékelését. |
| --- | --- |

(138)

A Bizottság megállapítja, hogy a kedvezményezett által előterjesztett bizonyítékok egyike sem támasztja alá a feltételezett magánhitelező viselkedésének befolyásolását. Ez e szakaszban foglaltak ezért nem érintik a hitelezői viselkedés 2.1. és 2.2. szakaszban ismertetett bizottsági értékelését.

2.4.   Következtetés

| (139) | A Bizottság a fenti bizonyítékok alapján úgy ítéli meg, hogy a jelen ügyben nem teljesült a piacgazdasági hitelező tesztje, és az állam a kedvezményezett részére olyan előnyt biztosított, amelyet az a piaci körülmények között nem lett volna képes megszerezni. |
| --- | --- |

(139)

A Bizottság a fenti bizonyítékok alapján úgy ítéli meg, hogy a jelen ügyben nem teljesült a piacgazdasági hitelező tesztje, és az állam a kedvezményezett részére olyan előnyt biztosított, amelyet az a piaci körülmények között nem lett volna képes megszerezni.

| (140) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jut, hogy az adókövetelés leírása, amelyet a helyi adóhatóság a csődegyezség keretében vállalt, az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(140)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jut, hogy az adókövetelés leírása, amelyet a helyi adóhatóság a csődegyezség keretében vállalt, az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül.

3.   A TÁMOGATÁS ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE: AZ EUMSZ 107. CIKKÉNEK (3) BEKEZDÉSE SZERINTI KIVÉTEL

| (141) | Az intézkedés elsődleges célja egy nehéz helyzetben lévő vállalkozás segítése. Ilyen esetekben a vonatkozó feltételek teljesülése esetén alkalmazható az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti kivétel, amely alapján engedélyezhető az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító állami támogatás, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben. |
| --- | --- |

(141)

Az intézkedés elsődleges célja egy nehéz helyzetben lévő vállalkozás segítése. Ilyen esetekben a vonatkozó feltételek teljesülése esetén alkalmazható az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti kivétel, amely alapján engedélyezhető az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító állami támogatás, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben.

| (142) | A Bizottság a kedvezményezett termelési portfóliójának szempontjából értékelte, hogy a jelen ügyben alkalmazhatók-e a mezőgazdaságra vonatkozó különleges szabályok. A Bizottság a kedvezményezett forgalmáról a szlovák hatóságoktól kapott információk alapján a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatában arra a következtetésre jutott, hogy a kedvezményezett termékeinek többsége nem az EUMSZ I. mellékletében meghatározott termék, ezért az állami támogatás általános szabályait kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(142)

A Bizottság a kedvezményezett termelési portfóliójának szempontjából értékelte, hogy a jelen ügyben alkalmazhatók-e a mezőgazdaságra vonatkozó különleges szabályok. A Bizottság a kedvezményezett forgalmáról a szlovák hatóságoktól kapott információk alapján a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatában arra a következtetésre jutott, hogy a kedvezményezett termékeinek többsége nem az EUMSZ I. mellékletében meghatározott termék, ezért az állami támogatás általános szabályait kell alkalmazni.

| (143) | A kedvezményezett a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozathoz fűzött észrevételeiben vitatta a szlovák hatóságok által benyújtott forgalmi adatokat (lásd az 1. táblázatot), ugyanakkor nem vitatta a Bizottság azon döntését, hogy értékelését az állami támogatás általános szabályaira alapozza. A Bizottság a kedvezményezett által benyújtott adatok pontosságának megállapítására irányuló szándék nélkül (48) ellenőrizte, hogy a fenti következtetés az új adatok esetében is érvényes-e. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kedvezményezett forgalmát nagyrészt olyan termékek alkotják, amelyek nem tartoznak az EUMSZ I. mellékletében meghatározott termékek közé. Ezért az állami támogatás általános, nem ágazatspecifikus szabályait kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(143)

A kedvezményezett a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozathoz fűzött észrevételeiben vitatta a szlovák hatóságok által benyújtott forgalmi adatokat (lásd az 1. táblázatot), ugyanakkor nem vitatta a Bizottság azon döntését, hogy értékelését az állami támogatás általános szabályaira alapozza. A Bizottság a kedvezményezett által benyújtott adatok pontosságának megállapítására irányuló szándék nélkül (48) ellenőrizte, hogy a fenti következtetés az új adatok esetében is érvényes-e. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kedvezményezett forgalmát nagyrészt olyan termékek alkotják, amelyek nem tartoznak az EUMSZ I. mellékletében meghatározott termékek közé. Ezért az állami támogatás általános, nem ágazatspecifikus szabályait kell alkalmazni.

| (144) | A nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak nyújtott megmentési és szerkezetátalakítási támogatást jelenleg a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (49) (a továbbiakban: az új iránymutatás) szabályozza, amely az 1999-ben elfogadott előző változat (50) (a továbbiakban: az 1999-es iránymutatás) helyébe lépett. |
| --- | --- |

(144)

A nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak nyújtott megmentési és szerkezetátalakítási támogatást jelenleg a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (49) (a továbbiakban: az új iránymutatás) szabályozza, amely az 1999-ben elfogadott előző változat (50) (a továbbiakban: az 1999-es iránymutatás) helyébe lépett.

| (145) | Az új iránymutatás átmeneti rendelkezései rögzítik, hogy minden olyan jogellenes megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatást, amelyet a Bizottság engedélye nélkül nyújtottak, a Bizottság az új iránymutatás alapján vizsgál meg, amennyiben a támogatás egy részét, illetve egészét az iránymutatásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét (2004. október 1.) követően nyújtották (a (104) bekezdés első albekezdése). Ha azonban a jogellenes támogatásra 2004. október 1. előtt került sor, a Bizottság a támogatás nyújtásának időpontjában alkalmazandó iránymutatás alapján folytatja le a vizsgálatot (a (104) bekezdés második albekezdése). |
| --- | --- |

(145)

Az új iránymutatás átmeneti rendelkezései rögzítik, hogy minden olyan jogellenes megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatást, amelyet a Bizottság engedélye nélkül nyújtottak, a Bizottság az új iránymutatás alapján vizsgál meg, amennyiben a támogatás egy részét, illetve egészét az iránymutatásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét (2004. október 1.) követően nyújtották (a (104) bekezdés első albekezdése). Ha azonban a jogellenes támogatásra 2004. október 1. előtt került sor, a Bizottság a támogatás nyújtásának időpontjában alkalmazandó iránymutatás alapján folytatja le a vizsgálatot (a (104) bekezdés második albekezdése).

| (146) | Az adóhatóság a csődegyezséget 2004. július 9-én, 2004. július 23-i hatállyal hagyta jóvá. A támogatást tehát 2004. október 1. előtt jogellenesen nyújtották. Ezért a támogatás nyújtásakor hatályos 1999-es iránymutatást kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(146)

Az adóhatóság a csődegyezséget 2004. július 9-én, 2004. július 23-i hatállyal hagyta jóvá. A támogatást tehát 2004. október 1. előtt jogellenesen nyújtották. Ezért a támogatás nyújtásakor hatályos 1999-es iránymutatást kell alkalmazni.

| (147) | A kedvezményezett az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló 70/2001/EK bizottsági rendelet (51) értelmében középvállalkozásnak minősül. |
| --- | --- |

(147)

A kedvezményezett az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló 70/2001/EK bizottsági rendelet (51) értelmében középvállalkozásnak minősül.

3.1.   A vállalkozás támogathatósága

| (148) | Az 1999-es iránymutatás (5) bekezdésének c) pontja szerint egy vállalkozás akkor tekinthető nehéz helyzetben lévőnek, ha a hazai jog szerint megfelel a kollektív fizetésképtelenségi eljárás kritériumainak. |
| --- | --- |

(148)

Az 1999-es iránymutatás (5) bekezdésének c) pontja szerint egy vállalkozás akkor tekinthető nehéz helyzetben lévőnek, ha a hazai jog szerint megfelel a kollektív fizetésképtelenségi eljárás kritériumainak.

| (149) | A kedvezményezett csődeljárásban vett részt, ami a csődtörvényben foglalt meghatározás szerint kizárólag fizetésképtelen vállalkozások számára lehetséges. Ezért megmentési és szerkezetátalakítási támogatásra jogosult. |
| --- | --- |

(149)

A kedvezményezett csődeljárásban vett részt, ami a csődtörvényben foglalt meghatározás szerint kizárólag fizetésképtelen vállalkozások számára lehetséges. Ezért megmentési és szerkezetátalakítási támogatásra jogosult.

3.2.   Megmentési támogatás

| (150) | A szlovák hatóságok eredetileg megmentési támogatásként írták le a vitatott intézkedést. A Bizottság az 1999-es iránymutatás alapján a III. részben kifejtett okok miatt kételyeit fejezte ki azt illetően, hogy a támogatás megmentési támogatásként összeegyeztethető. |
| --- | --- |

(150)

A szlovák hatóságok eredetileg megmentési támogatásként írták le a vitatott intézkedést. A Bizottság az 1999-es iránymutatás alapján a III. részben kifejtett okok miatt kételyeit fejezte ki azt illetően, hogy a támogatás megmentési támogatásként összeegyeztethető.

| (151) | Sem a szlovák hatóságok, sem a kedvezményezett nem fűztek észrevételt ezekhez a kételyekhez. A Bizottság elé ebben a tekintetben nem tártak új tényeket. |
| --- | --- |

(151)

Sem a szlovák hatóságok, sem a kedvezményezett nem fűztek észrevételt ezekhez a kételyekhez. A Bizottság elé ebben a tekintetben nem tártak új tényeket.

| (152) | Mivel a fenti kétségei nem oszlottak el, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a támogatás az 1999-es iránymutatás szerinti megmentési támogatásként nem összeegyeztethető. |
| --- | --- |

(152)

Mivel a fenti kétségei nem oszlottak el, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a támogatás az 1999-es iránymutatás szerinti megmentési támogatásként nem összeegyeztethető.

3.3.   Szerkezetátalakítási támogatás

| (153) | A Bizottság a III. részben kifejtett okok miatt kételyeit fejezte ki azt illetően, hogy a támogatás az 1999-es iránymutatás szerinti szerkezetátalakítási támogatásként összeegyeztethető. |
| --- | --- |

(153)

A Bizottság a III. részben kifejtett okok miatt kételyeit fejezte ki azt illetően, hogy a támogatás az 1999-es iránymutatás szerinti szerkezetátalakítási támogatásként összeegyeztethető.

| (154) | A Bizottság megjegyzi, hogy a szlovák hatóságok, amelyeknek bizonyítaniuk kell, hogy az állami támogatás a belső piaccal összeegyeztethető, nem mutattak be új tényt ennek a következtetésnek az alátámasztására. A Bizottság megfelelően figyelembe vette a kedvezményezett észrevételeit. |
| --- | --- |

(154)

A Bizottság megjegyzi, hogy a szlovák hatóságok, amelyeknek bizonyítaniuk kell, hogy az állami támogatás a belső piaccal összeegyeztethető, nem mutattak be új tényt ennek a következtetésnek az alátámasztására. A Bizottság megfelelően figyelembe vette a kedvezményezett észrevételeit.

3.3.1.   A hosszú távú életképesség helyreállítása

| (155) | Az 1999-es iránymutatás szerint szerkezetátalakítási támogatás csak a vállalkozás hosszú távú életképességének helyreállítására irányuló, megvalósítható és egységes szerkezetátalakítási terv végrehajtásával kapcsolatban és annak feltételével nyújtható. A tagállam elkötelezi magát a terv mellett, amelyet a Bizottságnak jóvá kell hagynia. Ha a vállalkozás elmulasztja a terv megvalósítását, az a támogatással való visszaélésnek minősül. |
| --- | --- |

(155)

Az 1999-es iránymutatás szerint szerkezetátalakítási támogatás csak a vállalkozás hosszú távú életképességének helyreállítására irányuló, megvalósítható és egységes szerkezetátalakítási terv végrehajtásával kapcsolatban és annak feltételével nyújtható. A tagállam elkötelezi magát a terv mellett, amelyet a Bizottságnak jóvá kell hagynia. Ha a vállalkozás elmulasztja a terv megvalósítását, az a támogatással való visszaélésnek minősül.

| (156) | Lényegében a szerkezetátalakítási tervnek ésszerű időn belül helyre kell állítania a kedvezményezett hosszú távú életképességét a jövőbeni működési körülményekre vonatkozó reális feltételezések alapján. A szerkezetátalakítási tervnek ismertetnie kell mindazokat a körülményeket, amelyek nehéz helyzetbe hozták a kedvezményezettet, és a nehézségek megoldására irányuló megfelelő intézkedéseket kell tartalmaznia. A szerkezetátalakítási műveletek ugyanakkor nem korlátozódhatnak a múltbeli veszteségek kiegyenlítésére irányuló pénzügyi támogatásra a nehézséget okozó problémák megoldása nélkül. |
| --- | --- |

(156)

Lényegében a szerkezetátalakítási tervnek ésszerű időn belül helyre kell állítania a kedvezményezett hosszú távú életképességét a jövőbeni működési körülményekre vonatkozó reális feltételezések alapján. A szerkezetátalakítási tervnek ismertetnie kell mindazokat a körülményeket, amelyek nehéz helyzetbe hozták a kedvezményezettet, és a nehézségek megoldására irányuló megfelelő intézkedéseket kell tartalmaznia. A szerkezetátalakítási műveletek ugyanakkor nem korlátozódhatnak a múltbeli veszteségek kiegyenlítésére irányuló pénzügyi támogatásra a nehézséget okozó problémák megoldása nélkül.

| (157) | A kkv-k vonatkozásában az 1999-es iránymutatás akként rendelkezik, hogy a támogatás engedélyezésekor a támogatott [térségekben] kevésbé szigorú feltételek alkalmazhatók a kompenzációs intézkedések végrehajtását, valamint az ellenőrzési jelentések tartalmát illetően. E tényezők azonban nem mentik fel az ilyen vállalkozásokat annak a szükségessége alól, hogy szerkezetátalakítási tervet dolgozzanak ki, a tagállamokat pedig az alól a kötelesség alól, hogy csak a szerkezetátalakítási terv végrehajtásának feltételével nyújtsanak szerkezetátalakítási támogatást. |
| --- | --- |

(157)

A kkv-k vonatkozásában az 1999-es iránymutatás akként rendelkezik, hogy a támogatás engedélyezésekor a támogatott [térségekben] kevésbé szigorú feltételek alkalmazhatók a kompenzációs intézkedések végrehajtását, valamint az ellenőrzési jelentések tartalmát illetően. E tényezők azonban nem mentik fel az ilyen vállalkozásokat annak a szükségessége alól, hogy szerkezetátalakítási tervet dolgozzanak ki, a tagállamokat pedig az alól a kötelesség alól, hogy csak a szerkezetátalakítási terv végrehajtásának feltételével nyújtsanak szerkezetátalakítási támogatást.

| (158) | A szlovák hatóságok a hivatalos vizsgálati eljárás megindítását követően megerősítették, hogy az üzleti tervet, amelyet a kedvezményezett a csődeljárás megindításának feltételeként köteles volt kidolgozni, csak az illetékes bíróság vizsgálta meg, a támogatást nyújtó hatóság nem, valamint azt is, hogy sem a bíróság, sem az adóhatóság nem ellenőrizte a terv végrehajtását. |
| --- | --- |

(158)

A szlovák hatóságok a hivatalos vizsgálati eljárás megindítását követően megerősítették, hogy az üzleti tervet, amelyet a kedvezményezett a csődeljárás megindításának feltételeként köteles volt kidolgozni, csak az illetékes bíróság vizsgálta meg, a támogatást nyújtó hatóság nem, valamint azt is, hogy sem a bíróság, sem az adóhatóság nem ellenőrizte a terv végrehajtását.

| (159) | A kedvezményezett e megerősítéssel ellentétben azt állította, hogy az adóhatóság a csődegyezség elfogadása előtt megvizsgálta az üzleti terv alkalmasságát arra, hogy a vállalkozás hosszú távú életképességét helyreállítsa, ezt az állítását azonban semmilyen bizonyítékkal nem támasztotta alá. |
| --- | --- |

(159)

A kedvezményezett e megerősítéssel ellentétben azt állította, hogy az adóhatóság a csődegyezség elfogadása előtt megvizsgálta az üzleti terv alkalmasságát arra, hogy a vállalkozás hosszú távú életképességét helyreállítsa, ezt az állítását azonban semmilyen bizonyítékkal nem támasztotta alá.

| (160) | A kedvezményezett szerint továbbá a hivatalos szerkezetátalakítási terv hiánya az ügy utólagos bizottsági értékelésekor lényegtelen, mert a Bizottság ekkor már meggyőződhet arról, hogy a kedvezményezett valóban életképessé vált-e. A kedvezményezett szerint hivatalos szerkezetátalakítási terv kizárólag előzetes értékelés esetében írható elő, és arra csak az 1999-es iránymutatás alkalmazható. |
| --- | --- |

(160)

A kedvezményezett szerint továbbá a hivatalos szerkezetátalakítási terv hiánya az ügy utólagos bizottsági értékelésekor lényegtelen, mert a Bizottság ekkor már meggyőződhet arról, hogy a kedvezményezett valóban életképessé vált-e. A kedvezményezett szerint hivatalos szerkezetátalakítási terv kizárólag előzetes értékelés esetében írható elő, és arra csak az 1999-es iránymutatás alkalmazható.

| (161) | Ez az érvelés helytelen. Az 1999-es iránymutatást kell alkalmazni mind a bejelentett, mind pedig a jogellenes támogatás összeegyeztethetőségének értékelésénél. Az értékelésnél annak időpontjától függetlenül mindig az a feltétel érvényes, hogy a szerkezetátalakítási támogatás megvalósítható szerkezetátalakítási tervre épül-e. A Bizottságnak azon információk alapján kell elvégezni e az értékelését, amelyek a támogatásnyújtás idején elérhetők voltak. |
| --- | --- |

(161)

Ez az érvelés helytelen. Az 1999-es iránymutatást kell alkalmazni mind a bejelentett, mind pedig a jogellenes támogatás összeegyeztethetőségének értékelésénél. Az értékelésnél annak időpontjától függetlenül mindig az a feltétel érvényes, hogy a szerkezetátalakítási támogatás megvalósítható szerkezetátalakítási tervre épül-e. A Bizottságnak azon információk alapján kell elvégezni e az értékelését, amelyek a támogatásnyújtás idején elérhetők voltak.

| (162) | Mindebből az a következtetés vonható le, hogy az adóhatóságnak támogatást nyújtó hatóságként nem volt lehetősége arra, hogy a szerkezetátalakítási tervet értékelje, és követelései leírását a terv megfelelően ellenőrzött megvalósulásának feltételéhez kösse. Ezért nem teljesült az első, formális feltétel, amely teljes mértékben alkalmazandó az utólagos értékelésnél is. |
| --- | --- |

(162)

Mindebből az a következtetés vonható le, hogy az adóhatóságnak támogatást nyújtó hatóságként nem volt lehetősége arra, hogy a szerkezetátalakítási tervet értékelje, és követelései leírását a terv megfelelően ellenőrzött megvalósulásának feltételéhez kösse. Ezért nem teljesült az első, formális feltétel, amely teljes mértékben alkalmazandó az utólagos értékelésnél is.

| (163) | Az üzleti terv tartalmát illetően a szlovák hatóságok nem nyújtottak be olyan információt, amely eloszlatta volna a Bizottság kétségeit afelől, hogy a terv valóban az 1999-es iránymutatásban előírt szerkezetátalakítási terv-e. |
| --- | --- |

(163)

Az üzleti terv tartalmát illetően a szlovák hatóságok nem nyújtottak be olyan információt, amely eloszlatta volna a Bizottság kétségeit afelől, hogy a terv valóban az 1999-es iránymutatásban előírt szerkezetátalakítási terv-e.

| (164) | A Bizottság így kénytelen megerősíteni a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatban levont következtetését. A bemutatott üzleti terv mindössze a kedvezményezettnek a halmozódó köztartozás okozta súlyos problémájával foglalkozik. A terv egyáltalán nem elemzi azokat a körülményeket, amelyek nehéz helyzetbe hozták a kedvezményezettet, sem a vállalkozás akkori pénzügyi helyzetét, sem pedig pénzügyi kilátásait. Mivel ez az elemzés hiányzott, a kedvezményezett nem javasolt konkrét lépéseket az őt nehéz helyzetbe hozó egyes körülmények kezelésére. Az egyetlen részletesen leírt intézkedés a javasolt pénzügyi szerkezetátalakítás, amelyre a csődegyezség keretében kerülne sor. |
| --- | --- |

(164)

A Bizottság így kénytelen megerősíteni a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatban levont következtetését. A bemutatott üzleti terv mindössze a kedvezményezettnek a halmozódó köztartozás okozta súlyos problémájával foglalkozik. A terv egyáltalán nem elemzi azokat a körülményeket, amelyek nehéz helyzetbe hozták a kedvezményezettet, sem a vállalkozás akkori pénzügyi helyzetét, sem pedig pénzügyi kilátásait. Mivel ez az elemzés hiányzott, a kedvezményezett nem javasolt konkrét lépéseket az őt nehéz helyzetbe hozó egyes körülmények kezelésére. Az egyetlen részletesen leírt intézkedés a javasolt pénzügyi szerkezetátalakítás, amelyre a csődegyezség keretében kerülne sor.

| (165) | A tervben egyáltalán nincs szó a kedvezményezett saját tőkéjének emeléséről, amelyet a kedvezményezett az egyik szerkezetátalakítási intézkedésként említ. Az ügyiratban semmi nem bizonyítja, hogy a vállalkozás tőkeemelését olyan intézkedésnek kellene tekinteni, amely biztosítja, hogy a kedvezményezett hosszú távon nem fogja ismét azt a stratégiát követni, hogy héa- és jövedékiadó-tartozása útján finanszírozza termelését, amely végül nehéz helyzetbe hozta. A szlovák hatóságok maguk is megerősítették, hogy a tőkeemelés egyáltalán nem csökkentette a pénzügyi problémák megismétlődésének kockázatát. Ez annál is inkább kétséges, mert a tőkeemelés teljes összege 21 millió SKK, míg az átalakított adósságé 644 millió SKK volt. |
| --- | --- |

(165)

A tervben egyáltalán nincs szó a kedvezményezett saját tőkéjének emeléséről, amelyet a kedvezményezett az egyik szerkezetátalakítási intézkedésként említ. Az ügyiratban semmi nem bizonyítja, hogy a vállalkozás tőkeemelését olyan intézkedésnek kellene tekinteni, amely biztosítja, hogy a kedvezményezett hosszú távon nem fogja ismét azt a stratégiát követni, hogy héa- és jövedékiadó-tartozása útján finanszírozza termelését, amely végül nehéz helyzetbe hozta. A szlovák hatóságok maguk is megerősítették, hogy a tőkeemelés egyáltalán nem csökkentette a pénzügyi problémák megismétlődésének kockázatát. Ez annál is inkább kétséges, mert a tőkeemelés teljes összege 21 millió SKK, míg az átalakított adósságé 644 millió SKK volt.

| (166) | Maga a tőkeemelés nem bizonyítja a piac bizalmát a kedvezményezett hosszú távú életképességének helyreállítása iránt. A Bizottság megjegyzi, hogy a kedvezményezettnek határozott erőfeszítései ellenére sem sikerült magánbanki hitelt szereznie. |
| --- | --- |

(166)

Maga a tőkeemelés nem bizonyítja a piac bizalmát a kedvezményezett hosszú távú életképességének helyreállítása iránt. A Bizottság megjegyzi, hogy a kedvezményezettnek határozott erőfeszítései ellenére sem sikerült magánbanki hitelt szereznie.

| (167) | Ezenfelül a termelőeszközöknek a kedvezményezett versenytársa, az Old Herold, s.r.o. részére történő bérbeadását nyilvánvalóan az tette szükségessé, hogy a kedvezményezett elveszítette az alkoholtermékek gyártására szóló engedélyt, nem pedig az, hogy e gyártási tevékenység veszteséges volt és ezért szerkezetátalakításra szorult. Igaz, hogy maga a kedvezményezett kérhetett volna új engedélyt a csődegyezség véglegesítése után, de nem tette. A Bizottság azonban megjegyzi, hogy a kedvezményezett továbbra is értékesíti az Old Herold társaság által a kedvezményezett eszközeivel gyártott, a kedvezményezett márkajelével ellátott termékeket, sőt a 2004. április 29 és 2004. december 30. közötti időszakra szóló tervek szerint az értékesítés bővítését tervezi. E termelőeszközök bérbeadása ezért nem tekinthető szerkezetátalakítási intézkedésnek, mivel a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján a termelésnek ez a része nem szorult szerkezetátalakításra. |
| --- | --- |

(167)

Ezenfelül a termelőeszközöknek a kedvezményezett versenytársa, az Old Herold, s.r.o. részére történő bérbeadását nyilvánvalóan az tette szükségessé, hogy a kedvezményezett elveszítette az alkoholtermékek gyártására szóló engedélyt, nem pedig az, hogy e gyártási tevékenység veszteséges volt és ezért szerkezetátalakításra szorult. Igaz, hogy maga a kedvezményezett kérhetett volna új engedélyt a csődegyezség véglegesítése után, de nem tette. A Bizottság azonban megjegyzi, hogy a kedvezményezett továbbra is értékesíti az Old Herold társaság által a kedvezményezett eszközeivel gyártott, a kedvezményezett márkajelével ellátott termékeket, sőt a 2004. április 29 és 2004. december 30. közötti időszakra szóló tervek szerint az értékesítés bővítését tervezi. E termelőeszközök bérbeadása ezért nem tekinthető szerkezetátalakítási intézkedésnek, mivel a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján a termelésnek ez a része nem szorult szerkezetátalakításra.

| (168) | Ami az üzleti tervben javasolt további intézkedéseket illeti, a Bizottság kételyei nem oszlottak el. Ezek az intézkedések egyszerűen a mindennapi üzleti tevékenység keretén belüli tevékenységek, és nem racionalizációs intézkedések (a régi berendezések, járművek értékesítése). A két javasolt szerkezetátalakítási intézkedés leírása (a nem jövedelmező alkoholmentes italok gyártásának megszüntetése és néhány ingatlan értékesítése) túlságosan általános volt, amelyben nem tüntették fel a konkrét termékeket és az intézkedések ütemtervét. A szlovák hatóságok megerősítették, hogy az értékesíteni kívánt ingatlanok (irodaépület, üzlet és üdülő) értékesítésére 2005. október 10-ig nem került sor, vagyis a tervezett intézkedéseket a kedvezményezett nem hajtotta végre a bejelentésnek megfelelően. |
| --- | --- |

(168)

Ami az üzleti tervben javasolt további intézkedéseket illeti, a Bizottság kételyei nem oszlottak el. Ezek az intézkedések egyszerűen a mindennapi üzleti tevékenység keretén belüli tevékenységek, és nem racionalizációs intézkedések (a régi berendezések, járművek értékesítése). A két javasolt szerkezetátalakítási intézkedés leírása (a nem jövedelmező alkoholmentes italok gyártásának megszüntetése és néhány ingatlan értékesítése) túlságosan általános volt, amelyben nem tüntették fel a konkrét termékeket és az intézkedések ütemtervét. A szlovák hatóságok megerősítették, hogy az értékesíteni kívánt ingatlanok (irodaépület, üzlet és üdülő) értékesítésére 2005. október 10-ig nem került sor, vagyis a tervezett intézkedéseket a kedvezményezett nem hajtotta végre a bejelentésnek megfelelően.

| (169) | A Bizottság a formális szerkezetátalakítási terv, továbbá a nehéz helyzet, az annak kezeléséhez szükséges intézkedések, valamint a piaci feltételek és lehetőségek érdemi vizsgálata hiányában arra a következtetésre jutott, hogy a kedvezményezett által benyújtott üzleti terv nem az 1999-es iránymutatásban előírt valódi szerkezetátalakítási terv (52). A Bizottság ezért továbbra is kétségesnek tartja, hogy a kedvezményezett képes helyreállítani hosszú távú életképességét. |
| --- | --- |

(169)

A Bizottság a formális szerkezetátalakítási terv, továbbá a nehéz helyzet, az annak kezeléséhez szükséges intézkedések, valamint a piaci feltételek és lehetőségek érdemi vizsgálata hiányában arra a következtetésre jutott, hogy a kedvezményezett által benyújtott üzleti terv nem az 1999-es iránymutatásban előírt valódi szerkezetátalakítási terv (52). A Bizottság ezért továbbra is kétségesnek tartja, hogy a kedvezményezett képes helyreállítani hosszú távú életképességét.

3.3.2.   A szükséges minimumra korlátozott támogatás

| (170) | A Bizottság azon következtetése, hogy valódi szerkezetátalakítási terv hiányában a kedvezményezett hosszú távú életképessége továbbra is kétséges, önmagában is elég annak megállapításához, hogy a támogatás nem egyeztethető össze a belső piaccal. A Bizottság ennek ellenére megvizsgálja az 1999-es iránymutatás másik alapvető követelményét, mégpedig azt, hogy a támogatásnak a szükséges minimumra kell korlátozódnia. |
| --- | --- |

(170)

A Bizottság azon következtetése, hogy valódi szerkezetátalakítási terv hiányában a kedvezményezett hosszú távú életképessége továbbra is kétséges, önmagában is elég annak megállapításához, hogy a támogatás nem egyeztethető össze a belső piaccal. A Bizottság ennek ellenére megvizsgálja az 1999-es iránymutatás másik alapvető követelményét, mégpedig azt, hogy a támogatásnak a szükséges minimumra kell korlátozódnia.

| (171) | Az 1999-es iránymutatás (40) bekezdése szerint a támogatás összegét és intenzitását a kedvezményezett meglévő pénzügyi erőforrásainak ismeretében a szerkezetátalakítás lehetővé tételéhez feltétlenül szükséges minimumra kell korlátozni. A kedvezményezettnek saját forrásaiból jelentős mértékben hozzá kell járulnia a szerkezetátalakításhoz. |
| --- | --- |

(171)

Az 1999-es iránymutatás (40) bekezdése szerint a támogatás összegét és intenzitását a kedvezményezett meglévő pénzügyi erőforrásainak ismeretében a szerkezetátalakítás lehetővé tételéhez feltétlenül szükséges minimumra kell korlátozni. A kedvezményezettnek saját forrásaiból jelentős mértékben hozzá kell járulnia a szerkezetátalakításhoz.

| (172) | A szerkezetátalakítás költségei a csődegyezség keretében átalakított adósság teljes összegét tették ki. A kedvezményezett ennek 35 %-át fizette ki. |
| --- | --- |

(172)

A szerkezetátalakítás költségei a csődegyezség keretében átalakított adósság teljes összegét tették ki. A kedvezményezett ennek 35 %-át fizette ki.

| (173) | A szlovák hatóságok nem adtak további magyarázatot a Bizottság által ezzel kapcsolatban megfogalmazott kételyekre vonatkozóan. A kedvezményezett bemutatta, hogy milyen módon finanszírozta a csődegyezséget követően fennmaradó tartozás kiegyenlítését (lásd a (30)–(35) preambulumbekezdést). A kedvezményezett szerint saját hozzájárulása összesen 231 millió SKK (6,1 millió EUR) volt. |
| --- | --- |

(173)

A szlovák hatóságok nem adtak további magyarázatot a Bizottság által ezzel kapcsolatban megfogalmazott kételyekre vonatkozóan. A kedvezményezett bemutatta, hogy milyen módon finanszírozta a csődegyezséget követően fennmaradó tartozás kiegyenlítését (lásd a (30)–(35) preambulumbekezdést). A kedvezményezett szerint saját hozzájárulása összesen 231 millió SKK (6,1 millió EUR) volt.

| (174) | Először is a kedvezményezett rendelkezésére álló források összege nagyobb volt, mint a csődegyezséget követően fennmaradó tartozás összege. Ez arra utal, hogy a támogatás nem korlátozódott a szükséges minimumra. |
| --- | --- |

(174)

Először is a kedvezményezett rendelkezésére álló források összege nagyobb volt, mint a csődegyezséget követően fennmaradó tartozás összege. Ez arra utal, hogy a támogatás nem korlátozódott a szükséges minimumra.

| (175) | Ennél is fontosabb azonban, hogy a Bizottság szerint az Old Herold által nyújtott hitel az 1999-es iránymutatás értelmében nem minősül a kedvezményezett saját hozzájárulásának. A kötelezettségek a vállalkozási tevékenység finanszírozásának tartós forrását képezik. Ezek rövid lejáratú hitelek, amelyeket azonban vissza kell fizetni. A társaságnak csak akkor áll rendelkezésére elegendő többletforrás a szerkezetátalakításhoz, ha a szállítók a szokásosnál hosszabb fizetési határidőt vállalnak, és ezzel azt jelzik, hogy a piac bízik abban, hogy a vállalkozás életképessége helyreállítható. |
| --- | --- |

(175)

Ennél is fontosabb azonban, hogy a Bizottság szerint az Old Herold által nyújtott hitel az 1999-es iránymutatás értelmében nem minősül a kedvezményezett saját hozzájárulásának. A kötelezettségek a vállalkozási tevékenység finanszírozásának tartós forrását képezik. Ezek rövid lejáratú hitelek, amelyeket azonban vissza kell fizetni. A társaságnak csak akkor áll rendelkezésére elegendő többletforrás a szerkezetátalakításhoz, ha a szállítók a szokásosnál hosszabb fizetési határidőt vállalnak, és ezzel azt jelzik, hogy a piac bízik abban, hogy a vállalkozás életképessége helyreállítható.

| (176) | A kedvezményezett egyáltalán nem bizonyította, hogy az Old Herold által adott fizetési haladék jelentősen meghaladta volna a kedvezményezett és szállítói közötti kereskedelmi gyakorlatban szokásos mértéket. A 40 napos fizetési határidő szokásosnak tekinthető, különösen annak ismeretében, hogy azt a kedvezményezett részére a csődegyezséget követően állapították meg. A kedvezményezettnek ennélfogva már nem voltak pénzügyi nehézségei. A csődegyezség fő célja éppen az volt, hogy a kedvezményezettet kisegítse nehéz pénzügyi helyzetéből. |
| --- | --- |

(176)

A kedvezményezett egyáltalán nem bizonyította, hogy az Old Herold által adott fizetési haladék jelentősen meghaladta volna a kedvezményezett és szállítói közötti kereskedelmi gyakorlatban szokásos mértéket. A 40 napos fizetési határidő szokásosnak tekinthető, különösen annak ismeretében, hogy azt a kedvezményezett részére a csődegyezséget követően állapították meg. A kedvezményezettnek ennélfogva már nem voltak pénzügyi nehézségei. A csődegyezség fő célja éppen az volt, hogy a kedvezményezettet kisegítse nehéz pénzügyi helyzetéből.

| (177) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy ez a hosszabb fizetési határidő nem tekinthető külső forrásból származó szerkezetátalakítási hozzájárulásnak. |
| --- | --- |

(177)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy ez a hosszabb fizetési határidő nem tekinthető külső forrásból származó szerkezetátalakítási hozzájárulásnak.

| (178) | E haladék nélkül a kedvezményezett 1999-es iránymutatás szerinti saját hozzájárulása 131 millió SKK (3,4 millió EUR), ami a szerkezetátalakítási költségek 20 %-ának felel meg. |
| --- | --- |

(178)

E haladék nélkül a kedvezményezett 1999-es iránymutatás szerinti saját hozzájárulása 131 millió SKK (3,4 millió EUR), ami a szerkezetátalakítási költségek 20 %-ának felel meg.

| (179) | Az 1999-es iránymutatás nem tartalmazott arra vonatkozó határértéket, hogy a kedvezményezett saját hozzájárulása mikor tekinthető jelentősnek. |
| --- | --- |

(179)

Az 1999-es iránymutatás nem tartalmazott arra vonatkozó határértéket, hogy a kedvezményezett saját hozzájárulása mikor tekinthető jelentősnek.

| (180) | Figyelembe véve a Bizottságnak az 1999-es iránymutatás alkalmazásával kapcsolatos gyakorlatát, valamint a vonatkozó bizottsági politika olyan irányú alakulását, amely alapján a 2004-es új iránymutatás határértékeket vezetett be (53), a Bizottság a kedvezményezett 20 %-os hozzájárulását meglehetősen alacsonynak tartja. Ilyen mértékű hozzájárulás az 1999-es iránymutatás szerint akkor lenne elfogadható, ha a támogatás jóváhagyásának minden egyéb feltétele teljesült volna. A Bizottságnak ekkor mérlegelnie kellene például azt, hogy a kedvezményezett támogatott [térségben] működik-e, hogy a finanszírozás forrásai milyen mértékben tükrözik azt a bizalmat, amelyet a kedvezményezetten és annak tulajdonosain kívül a piac tanúsít a vállalkozás hosszú távú életképessége iránt, valamint az adott ügy egyéb sajátosságait. |
| --- | --- |

(180)

Figyelembe véve a Bizottságnak az 1999-es iránymutatás alkalmazásával kapcsolatos gyakorlatát, valamint a vonatkozó bizottsági politika olyan irányú alakulását, amely alapján a 2004-es új iránymutatás határértékeket vezetett be (53), a Bizottság a kedvezményezett 20 %-os hozzájárulását meglehetősen alacsonynak tartja. Ilyen mértékű hozzájárulás az 1999-es iránymutatás szerint akkor lenne elfogadható, ha a támogatás jóváhagyásának minden egyéb feltétele teljesült volna. A Bizottságnak ekkor mérlegelnie kellene például azt, hogy a kedvezményezett támogatott [térségben] működik-e, hogy a finanszírozás forrásai milyen mértékben tükrözik azt a bizalmat, amelyet a kedvezményezetten és annak tulajdonosain kívül a piac tanúsít a vállalkozás hosszú távú életképessége iránt, valamint az adott ügy egyéb sajátosságait.

| (181) | A fentiekre tekintettel a Bizottság a jelen ügyben nem érthet egyet azzal, hogy a kedvezményezett hozzájárulása jelentős. A Bizottság következtetése szerint továbbra is kétséges, hogy a kedvezményezett saját hozzájárulása jelentős volt, és a támogatás a szükséges minimumra korlátozódott. |
| --- | --- |

(181)

A fentiekre tekintettel a Bizottság a jelen ügyben nem érthet egyet azzal, hogy a kedvezményezett hozzájárulása jelentős. A Bizottság következtetése szerint továbbra is kétséges, hogy a kedvezményezett saját hozzájárulása jelentős volt, és a támogatás a szükséges minimumra korlátozódott.

3.4.   A támogatás összeegyeztethetősége: következtetés

| (182) | A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a támogatás megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásként nem egyeztethető össze a belső piaccal. Ezenkívül a jelen ügyben az EUMSZ-ben meghatározott kivételek egyike sem alkalmazható. |
| --- | --- |

(182)

A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a támogatás megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásként nem egyeztethető össze a belső piaccal. Ezenkívül a jelen ügyben az EUMSZ-ben meghatározott kivételek egyike sem alkalmazható.

VII.   KÖVETKEZTETÉS

| (183) | A Bizottság megállapította, hogy a Szlovák Köztársaság jogellenesen engedélyezte az adótartozás leírását a Frucona Košice, a.s. vállalat javára, és megsértette az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdését. A támogatás az EUMSZ-ben meghatározott kivételek alapján nem egyeztethető össze a belső piaccal. |
| --- | --- |

(183)

A Bizottság megállapította, hogy a Szlovák Köztársaság jogellenesen engedélyezte az adótartozás leírását a Frucona Košice, a.s. vállalat javára, és megsértette az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdését. A támogatás az EUMSZ-ben meghatározott kivételek alapján nem egyeztethető össze a belső piaccal.

| (184) | Annak ellenére, hogy a leírás adóhivatal általi végrehajtása a jelen eljárás befejezéséig felfüggesztésre került, a Bizottság megállapította, hogy a kedvezményezett előnye akkor keletkezett, amikor az adóhatóság úgy döntött, hogy elengedi követelései egy részét, és ezzel a kedvezményezettnek támogatást nyújt. Ennek időpontja a csődegyezség 2004. július 23-i hatálybalépése volt. A kedvezményezett versenytársaival szembeni előnye az volt, hogy az adóhatóság nem érvényesítette vele szemben az adóköveteléseit. |
| --- | --- |

(184)

Annak ellenére, hogy a leírás adóhivatal általi végrehajtása a jelen eljárás befejezéséig felfüggesztésre került, a Bizottság megállapította, hogy a kedvezményezett előnye akkor keletkezett, amikor az adóhatóság úgy döntött, hogy elengedi követelései egy részét, és ezzel a kedvezményezettnek támogatást nyújt. Ennek időpontja a csődegyezség 2004. július 23-i hatálybalépése volt. A kedvezményezett versenytársaival szembeni előnye az volt, hogy az adóhatóság nem érvényesítette vele szemben az adóköveteléseit.

| (185) | A korábbi állapot helyreállítása érdekében az állami támogatást vissza kell fizettetni. Mivel az előny a csődegyezség 2004. július 23-i hatálybalépésével keletkezett, a visszafizetendő támogatás összege az egyezség szerinti leírás teljes összegével egyezik meg. |
| --- | --- |

(185)

A korábbi állapot helyreállítása érdekében az állami támogatást vissza kell fizettetni. Mivel az előny a csődegyezség 2004. július 23-i hatálybalépésével keletkezett, a visszafizetendő támogatás összege az egyezség szerinti leírás teljes összegével egyezik meg.

| (186) | A Szlovák Köztársaság Legfelsőbb Bírósága azonban kimondta, hogy 424 490 SKK összegű úthasználatidíj-hátralékot tévesen foglaltak a csődegyezségbe. Ennek következtében az egyezség szerinti adósságállomány az említett összeggel csökkent, így az adóhatósággal szembeni, az egyezségbe bevont tartozás helyesbített összege 640 369 341 SKK. |
| --- | --- |

(186)

A Szlovák Köztársaság Legfelsőbb Bírósága azonban kimondta, hogy 424 490 SKK összegű úthasználatidíj-hátralékot tévesen foglaltak a csődegyezségbe. Ennek következtében az egyezség szerinti adósságállomány az említett összeggel csökkent, így az adóhatósággal szembeni, az egyezségbe bevont tartozás helyesbített összege 640 369 341 SKK.

| (187) | A kedvezményezett 2006. augusztus 2-án az időközben leírtként kezelt úthasználatidíj-hátralék teljes összegét kifizette. A kifizetést figyelembe kell venni a visszafizetendő támogatás és az azt terhelő kamat összegének kiszámításakor, |
| --- | --- |

(187)

A kedvezményezett 2006. augusztus 2-án az időközben leírtként kezelt úthasználatidíj-hátralék teljes összegét kifizette. A kifizetést figyelembe kell venni a visszafizetendő támogatás és az azt terhelő kamat összegének kiszámításakor,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2007/254/EK bizottsági határozat hatályát veszti.

2. cikk

A Szlovák Köztársaság által a Frucona Košice, a.s. részére nyújtott 416 515 990 SKK összegű állami támogatás nem egyeztethető össze a belső piaccal.

3. cikk

(1)   A Szlovák Köztársaságnak meg kell hoznia az összes szükséges intézkedést, hogy a 2. cikkben említett és jogellenesen már rendelkezésére bocsátott támogatást a kedvezményezettel visszafizettethesse, figyelembe véve azt, hogy a kedvezményezett 2006. augusztus 2-án424 490 SKK összegű úthasználatidíj-hátralékot átutalt az adóhatóság számlájára.

(2)   A támogatást késedelem nélkül kell visszafizettetni, összhangban a nemzeti jog eljárásaival, feltéve, hogy azok lehetővé teszik e határozat azonnali és eredményes végrehajtását.

(3)   A visszafizetendő támogatást kamat terheli attól a naptól kezdődően, amikor a jogellenes támogatást a Frucona Košice, a.s. rendelkezésére bocsátották, a tényleges visszafizettetés napjáig.

(4)   A kamatokat az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló 2004. április 21-i 794/2004/EK bizottsági rendelet (54) V. fejezetének megfelelően kell kiszámítani. A kamat mértékét kamatos kamatként kell alkalmazni a (3) bekezdésben említett teljes időszak alatt.

4. cikk

Az e határozatról szóló értesítéstől számított két hónapon belül a Szlovák Köztársaság értesíti a Bizottságot az e határozatban foglaltaknak való megfelelés érdekében hozott intézkedéseiről. Az erre vonatkozó információkat az e határozat mellékletében található kérdőíven adja meg.

5. cikk

Ennek a határozatnak a Szlovák Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2013. október 16-án.

a Bizottság részéről

Joaquín ALMUNIA

alelnök

---

(1)  Az EK-Szerződés 87. és 88. cikke 2009. december 1-jei hatállyal az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 107., illetve 108. cikkévé vált. A rendelkezések mindkét esetben tartalmukat tekintve azonosak. E határozat alkalmazásában az EUMSZ 107. és 108. cikkére történő hivatkozások adott esetben úgy értendők, mint az EK-Szerződés 87., illetve 88. cikkére tett hivatkozások. Az EUMSZ bizonyos terminológiai módosításokat is bevezetett, például a „Közösség” kifejezés helyébe az „Unió” kifejezés, a „közös piac” kifejezés helyébe pedig a „belső piac” kifejezés lépett. Ez a határozat az EUMSZ szóhasználatát követi.

1

(2)  HL C 233., 2005.9.22., 47. o.

2

(3)  Lásd a 2. lábjegyzetet.

3

(4)  A Bizottság 2006. április 7-i 2007/254/EK határozata a Szlovák Köztársaság által a Frucona Košice, a. s. vállalatnak nyújtott C 25/205 (ex NN 21/2005) sz. állami támogatásról (HL L 112., 2007.4.30., 14. o.).

4

(5)  A kapott tájékoztatás szerint az EUR-ban kifejezett forgalom 2002-ben 23,6 millió EUR, 2003-ban 25,7 millió EUR, 2004-ben 23 millió EUR volt. A jelen határozatban szereplő tájékoztató adatok kiszámításához alkalmazott árfolyam 1 EUR = 38 SKK.

5

(6)  A kapott tájékoztatás szerint a teljes forgalom 2002-ben 334 millió SKK (8,8 millió EUR), 2003-ban 360 millió SKK (9,5 millió EUR), 2004-ben 720 millió SKK (19 millió EUR) volt.

6

(7)  Egy vállalkozás akkor tekinthető fizetésképtelennek, ha hitelezőivel szembeni kötelezettségeit azok lejártától számított 30 napon belül nem képes kiegyenlíteni.

7

(8)  A jövedéki adót havonta kell fizetni.

8

(9)  Az az összeg, amelyet a kedvezményezett köteles visszafizetni a hitelezőknek.

9

(10)  EUR-ban kifejezve a csődegyezség előtti teljes adósság 16,96 millió EUR, a csődegyezség után fennmaradt adósság összege 5,93 millió EUR volt.

10

(11)  Tekintettel arra, hogy a vállalkozás elveszítette az alkoholtermékek gyártására szóló engedélyét, valamint a panaszos által nyújtott információk szerint is az értékesítés valószínűleg főként az alkoholtermékeket érintette.

11

(12)  A kedvezményezett példaként említi azt a vállalkozást, amely hasonló eszközökkel rendelkezik és ugyanabban az ágazatban működik, valamint néhány általánosabb statisztikai átlagot a felszámolás szlovákiai alkalmazására vonatkozóan.

12

(13)  Az EKORDA jelentésében felhasznált, 2004-re vonatkozó adatokból kitűnik, hogy 98 %-ot a héa és a jövedéki adó tesz ki.

13

(14)  A kedvezményezett a C-278/92., C-279/92. és C-280/92. sz., Spanyolország kontra Bizottság egyesített ügyre utal (EBHT 1994., I-4103. o.).

14

Spanyolország kontra Bizottság

(15)  A T-109/01. sz., Fleuren Compost kontra Bizottság ügyben hozott ítélet 74. pontja (EBHT 2004., II-132. o.).

15

Fleuren Compost kontra Bizottság

(16)  A C-73/11. P. sz., Frucona Košice ügyben 2013. január 24-én hozott ítélet 70. pontja (még nem tették közzé).

16

Frucona Košice

(17)  Lásd a C-342/96. sz., Spanyolország kontra Bizottság ügyben hozott ítélet 46. pontját (EBHT 1999., I-2459. o.), a C-256/97. sz., DM Transport ügyben hozott ítélet 30. pontját (EBHT 1999., I-3913. o.), a C-124/10. P. sz., Bizottság kontra EDF ügyben 2012. június 5-én hozott ítélet 79. pontját (még nem tették közzé), valamint a C-73/11. P. sz., Frucona Košice ügyben az említett ítélet 73. pontját.

17

Spanyolország kontra Bizottság

DM Transport

Bizottság kontra EDF

Frucona Košice

(18)  Lásd az említett C-124/10. P. sz., Bizottság kontra EDF ügyben hozott ítélet 81–85. pontját.

18

Bizottság kontra EDF

(19)

19

Forrás: A kedvezményezett által átadott, 2003. január 1. és december 31. közötti időszakról készített mérleg. Minden érték könyv szerinti érték.

(20)

20

Forrás: Az EKORDA 2004. július 7-i jelentése, amely a könyv szerinti értéken alapul, a követelések kivételével, amelyeket felszámolási értékükre helyesbítve tüntet fel.

(21)

21

Forrás: A kedvezményezett által átadott, 2004. január 1. és április 28. közötti időszakról készített mérleg. Minden érték könyv szerinti érték.

(22)  A szlovák hatóságoktól származó, az adóhatóság által 2004. június 17-én a kedvezményezett telephelyén tartott helyszíni vizsgálat során kapott információk (lásd a (60) preambulumbekezdést).

22

(23)

23

Forrás: A kedvezményezett által átadott 2004. évi éves jelentés. Minden érték könyv szerinti érték.

(24)  Földterületek, épületek, gépek és berendezések, immateriális javak, pénzeszközök.

24

(25)  Az EKORDA szerint a 166 millió SKK értékű rövid lejáratú követelések könyv szerinti értékét 98 millió SKK felszámolási értékre kell helyesbíteni (lásd a (97) preambulumbekezdést).

25

(26)  Nem világos, hogy ez az érték a rövid lejáratú követelések könyv szerinti vagy felszámolási értékét jelenti-e. Elővigyázatosságból a Bizottság feltétezte, hogy a könyv szerinti értéket adták meg.

26

(27)  Lásd az említett C-124/10. P. sz., Bizottság kontra EDF ügyben hozott ítélet 86. pontját.

27

Bizottság kontra EDF

(28)  Ez a követelések könyv szerinti értéke (166 millió SKK), amelyet az EKORDA a felszámolási értéknek megfelelően helyesbített.

28

(29)  Ez a felszámolási érték helyettesítése, amelyet a Bizottság a rövid lejáratú követelések könyv szerinti értékének (147 millió SKK) ugyanolyan arányú helyesbítésével kapott, amelyet az EKORDA a saját elemzésében alkalmazott (lásd a 3. táblázat 6. lábjegyzetét).

29

(30)  Ez a felszámolási érték helyettesítése, amelyet a Bizottság a rövid lejáratú követelések könyv szerinti értékének (63 millió SKK; lásd továbbá a 1. lábjegyzetet) ugyanolyan arányú helyesbítésével kapott, amelyet az EKORDA a saját elemzésében alkalmazott (lásd a 16. lábjegyzetet). A Bizottság azonban megjegyzi, hogy a szlovák hatóságoktól származó információk szerint a követelések 63 millió SKK értékben végrehajthatóak voltak. Ezért igen kétséges, hogy ezek könyv szerinti értékét szükséges-e helyesbíteni. Abban az esetben, ha e követelések felszámolási értéke valóban 63 millió SKK, a felszámolási eljárásból származó összbevétel 2004. június 17-én 331 millió SKK (8,7 millió EUR) lett volna.

30

(31)  Ezt az adatot az alábbiak szerint a szlovák hatóságok vitatják.

31

(32)  A vizsgálati eljárás során a kedvezményezett azt állította, hogy az adóhatóság zálogjogával terhelt állóeszközeinek értéke 194 millió SKK volt. Ez a független értékbecslő által megállapított „szakértői érték”. Azt az árat helyettesíti, amelyen az eszköz az adott időpontban értékesíthető lett volna. Meg kell jegyezni, hogy az ár minimumár: a szlovák hatóságok a zálogjoggal terhelt eszközök értékét 397 millió SKK-ra becsülték.

32

(33)  Az alkalmazott értékesítési együttható 52 %. Az értékesítési együttható a kedvezményezettnek abból a közléséből vezethető le, hogy az egyezség finanszírozását célzó készletértékesítésből legalább 110 millió SKK bevételre számít. A 209 millió SKK-s könyv szerinti érték alapján azonban ez csak akkor lehetséges, ha az értékesítési együttható legalább 52 % (110 millió SKK/209 millió SKK).

33

(34)  Ez a követelések könyv szerinti értéke (166 millió SKK), amelyet az EKORDA a felszámolási értéknek megfelelően helyesbített.

34

(35)  A rövid lejáratú követelések könyv szerinti értéke (63 millió SKK) az EKORDA által alkalmazott 59 %-os együtthatóval helyesbítve. Nincs egyértelmű ok arra, hogy a felszámolási értéknek a helyesbítést követően miért kell alacsonyabbnak lennie.

35

(36)  Megjegyezzük, hogy a kedvezményezett által benyújtott egyéb jelentések (nevezetesen az EKORDA és Marta Kochová könyvvizsgálói jelentése) valamivel magasabb, 22 %-os költséghányaddal számolnak. Mivel azonban a jelen ügyben az eljárás várhatóan rövidebb lenne az átlagos felszámolási eljárások időtartamánál, nem tűnik indokoltnak, hogy a költségek meghaladják a Világbank jelentésében az átlagos eljárásokra vonatkozóan közölt költségeket. Legalábbis a hitelezők kis száma és a tartozás egyszerű összetétele alapján – a követelés több mint 99 %-a egy hitelezőé – alapján az átlagosnál alacsonyabb költségek várhatók.

36

(37)  Az adóhatóság kapta volna a zálogjoggal terhelt eszközök 100 %-át (194 millió SKK), valamint a fennmaradó eszközök értékesítéséből származó bevétel több mint 99 %-át.

37

(38)  A kedvezményezett eszközeinek felszámolási eljárásban történő értékesítéséből várható bevétel 275 millió SKK volt (lásd a 4. táblázatot). A felszámolási eljárás költségeinek (a kedvezményezett szerint az értékesítésből származó bevétel 18 %-a, azaz 49,5 millió SKK) levonása után az adóhatóság 225,5 millió SKK-t kapott volna.

38

(39)  A T-152/99. sz., HAMSA kontra Bizottság ügyben hozott ítélet 168. pontja (EBHT 2002., II-3058. o.).

39

HAMSA kontra Bizottság

(40)  Marta Kochová jelentésében 2 év, Danica Holovačová jelentésében több mint 6 év, a Világbank 2004. évi jelentésében 4,8 év, a szlovák igazságügyi minisztérium jelentésében és a Világbank 2002. évi jelentésében 3-7 év.

40

(41)  2005. október 25-i észrevételeiben a kedvezményezett a lőcsei Liehofruct White Lady Distillery, s.r.o. ellen elrendelt felszámolási eljárást említi.

41

(42)  2004-ben a 3-5 éves futamidejű államkötvények hozama 4,06 % és 5,14 % között változott. A biztonság kedvéért a számítás a legmagasabb, 5,14 %-os hozamot veszi alapul.

42

(43)  A forgóeszközök értéke = készletek (43 millió SKK) + rövid lejáratú követelések (37 millió SKK) + készpénz (161 millió SKK) = 241 millió SKK.

43

(44)  Ebből a levélből az a következtetés vonható le, hogy a minisztérium a héa és a jövedéki adó estében legfeljebb két, a többi adó esetében legfeljebb hat hónapos fizetési halasztásról szóló megállapodást fogadott el.

44

(45)  Az említett T-152/99. sz., HAMSA kontra Bizottság ügyben hozott ítélet 126. pontja.

45

HAMSA kontra Bizottság

(46)  Lásd például az említett C-342/96. sz., Spanyolország kontra Bizottság ügyben hozott ítélet 46. pontját.

46

Spanyolország kontra Bizottság

(47)  Lásd ennek megfelelően az említett C-124/10. P. sz., Bizottság kontra EDF ügyben hozott ítélet 79. és 80. pontját.

47

Bizottság kontra EDF

(48)  Úgy tűnik, hogy ezek az adatok nincsenek összhangban a kedvezményezett által bemutatott éves beszámolókkal.

48

(49)  HL C 244., 2004.10.1., 2. o.

49

(50)  HL C 288., 1999.10.9., 2. o.

50

(51)  HL L 10., 2001.1.13., 33. o.

51

(52)  Lásd még a C-17/99. sz., Franciaország kontra Bizottság ügyet (EBHT 2001., I-2481. o.).

52

Franciaország kontra Bizottság

(53)  A 2004-es új iránymutatás szerint a középvállalkozásokra vonatkozó határérték legalább 40 %.

53

(54)  HL L 140., 2004.4.30., 1. o.

54

---

MELLÉKLET

A ... BIZOTTSÁGI HATÁROZAT VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ INFORMÁCIÓK

1.   A visszafizetendő összeg kiszámítása

| 1.1. | A kedvezményezett rendelkezésére bocsátott jogellenes állami támogatás összegeinek részletezése:







  Időpont (1) | A támogatás összege (2) | Pénznem |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

1.1.

A kedvezményezett rendelkezésére bocsátott jogellenes állami támogatás összegeinek részletezése:

Időpont (1)

A támogatás összege (2)

Pénznem

Megjegyzések:

| 1.2. | A visszafizetendő támogatás után fizetendő kamat kiszámítására használt módszer részletezése. |
| --- | --- |

1.2.

A visszafizetendő támogatás után fizetendő kamat kiszámítására használt módszer részletezése.

2.   Tervezett és meghozott intézkedések a támogatás visszafizettetésére

| 2.1. | A támogatás azonnali és eredményes visszafizettetése céljából tervezett, illetve meghozott intézkedések részletes leírása. Adott esetben a tervezett vagy meghozott intézkedések jogalapjának megjelölése. |
| --- | --- |

2.1.

A támogatás azonnali és eredményes visszafizettetése céljából tervezett, illetve meghozott intézkedések részletes leírása. Adott esetben a tervezett vagy meghozott intézkedések jogalapjának megjelölése.

| 2.2. | Milyen a visszafizettetési folyamat időrendje? Mikorra fejeződik be a támogatás visszafizettetése? |
| --- | --- |

2.2.

Milyen a visszafizettetési folyamat időrendje? Mikorra fejeződik be a támogatás visszafizettetése?

3.   Végrehajtott visszafizettetés

| 3.1. | A kedvezményezettel már visszafizettetett támogatási összegek részletezése:







  Időpont (3) | A visszafizetett támogatás összege: | Pénznem |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

3.1.

A kedvezményezettel már visszafizettetett támogatási összegek részletezése:

Időpont (3)

A visszafizetett támogatás összege:

Pénznem

| 3.2. | A 3.1. pontban szereplő táblázatban részletezett támogatási összegek visszafizetésének tanúsítványait mellékelni kell. |
| --- | --- |

3.2.

A 3.1. pontban szereplő táblázatban részletezett támogatási összegek visszafizetésének tanúsítványait mellékelni kell.

---

(1)

| (o) | Azon napok, amelyeken a támogatást vagy annak egyes részleteit a kedvezményezett rendelkezésére bocsátották. |
| --- | --- |

(o)

Azon napok, amelyeken a támogatást vagy annak egyes részleteit a kedvezményezett rendelkezésére bocsátották.

(2)  A kedvezményezett rendelkezésére bocsátott támogatás összege (bruttó támogatási egyenértékben).

(3)

| (o) | A támogatás visszafizetésének napjai |
| --- | --- |

(o)

A támogatás visszafizetésének napjai

---

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

| 14.6.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 176/64 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 176/64

---

A nemzetközi közjog értelmében jogi hatállyal kizárólag az ENSZ-EGB eredeti szövegei rendelkeznek. Ennek az előírásnak a státusa és hatálybalépésének időpontja az ENSZ-EGB TRANS/WP.29/343 sz. státusdokumentumának legutóbbi változatában ellenőrizhető a következő weboldalon: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 98. sz. előírása – Egységes rendelkezések gázkisüléses fényforrással ellátott gépjárműfényszórók jóváhagyásáról

Tartalmaz minden olyan szöveget, amely az alábbi időpontig érvényes volt:

a 01. módosítássorozat 4. kiegészítése – hatálybalépés időpontja: 2013. július 15.

TARTALOM

ALKALMAZÁSI KÖR

| 1. | Fogalommeghatározások |
| --- | --- |

1.

| 2. | Fényszóró jóváhagyása iránti kérelem |
| --- | --- |

2.

| 3. | Jelölések |
| --- | --- |

3.

| 4. | Jóváhagyás |
| --- | --- |

4.

| 5. | Általános előírások |
| --- | --- |

5.

| 6. | Megvilágítás |
| --- | --- |

6.

| 7. | A zavaró és/vagy rontó káprázás mérése |
| --- | --- |

7.

| 8. | A fényszórótípus módosítása és a jóváhagyás kiterjesztése |
| --- | --- |

8.

| 9. | A gyártás megfelelősége |
| --- | --- |

9.

| 10. | Szankciók nem megfelelő gyártás esetén |
| --- | --- |

10.

| 11. | A gyártás végleges leállítása |
| --- | --- |

11.

| 12. | A jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok és a típusjóváhagyó hatóságok neve és címe |
| --- | --- |

12.

| 13. | Átmeneti rendelkezések |
| --- | --- |

13.

MELLÉKLETEK

| 1. | Értesítés fényszóró vagy elosztott világítási rendszer típusa jóváhagyásának megadásáról, kiterjesztéséről, elutasításáról, visszavonásáról vagy gyártásának végleges leállításáról, a 98. sz. előírás szerint |
| --- | --- |

1.

| 2. | Példák a jóváhagyási jelek elrendezésére |
| --- | --- |

2.

| 3. | Gömbkoordináta-mérési rendszer és a vizsgálati pontok helye |
| --- | --- |

3.

| 4. | Működésben lévő fényszórók fotometriai jellemzői stabilitásának vizsgálatai |
| --- | --- |

4.

| 5. | A műanyag lencsével rendelkező lámpákra vonatkozó követelmények – lencsék, anyagminták és teljes lámpák vizsgálata |
| --- | --- |

5.

| 6. | Vonatkoztatási középpont |
| --- | --- |

6.

| 7. | Feszültségjelölések |
| --- | --- |

7.

| 8. | A gyártás megfelelőségének ellenőrzésére szolgáló eljárásokra vonatkozó minimális követelmények |
| --- | --- |

8.

| 9. | A hatósági mintavételre vonatkozó minimális követelmények |
| --- | --- |

9.

| 10. | Tompított fényszórók világos-sötét határvonalának műszeres ellenőrzése |
| --- | --- |

10.

| 11. | A LED-modulokra és a LED-modulokat tartalmazó fényszórókra vonatkozó követelmények |
| --- | --- |

11.

A.   KÖZIGAZGATÁSI RENDELKEZÉSEK

Alkalmazási kör (1)

Ez az előírás a következőkre vonatkozik:

| a) | fényszórók; és |
| --- | --- |

a)

fényszórók; és

| b) | elosztott világítási rendszerek, amelyek |
| --- | --- |

b)

elosztott világítási rendszerek, amelyek

gázkisüléses fényforrásokat alkalmaznak az M, az N és az L3 kategóriába tartozó járművek esetében.

1.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

Ezen előírás alkalmazásában:

| 1.1. | a 48. sz. előírásban, valamint annak a típusjóváhagyás iránti kérelem benyújtása idején hatályos módosítássorozataiban szereplő fogalommeghatározások ezen előírásra is érvényesek; |
| --- | --- |

1.1.

a 48. sz. előírásban, valamint annak a típusjóváhagyás iránti kérelem benyújtása idején hatályos módosítássorozataiban szereplő fogalommeghatározások ezen előírásra is érvényesek;

| 1.2. | „lencse”: a fényszóró (egység) legkülső része, amely a világító felületen keresztül átengedi a fényt; |
| --- | --- |

1.2.

„lencse”: a fényszóró (egység) legkülső része, amely a világító felületen keresztül átengedi a fényt;

| 1.3. | „bevonat”: minden olyan termék (vagy termékek), amely(ek)et egy vagy több rétegben felvisznek a lencse külső felületére; |
| --- | --- |

1.3.

„bevonat”: minden olyan termék (vagy termékek), amely(ek)et egy vagy több rétegben felvisznek a lencse külső felületére;

| 1.4. | „összeillő pár”: a jármű bal és jobb oldalán lévő, azonos funkciójú lámpák csoportja; |
| --- | --- |

1.4.

„összeillő pár”: a jármű bal és jobb oldalán lévő, azonos funkciójú lámpák csoportja;

| 1.5. | „eltérő típusú fényszórók”: olyan fényszórók, amelyek az alábbi lényeges jellemzőik tekintetében eltérnek egymástól:






  1.5.1. | márkanév vagy védjegy; |
| --- | --- | --- |

1.5.

„eltérő típusú fényszórók”: olyan fényszórók, amelyek az alábbi lényeges jellemzőik tekintetében eltérnek egymástól:

1.5.1.

márkanév vagy védjegy;

| 1.5.2. | az optikai rendszer jellemzői; |
| --- | --- |

1.5.2.

az optikai rendszer jellemzői;

| 1.5.3. | olyan alkatrészek megléte vagy hiánya, amelyek üzemelés közben fényvisszaveréssel, fénytöréssel, fényelnyeléssel és/vagy alakváltozással képesek módosítani az optikai hatásokat; |
| --- | --- |

1.5.3.

olyan alkatrészek megléte vagy hiánya, amelyek üzemelés közben fényvisszaveréssel, fénytöréssel, fényelnyeléssel és/vagy alakváltozással képesek módosítani az optikai hatásokat;

| 1.5.4. | a jobb oldali vagy a bal oldali közlekedésre, vagy mindkét közlekedési rendszerre való alkalmasság; |
| --- | --- |

1.5.4.

a jobb oldali vagy a bal oldali közlekedésre, vagy mindkét közlekedési rendszerre való alkalmasság;

| 1.5.5. | a kibocsátott fény fajtája (tompított fény, távolsági fény vagy mindkettő); |
| --- | --- |

1.5.5.

a kibocsátott fény fajtája (tompított fény, távolsági fény vagy mindkettő);

| 1.5.6. | A jármű bal oldalán történő beépítésre tervezett berendezések és az ezeknek megfelelő, jobb oldali beépítésre tervezett berendezések azonban azonos típusú berendezésnek minősülnek. |
| --- | --- |

1.5.6.

A jármű bal oldalán történő beépítésre tervezett berendezések és az ezeknek megfelelő, jobb oldali beépítésre tervezett berendezések azonban azonos típusú berendezésnek minősülnek.

| 1.6. | Az ezen előírásban szereplő, a szabványos (etalon) izzólámpá(k)ra és a gázkisüléses fényforrás(ok)ra vonatkozó hivatkozások a 37. és a 99. sz. előírásra, valamint azoknak a típusjóváhagyás iránti kérelem benyújtásának időpontjában hatályos módosítássorozataira vonatkoznak. |
| --- | --- |

1.6.

Az ezen előírásban szereplő, a szabványos (etalon) izzólámpá(k)ra és a gázkisüléses fényforrás(ok)ra vonatkozó hivatkozások a 37. és a 99. sz. előírásra, valamint azoknak a típusjóváhagyás iránti kérelem benyújtásának időpontjában hatályos módosítássorozataira vonatkoznak.

2.   FÉNYSZÓRÓ JÓVÁHAGYÁSA IRÁNTI KÉRELEM (2)

| 2.1. | A jóváhagyási kérelmet a fényszóró márkanevének vagy védjegyének tulajdonosa vagy annak jogszerűen meghatalmazott képviselője nyújtja be. A kérelemnek tartalmaznia kell a következőket:






  2.1.1. | a fényszóró tompított fény, távolsági fény vagy mindkét típusú fény kibocsátására szolgál-e; |
| --- | --- | --- |

2.1.

A jóváhagyási kérelmet a fényszóró márkanevének vagy védjegyének tulajdonosa vagy annak jogszerűen meghatalmazott képviselője nyújtja be. A kérelemnek tartalmaznia kell a következőket:

2.1.1.

a fényszóró tompított fény, távolsági fény vagy mindkét típusú fény kibocsátására szolgál-e;

| 2.1.2. | amennyiben a fényszóró tompított fény kibocsátására szolgál, bal oldali és jobb oldali közlekedésre is, vagy csak bal oldali, illetve csak jobb oldali közlekedésre tervezték-e; |
| --- | --- |

2.1.2.

amennyiben a fényszóró tompított fény kibocsátására szolgál, bal oldali és jobb oldali közlekedésre is, vagy csak bal oldali, illetve csak jobb oldali közlekedésre tervezték-e;

| 2.1.3. | ha a fényszóró állítható fényvisszaverővel van felszerelve, a fényszóró talajhoz és a jármű hosszanti középsíkjához viszonyított beszerelési helyzete(i); |
| --- | --- |

2.1.3.

ha a fényszóró állítható fényvisszaverővel van felszerelve, a fényszóró talajhoz és a jármű hosszanti középsíkjához viszonyított beszerelési helyzete(i);

| 2.1.4. | a beállítóberendezés által elérhető legnagyobb függőleges szög a névleges helyzet(ek) felett és alatt; |
| --- | --- |

2.1.4.

a beállítóberendezés által elérhető legnagyobb függőleges szög a névleges helyzet(ek) felett és alatt;

| 2.1.5. | az egyes fénysugár-kombinációk alkalmazása során mely fényforrások működtetésére kerül sor; |
| --- | --- |

2.1.5.

az egyes fénysugár-kombinációk alkalmazása során mely fényforrások működtetésére kerül sor;

| 2.1.6. | elosztott világítási rendszert használnak-e, illetve milyen típusú fénysugara(ka)t kell a rendszernek biztosítania; |
| --- | --- |

2.1.6.

elosztott világítási rendszert használnak-e, illetve milyen típusú fénysugara(ka)t kell a rendszernek biztosítania;

| 2.1.7. | a 37., illetve a 99. sz. előírásban és azoknak a típus-jóváhagyási kérelem benyújtásának időpontjában hatályos módosítássorozataiban szereplő fényforrás-kategória.
  A 99. sz. előírás szerinti jóváhagyással nem rendelkező nem cserélhető gázkisüléses fényforrást alkalmazó elosztott világítási rendszer esetében a fényforrás gyártója által a fényforráshoz rendelt alkatrészszám; |
| --- | --- |

2.1.7.

a 37., illetve a 99. sz. előírásban és azoknak a típus-jóváhagyási kérelem benyújtásának időpontjában hatályos módosítássorozataiban szereplő fényforrás-kategória.

A 99. sz. előírás szerinti jóváhagyással nem rendelkező nem cserélhető gázkisüléses fényforrást alkalmazó elosztott világítási rendszer esetében a fényforrás gyártója által a fényforráshoz rendelt alkatrészszám;

| 2.2. | Minden kérelemhez mellékelni kell a következőket:






  2.2.1. | a típus azonosításához megfelelő részletességű rajzok három példányban (lásd az alábbi 3.2. és 4.2. szakaszokat). A rajzokon fel kell tüntetni, hogy a jóváhagyási jelben szereplő körhöz képest hol fogják elhelyezni a jóváhagyási számot és a kiegészítő jeleket, LED-modul(ok) esetében még a modulok egyedi azonosító kódja(i) számára fenntartott helyet is; a fényszórót vertikális (tengely-) metszetben és elölnézetben kell ábrázolni az optikai kialakítás legfontosabb adataival, adott esetben a bordázattal együtt; |
| --- | --- | --- |

2.2.

Minden kérelemhez mellékelni kell a következőket:

2.2.1.

a típus azonosításához megfelelő részletességű rajzok három példányban (lásd az alábbi 3.2. és 4.2. szakaszokat). A rajzokon fel kell tüntetni, hogy a jóváhagyási jelben szereplő körhöz képest hol fogják elhelyezni a jóváhagyási számot és a kiegészítő jeleket, LED-modul(ok) esetében még a modulok egyedi azonosító kódja(i) számára fenntartott helyet is; a fényszórót vertikális (tengely-) metszetben és elölnézetben kell ábrázolni az optikai kialakítás legfontosabb adataival, adott esetben a bordázattal együtt;

| 2.2.2. | rövid műszaki leírás, amely tartalmazza adott esetben a vezérlőelőtét(ek) gyártmányát és típusát és – amennyiben a fényszórót kanyarvilágítás ellátására használják – az alábbi 6.2.7. szakasz szerinti szélső helyzeteket is. LED-modulok esetében a műszaki leírásnak tartalmaznia kell a következőket is:






  a) | a LED-modul(ok) rövid műszaki leírása; |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

rövid műszaki leírás, amely tartalmazza adott esetben a vezérlőelőtét(ek) gyártmányát és típusát és – amennyiben a fényszórót kanyarvilágítás ellátására használják – az alábbi 6.2.7. szakasz szerinti szélső helyzeteket is. LED-modulok esetében a műszaki leírásnak tartalmaznia kell a következőket is:

a)

a LED-modul(ok) rövid műszaki leírása;

| b) | egy olyan rajz, amelyen fel vannak tüntetve a méretek és az alapvető elektromos és fotometriai értékek, továbbá az objektív fényáram. |
| --- | --- |

b)

egy olyan rajz, amelyen fel vannak tüntetve a méretek és az alapvető elektromos és fotometriai értékek, továbbá az objektív fényáram.

Mindemellett elosztott világítási rendszer esetében csatolni kell egy rövid műszaki leírást a fényterelő(k) és a kapcsolódó optikai alkotóelemek felsorolásával és a fénygenerátor(ok) – beazonosíthatósághoz elegendő információt tartalmazó – ismertetésével. Ennek tartalmaznia kell a fénygenerátor gyártója által hozzárendelt alkatrészszámot, egy méretezett rajzot, valamint az alapvető elektromos és fotometriai értékeket, és egy olyan hivatalos vizsgálati jelentést, amely ennek az előírásnak az 5.8. szakaszához kapcsolódik;

| 2.2.3. | a következő minták:






  2.2.3.1. | fényszóró jóváhagyásához minden fényszórótípusból két-két minta, amelyből egy a jármű bal oldalára, egy pedig a jármű jobb oldalára való beépítésre tervezett fényszóró, szabványos gázkisüléses fényforrásokkal és adott esetben mindegyik alkalmazandó típusból egy vezérlőelőtéttel;
  a 99. sz. előírás szerinti jóváhagyással nem rendelkező nem cserélhető gázkisüléses fényforrást alkalmazó elosztott világítási rendszer jóváhagyásához a rendszer két mintapéldánya, beleértve a fénygenerátort és adott esetben mindegyik alkalmazandó típusból egy vezérlőelőtétet; |
| --- | --- | --- |

2.2.3.

a következő minták:

2.2.3.1.

fényszóró jóváhagyásához minden fényszórótípusból két-két minta, amelyből egy a jármű bal oldalára, egy pedig a jármű jobb oldalára való beépítésre tervezett fényszóró, szabványos gázkisüléses fényforrásokkal és adott esetben mindegyik alkalmazandó típusból egy vezérlőelőtéttel;

a 99. sz. előírás szerinti jóváhagyással nem rendelkező nem cserélhető gázkisüléses fényforrást alkalmazó elosztott világítási rendszer jóváhagyásához a rendszer két mintapéldánya, beleértve a fénygenerátort és adott esetben mindegyik alkalmazandó típusból egy vezérlőelőtétet;

| 2.2.4. | a lencsék anyagául szolgáló műanyag vizsgálatához:






  2.2.4.1. | tizennégy lencse;






  2.2.4.1.1. | e lencsék közül tíz helyettesíthető tíz olyan anyagmintával, amelynek mérete legalább 60 mm × 80 mm, külső felülete sík vagy domború, és a közepén legalább 15 mm × 15 mm méretű, alapvetően sík (legalább 300 mm görbületi sugarú) felülettel rendelkezik; |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.4.

a lencsék anyagául szolgáló műanyag vizsgálatához:

2.2.4.1.

tizennégy lencse;

2.2.4.1.1.

e lencsék közül tíz helyettesíthető tíz olyan anyagmintával, amelynek mérete legalább 60 mm × 80 mm, külső felülete sík vagy domború, és a közepén legalább 15 mm × 15 mm méretű, alapvetően sík (legalább 300 mm görbületi sugarú) felülettel rendelkezik;

| 2.2.4.1.2. | e lencsék, illetve anyagminták mindegyikét a sorozatgyártásban alkalmazott eljárással kell elkészíteni; |
| --- | --- |

2.2.4.1.2.

e lencsék, illetve anyagminták mindegyikét a sorozatgyártásban alkalmazott eljárással kell elkészíteni;

| 2.2.4.2. | egy fényvisszaverő, amelyre a lencsék a gyártó utasításai szerint felszerelhetők; |
| --- | --- |

2.2.4.2.

egy fényvisszaverő, amelyre a lencsék a gyártó utasításai szerint felszerelhetők;

| 2.2.5. | a műanyag fényáteresztő alkatrészeknek a fényszóró gázkisüléses fényforrásai által kibocsátott UV-sugárzással szembeni ellenálló képességének vizsgálatához:






  2.2.5.1. | a megfelelő anyagok egy-egy mintája, ahogyan azokat a fényszóróban vagy egy ezeket tartalmazó fényszórómintában használják. Valamennyi anyagminta megjelenésének és – amennyiben van ilyen – felületkezelésének ugyanolyannak kell lennie, mint ahogyan a jóváhagyásra benyújtott ködfényszóróban előfordulnak; |
| --- | --- | --- |

2.2.5.

a műanyag fényáteresztő alkatrészeknek a fényszóró gázkisüléses fényforrásai által kibocsátott UV-sugárzással szembeni ellenálló képességének vizsgálatához:

2.2.5.1.

a megfelelő anyagok egy-egy mintája, ahogyan azokat a fényszóróban vagy egy ezeket tartalmazó fényszórómintában használják. Valamennyi anyagminta megjelenésének és – amennyiben van ilyen – felületkezelésének ugyanolyannak kell lennie, mint ahogyan a jóváhagyásra benyújtott ködfényszóróban előfordulnak;

| 2.2.5.2. | a belül alkalmazott anyagoknak a fényforrás sugárzásával szembeni ellenálló képességét nem szükséges vizsgálni:






  2.2.5.2.1. | amennyiben a 99. sz. előírásban meghatározott, kis UV-sugárzású gázkisüléses fényforrást alkalmaznak; vagy |
| --- | --- | --- |

2.2.5.2.

a belül alkalmazott anyagoknak a fényforrás sugárzásával szembeni ellenálló képességét nem szükséges vizsgálni:

2.2.5.2.1.

amennyiben a 99. sz. előírásban meghatározott, kis UV-sugárzású gázkisüléses fényforrást alkalmaznak; vagy

| 2.2.5.2.2. | ha az érintett alkatrészek UV-sugárzás elleni védelmére megfelelő védelmet, pl. üvegszűrőt alkalmaznak; vagy |
| --- | --- |

2.2.5.2.2.

ha az érintett alkatrészek UV-sugárzás elleni védelmére megfelelő védelmet, pl. üvegszűrőt alkalmaznak; vagy

| 2.2.5.2.3. | amennyiben ezen előírás 11. mellékletében meghatározott, kis UV-sugárzású LED-modulokat alkalmaznak. |
| --- | --- |

2.2.5.2.3.

amennyiben ezen előírás 11. mellékletében meghatározott, kis UV-sugárzású LED-modulokat alkalmaznak.

| 2.3. | Elosztott világítási rendszer esetében 10 anyagminta és a kapcsolódó védőbevonat/burkolat (ha van ilyen), amelyből a rendszer fényvezetője és egyéb optikai részei készültek. |
| --- | --- |

2.3.

Elosztott világítási rendszer esetében 10 anyagminta és a kapcsolódó védőbevonat/burkolat (ha van ilyen), amelyből a rendszer fényvezetője és egyéb optikai részei készültek.

| 2.4. | A lencséket alkotó anyagokhoz és elosztott világítási rendszer esetében a rendszer optikai részeit, valamint – adott esetben – a kapcsolódó bevonatokat/burkolatokat alkotó anyagokhoz mellékelni kell az ilyen anyagok és bevonatok jellemzőire vonatkozó vizsgálati jegyzőkönyveket, amennyiben már vizsgálták a szóban forgó anyagokat és bevonatokat. |
| --- | --- |

2.4.

A lencséket alkotó anyagokhoz és elosztott világítási rendszer esetében a rendszer optikai részeit, valamint – adott esetben – a kapcsolódó bevonatokat/burkolatokat alkotó anyagokhoz mellékelni kell az ilyen anyagok és bevonatok jellemzőire vonatkozó vizsgálati jegyzőkönyveket, amennyiben már vizsgálták a szóban forgó anyagokat és bevonatokat.

3.   JELÖLÉSEK

| 3.1. | A jóváhagyásra benyújtott fényszórókon és elosztott világítási rendszereken olvashatóan és eltávolíthatatlanul fel kell tüntetni a kérelmező márkanevét vagy védjegyét. |
| --- | --- |

3.1.

A jóváhagyásra benyújtott fényszórókon és elosztott világítási rendszereken olvashatóan és eltávolíthatatlanul fel kell tüntetni a kérelmező márkanevét vagy védjegyét.

| 3.2. | A lencsén és a fényszórótesten megfelelő méretű helyet kell hagyni (3) a jóváhagyási jel és a 4. szakaszban leírt kiegészítő jelölések elhelyezéséhez; ezeket a helyeket a fenti 2.2.1. szakaszban említett rajzokon meg kell jelölni. |
| --- | --- |

3.2.

A lencsén és a fényszórótesten megfelelő méretű helyet kell hagyni (3) a jóváhagyási jel és a 4. szakaszban leírt kiegészítő jelölések elhelyezéséhez; ezeket a helyeket a fenti 2.2.1. szakaszban említett rajzokon meg kell jelölni.

| 3.3. | A mind a jobb, mind a bal oldali közlekedés követelményeinek megfelelően tervezett fényszórókon meg kell jelölni az optikai egységnek a járművön, illetve a gázkisüléses fényforrásnak a fényvisszaverőben lehetséges két beállítását; ez a jelölés jobb oldali közlekedés esetén az „R/D” betűből, bal oldali közlekedés esetén pedig az „L/G” betűből áll. |
| --- | --- |

3.3.

A mind a jobb, mind a bal oldali közlekedés követelményeinek megfelelően tervezett fényszórókon meg kell jelölni az optikai egységnek a járművön, illetve a gázkisüléses fényforrásnak a fényvisszaverőben lehetséges két beállítását; ez a jelölés jobb oldali közlekedés esetén az „R/D” betűből, bal oldali közlekedés esetén pedig az „L/G” betűből áll.

| 3.4. | Valamennyi fényszóró fénykibocsátó felületén feltüntethető a 6. mellékletben jelzett vonatkoztatási középpont. |
| --- | --- |

3.4.

Valamennyi fényszóró fénykibocsátó felületén feltüntethető a 6. mellékletben jelzett vonatkoztatási középpont.

| 3.5. | A 99. sz. előírás szerinti jóváhagyással nem rendelkező nem cserélhető gázkisüléses fényforrást alkalmazó elosztott világítási rendszer fénygenerátora esetében a fénygenerátoron fel kell tüntetni annak márkanevét vagy a gyártó védjegyét, továbbá a fenti, 2.2.2. szakaszban szereplő alkatrészszámot. |
| --- | --- |

3.5.

A 99. sz. előírás szerinti jóváhagyással nem rendelkező nem cserélhető gázkisüléses fényforrást alkalmazó elosztott világítási rendszer fénygenerátora esetében a fénygenerátoron fel kell tüntetni annak márkanevét vagy a gyártó védjegyét, továbbá a fenti, 2.2.2. szakaszban szereplő alkatrészszámot.

| 3.6. | LED-modullal (-modulokkal) felszerelt fényszórókon fel kell tüntetni a névleges feszültséget és teljesítményt, valamint a fényforrásmodul egyedi azonosító kódját. |
| --- | --- |

3.6.

LED-modullal (-modulokkal) felszerelt fényszórókon fel kell tüntetni a névleges feszültséget és teljesítményt, valamint a fényforrásmodul egyedi azonosító kódját.

| 3.7. | A fényszóróval együttesen jóváhagyásra benyújtott LED-modul(ok)on:






  3.7.1. | fel kell tüntetni a gyártó márkanevét vagy védjegyét. Ennek a jelölésnek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie; |
| --- | --- | --- |

3.7.

A fényszóróval együttesen jóváhagyásra benyújtott LED-modul(ok)on:

3.7.1.

fel kell tüntetni a gyártó márkanevét vagy védjegyét. Ennek a jelölésnek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie;

| 3.7.2. | fel kell tüntetni a modul egyedi azonosító kódját. Ennek a jelölésnek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie.
  Az egyedi azonosító kód a „MODULE” szót rövidítő „MD” betűcsoporttal kezdődik, amelyet a 4.2.1. szakaszban előírtakkal ellentétben nem körbe írt jóváhagyási szám, és több eltérő fényforrásmodul használata esetében további jelölések vagy karakterek követnek. Ezt az egyedi azonosító kódot fel kell tüntetni a fenti 2.2.1. szakaszban említett rajzokon. A jóváhagyási jelnek nem kell megegyeznie az azon a fényszórón szereplő jóváhagyási jellel, melyhez a modult használják, de mindkét jelölésnek ugyanattól a kérelmezőtől kell származnia. |
| --- | --- |

3.7.2.

fel kell tüntetni a modul egyedi azonosító kódját. Ennek a jelölésnek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie.

Az egyedi azonosító kód a „MODULE” szót rövidítő „MD” betűcsoporttal kezdődik, amelyet a 4.2.1. szakaszban előírtakkal ellentétben nem körbe írt jóváhagyási szám, és több eltérő fényforrásmodul használata esetében további jelölések vagy karakterek követnek. Ezt az egyedi azonosító kódot fel kell tüntetni a fenti 2.2.1. szakaszban említett rajzokon. A jóváhagyási jelnek nem kell megegyeznie az azon a fényszórón szereplő jóváhagyási jellel, melyhez a modult használják, de mindkét jelölésnek ugyanattól a kérelmezőtől kell származnia.

| 3.8. | Ha a LED-modul(ok) vezérlésére olyan elektronikus fényforrás-vezérlőegységet használnak, amely nincs a LED-modulba beépítve, fel kell tüntetni a vezérlőegységen az egyedi azonosító kódokat, a névleges feszültséget és teljesítményt. |
| --- | --- |

3.8.

Ha a LED-modul(ok) vezérlésére olyan elektronikus fényforrás-vezérlőegységet használnak, amely nincs a LED-modulba beépítve, fel kell tüntetni a vezérlőegységen az egyedi azonosító kódokat, a névleges feszültséget és teljesítményt.

4.   JÓVÁHAGYÁS

4.1.   Általános előírások

| 4.1.1. | Amennyiben a 2. szakasz értelmében a fényszórótípusra vonatkozóan benyújtott összes minta megfelel az előírás rendelkezéseinek, a jóváhagyást meg kell adni. |
| --- | --- |

4.1.1.

Amennyiben a 2. szakasz értelmében a fényszórótípusra vonatkozóan benyújtott összes minta megfelel az előírás rendelkezéseinek, a jóváhagyást meg kell adni.

| 4.1.2. | Az előírásnak megfelelő fényszórókat bármely egyéb világító- vagy fényjelző funkcióval lehet csoportosítani, egyesíteni vagy összeépíteni, feltéve, hogy ez nem befolyásolja hátrányosan az egyes világítási funkciókat. |
| --- | --- |

4.1.2.

Az előírásnak megfelelő fényszórókat bármely egyéb világító- vagy fényjelző funkcióval lehet csoportosítani, egyesíteni vagy összeépíteni, feltéve, hogy ez nem befolyásolja hátrányosan az egyes világítási funkciókat.

| 4.1.3. | Ha a csoportosított, egyesített vagy összeépített lámpák több előírás követelményeinek is megfelelnek, elegendő a fényszórót egyetlen nemzetközi jóváhagyási jellel ellátni, feltéve, hogy minden egyes csoportosított, egyesített vagy összeépített lámpa megfelel a vonatkozó rendelkezéseknek. |
| --- | --- |

4.1.3.

Ha a csoportosított, egyesített vagy összeépített lámpák több előírás követelményeinek is megfelelnek, elegendő a fényszórót egyetlen nemzetközi jóváhagyási jellel ellátni, feltéve, hogy minden egyes csoportosított, egyesített vagy összeépített lámpa megfelel a vonatkozó rendelkezéseknek.

| 4.1.4. | Mindegyik jóváhagyott típushoz jóváhagyási számot kell rendelni. Ennek első két számjegye a jóváhagyás időpontjában hatályos, az előírást lényeges műszaki tartalommal módosító legutóbbi módosítássorozat száma (jelenleg 01). Ugyanazon szerződő fél nem rendelheti ugyanazt a számot az előírás hatálya alá tartozó több fényszórótípushoz. Az összeillő pár azonban egy típusnak tekintendő. |
| --- | --- |

4.1.4.

Mindegyik jóváhagyott típushoz jóváhagyási számot kell rendelni. Ennek első két számjegye a jóváhagyás időpontjában hatályos, az előírást lényeges műszaki tartalommal módosító legutóbbi módosítássorozat száma (jelenleg 01). Ugyanazon szerződő fél nem rendelheti ugyanazt a számot az előírás hatálya alá tartozó több fényszórótípushoz. Az összeillő pár azonban egy típusnak tekintendő.

| 4.1.5. | Egy fényszórótípus ezen előírás szerinti jóváhagyásának megadásáról, kiterjesztéséről, elutasításáról vagy visszavonásáról, illetve gyártásának végleges leállításáról értesíteni kell az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó feleket az ezen előírás 1. mellékletében található mintának megfelelő nyomtatványon. |
| --- | --- |

4.1.5.

Egy fényszórótípus ezen előírás szerinti jóváhagyásának megadásáról, kiterjesztéséről, elutasításáról vagy visszavonásáról, illetve gyártásának végleges leállításáról értesíteni kell az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó feleket az ezen előírás 1. mellékletében található mintának megfelelő nyomtatványon.

| 4.1.6. | A 3.1. szakaszban előírt jel mellett a lenti 4.2. és 4.3. szakaszban leírt jóváhagyási jelet is el kell helyezni az előírás szerint jóváhagyott típusnak megfelelő valamennyi fényszórón, a 3.2. szakaszban megadott helyeken. |
| --- | --- |

4.1.6.

A 3.1. szakaszban előírt jel mellett a lenti 4.2. és 4.3. szakaszban leírt jóváhagyási jelet is el kell helyezni az előírás szerint jóváhagyott típusnak megfelelő valamennyi fényszórón, a 3.2. szakaszban megadott helyeken.

4.2.   A jóváhagyási jel felépítése

A jóváhagyási jel a következőket foglalja magában:

| 4.2.1. | nemzetközi jóváhagyási jel, amely a következőkből áll:






  4.2.1.1. | egy kör, benne az „E” betű és a jóváhagyó ország egyedi azonosító száma (4); |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

nemzetközi jóváhagyási jel, amely a következőkből áll:

4.2.1.1.

egy kör, benne az „E” betű és a jóváhagyó ország egyedi azonosító száma (4);

| 4.2.1.2. | a 4.1.4. szakaszban előírt jóváhagyási szám; |
| --- | --- |

4.2.1.2.

a 4.1.4. szakaszban előírt jóváhagyási szám;

| 4.2.2. | a következő kiegészítő jel vagy jelek:






  4.2.2.1. | a csak a bal oldali közlekedés követelményeinek megfelelő fényszórókon egy olyan vízszintes nyíl, amely a fényszóróval szemben álló személy jobb oldalára mutat, azaz az útnak arra az oldalára, amelyen a forgalom halad; |
| --- | --- | --- |

4.2.2.

a következő kiegészítő jel vagy jelek:

4.2.2.1.

a csak a bal oldali közlekedés követelményeinek megfelelő fényszórókon egy olyan vízszintes nyíl, amely a fényszóróval szemben álló személy jobb oldalára mutat, azaz az útnak arra az oldalára, amelyen a forgalom halad;

| 4.2.2.2. | a mindkét közlekedési rendszer követelményeinek megfelelően tervezett fényszórókon, amelyekben az optikai egység vagy a fényforrás beállítása megfelelően módosítható, egy vízszintes, kétirányú nyíl, amelynek csúcsa balra és jobbra mutat; |
| --- | --- |

4.2.2.2.

a mindkét közlekedési rendszer követelményeinek megfelelően tervezett fényszórókon, amelyekben az optikai egység vagy a fényforrás beállítása megfelelően módosítható, egy vízszintes, kétirányú nyíl, amelynek csúcsa balra és jobbra mutat;

| 4.2.2.3. | azokon a fényszórókon, amelyek az előírás rendelkezéseinek csak a tompított fény tekintetében felelnek meg, a „DC” jelzés; |
| --- | --- |

4.2.2.3.

azokon a fényszórókon, amelyek az előírás rendelkezéseinek csak a tompított fény tekintetében felelnek meg, a „DC” jelzés;

| 4.2.2.4. | azokon a fényszórókon, amelyek az előírás rendelkezéseinek csak a távolsági fény tekintetében felelnek meg, a „DR” jelzés; |
| --- | --- |

4.2.2.4.

azokon a fényszórókon, amelyek az előírás rendelkezéseinek csak a távolsági fény tekintetében felelnek meg, a „DR” jelzés;

| 4.2.2.5. | azokon a fényszórókon, amelyek az előírás rendelkezéseinek a tompított fény és a távolsági fény tekintetében egyaránt megfelelnek, a „DCR” jelzés; |
| --- | --- |

4.2.2.5.

azokon a fényszórókon, amelyek az előírás rendelkezéseinek a tompított fény és a távolsági fény tekintetében egyaránt megfelelnek, a „DCR” jelzés;

| 4.2.2.6. | a műanyag lencsével ellátott fényszórók esetében a fenti 4.2.2.3–4.2.2.5. szakaszban előírt jelek mellett a „PL” betűket is fel kell tüntetni; |
| --- | --- |

4.2.2.6.

a műanyag lencsével ellátott fényszórók esetében a fenti 4.2.2.3–4.2.2.5. szakaszban előírt jelek mellett a „PL” betűket is fel kell tüntetni;

| 4.2.2.7. | azokon a fényszórókon, amelyek a távolsági fény tekintetében megfelelnek az előírás rendelkezéseinek, az „E” betűt körülvevő kör közelében fel kell tüntetni a lenti 6.3.2.2. szakaszban meghatározott, a legnagyobb fényerősséget kifejező azonosítójelet;
  összeépített fényszórók esetében a távolsági fény egészének legnagyobb fényerősségét kell megadni a fentiek szerint; |
| --- | --- |

4.2.2.7.

azokon a fényszórókon, amelyek a távolsági fény tekintetében megfelelnek az előírás rendelkezéseinek, az „E” betűt körülvevő kör közelében fel kell tüntetni a lenti 6.3.2.2. szakaszban meghatározott, a legnagyobb fényerősséget kifejező azonosítójelet;

összeépített fényszórók esetében a távolsági fény egészének legnagyobb fényerősségét kell megadni a fentiek szerint;

| 4.2.2.8. | elosztott világítási rendszerek esetében – ugyanazon kritériumok alkalmazása mellett – a 4.2.2.3., a 4.2.2.4. és a 4.2.2.5. szakaszban előírt „D” betű helyébe a „DLS” betűcsoport lép. |
| --- | --- |

4.2.2.8.

elosztott világítási rendszerek esetében – ugyanazon kritériumok alkalmazása mellett – a 4.2.2.3., a 4.2.2.4. és a 4.2.2.5. szakaszban előírt „D” betű helyébe a „DLS” betűcsoport lép.

| 4.2.3. | A vizsgálati eljárás során a 4. melléklet 1.1.1.1. szakasza szerint használt üzemeltetési módot és a 4. melléklet 1.1.1.2. szakasza értelmében megengedett feszültsége(ke)t minden esetben fel kell tüntetni a jóváhagyási nyomtatványokon és a megállapodásban részes, ezen előírást alkalmazó szerződő felek országaiba továbbított értesítéseken.
  A megfelelő esetekben a berendezést a következő jelölésekkel kell ellátni:






  4.2.3.1. | Az előírás rendelkezéseinek megfelelő fényszórókon, amelyeket úgy terveztek, hogy a tompított fény ne világítson egyidejűleg más világító funkcióval, amellyel esetleg össze van építve: ferde vonalat (/) kell elhelyezni a jóváhagyási jelben, a tompított fényt adó fényszóró jele mögött. |
| --- | --- | --- |

4.2.3.

A vizsgálati eljárás során a 4. melléklet 1.1.1.1. szakasza szerint használt üzemeltetési módot és a 4. melléklet 1.1.1.2. szakasza értelmében megengedett feszültsége(ke)t minden esetben fel kell tüntetni a jóváhagyási nyomtatványokon és a megállapodásban részes, ezen előírást alkalmazó szerződő felek országaiba továbbított értesítéseken.

A megfelelő esetekben a berendezést a következő jelölésekkel kell ellátni:

4.2.3.1.

Az előírás rendelkezéseinek megfelelő fényszórókon, amelyeket úgy terveztek, hogy a tompított fény ne világítson egyidejűleg más világító funkcióval, amellyel esetleg össze van építve: ferde vonalat (/) kell elhelyezni a jóváhagyási jelben, a tompított fényt adó fényszóró jele mögött.

| 4.2.3.2. | A fenti 4.2.3.1. szakasz rendelkezése nem vonatkozik az előírás követelményeit teljesítő olyan fényszórókra, melyek kialakítása lehetővé teszi, hogy a tompított és a távolsági fényszóró funkcióját azonos gázkisüléses fényforrás lássa el. |
| --- | --- |

4.2.3.2.

A fenti 4.2.3.1. szakasz rendelkezése nem vonatkozik az előírás követelményeit teljesítő olyan fényszórókra, melyek kialakítása lehetővé teszi, hogy a tompított és a távolsági fényszóró funkcióját azonos gázkisüléses fényforrás lássa el.

| 4.2.4. | A jóváhagyási szám két számjegye, amely a jóváhagyás időpontjában hatályos, az előírást lényeges műszaki tartalommal legutóbb módosító módosítássorozat számát jelöli, valamint szükség esetén az előírás szerinti nyíl elhelyezhető a fenti kiegészítő jelek közelében. |
| --- | --- |

4.2.4.

A jóváhagyási szám két számjegye, amely a jóváhagyás időpontjában hatályos, az előírást lényeges műszaki tartalommal legutóbb módosító módosítássorozat számát jelöli, valamint szükség esetén az előírás szerinti nyíl elhelyezhető a fenti kiegészítő jelek közelében.

| 4.2.5. | A fenti 4.2.1–4.2.3. szakaszban említett jelöléseknek és jeleknek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lenniük. A fényszóró olyan belső vagy külső (átlátszó vagy nem átlátszó) részén helyezhetők el, amely nem választható le a fényszórónak arról az átlátszó részéről, amely a fényt kibocsátja. A fényvezetőbe beépített külső lencsével felszerelt elosztott világítási rendszer esetében ez a feltétel akkor tekinthető teljesítettnek, ha a jóváhagyási jelet legalább a fénygenerátoron és a fényvezetőn vagy annak védőburkolatán elhelyezik. A jelölésnek mindenképpen láthatónak kell lennie a fényszóró vagy a rendszer járműbe való beszerelése után és az esetleges mozgatható részek (például a motorháztető) felnyitásakor is. |
| --- | --- |

4.2.5.

A fenti 4.2.1–4.2.3. szakaszban említett jelöléseknek és jeleknek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lenniük. A fényszóró olyan belső vagy külső (átlátszó vagy nem átlátszó) részén helyezhetők el, amely nem választható le a fényszórónak arról az átlátszó részéről, amely a fényt kibocsátja. A fényvezetőbe beépített külső lencsével felszerelt elosztott világítási rendszer esetében ez a feltétel akkor tekinthető teljesítettnek, ha a jóváhagyási jelet legalább a fénygenerátoron és a fényvezetőn vagy annak védőburkolatán elhelyezik. A jelölésnek mindenképpen láthatónak kell lennie a fényszóró vagy a rendszer járműbe való beszerelése után és az esetleges mozgatható részek (például a motorháztető) felnyitásakor is.

4.3.   A jóváhagyási jel elrendezése

4.3.1.   Független lámpák

Az előírás 2. mellékletében szereplő 1–9. ábrán láthatók példák a jóváhagyási jelek és a fent említett kiegészítő jelek elrendezésére.

4.3.2.   Csoportosított, egyesített vagy összeépített lámpák

| 4.3.2.1. | Azokat a csoportosított, egyesített vagy összeépített lámpákat, amelyek több előírás rendelkezéseinek is megfelelnek, elegendő egyetlen nemzetközi jóváhagyási jellel ellátni; ez a jel egy körből áll, benne az „E” betűjel és a jóváhagyó ország egyedi azonosító száma, a kört a jóváhagyási szám követi. A jóváhagyási jel a csoportosított, egyesített vagy összeépített lámpákon bárhol elhelyezhető, amennyiben:






  4.3.2.1.1. | az a 4.2.5. szakasz szerint jól látható; |
| --- | --- | --- |

4.3.2.1.

Azokat a csoportosított, egyesített vagy összeépített lámpákat, amelyek több előírás rendelkezéseinek is megfelelnek, elegendő egyetlen nemzetközi jóváhagyási jellel ellátni; ez a jel egy körből áll, benne az „E” betűjel és a jóváhagyó ország egyedi azonosító száma, a kört a jóváhagyási szám követi. A jóváhagyási jel a csoportosított, egyesített vagy összeépített lámpákon bárhol elhelyezhető, amennyiben:

4.3.2.1.1.

az a 4.2.5. szakasz szerint jól látható;

| 4.3.2.1.2. | a csoportosított, egyesített vagy összeépített lámpák egyik fényáteresztő része sem távolítható el anélkül, hogy azzal együtt a jóváhagyási jelet is eltávolítanák. |
| --- | --- |

4.3.2.1.2.

a csoportosított, egyesített vagy összeépített lámpák egyik fényáteresztő része sem távolítható el anélkül, hogy azzal együtt a jóváhagyási jelet is eltávolítanák.

| 4.3.2.2. | Az egyes lámpákra vonatkozó, a jóváhagyás megadásának alapjául szolgáló egyes előírásoknak megfelelő azonosító jelet, a jóváhagyás időpontjában hatályos, az előírást lényeges műszaki tartalommal módosító legutóbbi módosítássorozat számát és szükség esetén az előírt nyilat:






  4.3.2.2.1. | vagy a megfelelő fénykibocsátó felületen; |
| --- | --- | --- |

4.3.2.2.

Az egyes lámpákra vonatkozó, a jóváhagyás megadásának alapjául szolgáló egyes előírásoknak megfelelő azonosító jelet, a jóváhagyás időpontjában hatályos, az előírást lényeges műszaki tartalommal módosító legutóbbi módosítássorozat számát és szükség esetén az előírt nyilat:

4.3.2.2.1.

vagy a megfelelő fénykibocsátó felületen;

| 4.3.2.2.2. | vagy pedig csoportosítva kell feltüntetni oly módon, hogy a csoportosított, egyesített vagy összeépített lámpák mindegyike egyértelműen azonosítható legyen (a 2. melléklet, 10. ábra bemutat négy lehetséges elhelyezési módot). |
| --- | --- |

4.3.2.2.2.

vagy pedig csoportosítva kell feltüntetni oly módon, hogy a csoportosított, egyesített vagy összeépített lámpák mindegyike egyértelműen azonosítható legyen (a 2. melléklet, 10. ábra bemutat négy lehetséges elhelyezési módot).

| 4.3.2.3. | A jóváhagyási jel egyes részeinek mérete nem lehet kisebb, mint a jóváhagyás megadásának alapjául szolgáló előírás által a legkisebb egyedi jelre kötelezően előírt minimális méret. |
| --- | --- |

4.3.2.3.

A jóváhagyási jel egyes részeinek mérete nem lehet kisebb, mint a jóváhagyás megadásának alapjául szolgáló előírás által a legkisebb egyedi jelre kötelezően előírt minimális méret.

| 4.3.2.4. | Mindegyik jóváhagyott típushoz jóváhagyási számot kell rendelni. Ugyanazon szerződő fél nem rendelheti ugyanazt a számot az előírás hatálya alá tartozó csoportosított, egyesített vagy összeépített fényszórót több típusához. |
| --- | --- |

4.3.2.4.

Mindegyik jóváhagyott típushoz jóváhagyási számot kell rendelni. Ugyanazon szerződő fél nem rendelheti ugyanazt a számot az előírás hatálya alá tartozó csoportosított, egyesített vagy összeépített fényszórót több típusához.

| 4.3.2.5. | Az előírás 2. mellékletében szereplő 10. ábrán látható példa a csoportosított, egyesített vagy összeépített lámpákra vonatkozó jóváhagyási jelek és az összes fent említett kiegészítő jelzés elrendezésére. |
| --- | --- |

4.3.2.5.

Az előírás 2. mellékletében szereplő 10. ábrán látható példa a csoportosított, egyesített vagy összeépített lámpákra vonatkozó jóváhagyási jelek és az összes fent említett kiegészítő jelzés elrendezésére.

4.3.3.   Olyan lámpák, amelyek lencséje különböző típusú fényszórókhoz használható, és amelyek más lámpákkal összeépíthetők vagy csoportosíthatók

A fenti 4.3.2. szakaszban foglalt rendelkezések alkalmazandók.

| 4.3.3.1. | Ezenkívül, ha ugyanazt a lencsét használják, a lencse ellátható a különböző típusú fényszóró- vagy lámpaegységekre vonatkozó különböző jóváhagyási jelekkel, amennyiben a fényszórótesten vagy az elosztott világítási rendszeren – akkor is, ha nem választható el a lencsétől – szintén rendelkezésre áll a 3.2. szakaszban előírt hely, és azon feltüntetik a tényleges funkcióknak megfelelő jóváhagyási jeleket. |
| --- | --- |

4.3.3.1.

Ezenkívül, ha ugyanazt a lencsét használják, a lencse ellátható a különböző típusú fényszóró- vagy lámpaegységekre vonatkozó különböző jóváhagyási jelekkel, amennyiben a fényszórótesten vagy az elosztott világítási rendszeren – akkor is, ha nem választható el a lencsétől – szintén rendelkezésre áll a 3.2. szakaszban előírt hely, és azon feltüntetik a tényleges funkcióknak megfelelő jóváhagyási jeleket.

| 4.3.3.2. | Ezen előírás 2. mellékletének 11. ábráján láthatók példák a fenti esethez kapcsolódó jóváhagyási jelek elhelyezésére. |
| --- | --- |

4.3.3.2.

Ezen előírás 2. mellékletének 11. ábráján láthatók példák a fenti esethez kapcsolódó jóváhagyási jelek elhelyezésére.

4.3.4.   Elosztott világítási rendszerek

Az elosztott világítási rendszerekre vonatkozóan a 4.3.1–4.3.3.2. szakaszok megfelelő rendelkezései alkalmazandók összefüggésben a 3.4. szakasz előírásaival.

B.   FÉNYSZÓRÓKRA VONATKOZÓ MŰSZAKI KÖVETELMÉNYEK (5)

5.   ÁLTALÁNOS ELŐÍRÁSOK

5.1.   Minden egyes mintának meg kell felelnie az alábbi 6-8. szakaszban foglalt előírásoknak.

5.2.   A fényszórókat úgy kell gyártani, hogy normál használat mellett, az esetlegesen fellépő rezgések ellenére is megtartsák az előírt fotometriai jellemzőket, és üzemképes állapotban maradjanak.

5.2.1.   A fényszórókat el kell látni olyan berendezéssel, amely lehetővé teszi a járművön történő beállításukat az érvényes szabályoknak megfelelően. Nem kell ilyen berendezést felszerelni azokra az egységekre, amelyekben a fényvisszaverő és a szórólencse nem választható szét, feltéve, hogy ezeket az egységeket csak olyan járműveken használják, amelyeken a fényszórók egyéb módon beállíthatók.

Amennyiben a fő tompított fényt kibocsátó fényszórót és a távolsági fényt kibocsátó fényszórót (mindegyik saját fényforrással rendelkezik) összetett egységgé építik egybe, a beállító berendezésnek biztosítania kell mindkét optikai rendszer külön-külön történő beállítását. A rendelkezés az elülső ködlámpa és a távolsági fényszóró funkcióját betöltő fényszórókra, valamint a fő tompított fényt kibocsátó és az elülső ködlámpa funkcióját betöltő fényszórókra, illetve az olyan fényszórókra is vonatkozik, amelyek mindhárom fénysugár szerepét betöltik.

5.2.2.   Ezek a rendelkezések azonban nem vonatkoznak az olyan szerelt fényszóróegységekre, amelyek fényvisszaverője nem osztható meg. Az ilyen típusú egységekre az előírás 6.3. szakaszának előírásai érvényesek.

5.3.   A mind a jobb, mind a bal oldali közlekedés követelményeinek megfelelően tervezett fényszórókat vagy a járműbe történő beszereléskor elvégzendő alapbeállítással, vagy a felhasználó általi szelektív beállítással lehet az úttest megfelelő oldalán való közlekedéshez igazítani. Az alap- vagy szelektív beállítás például abból állhat, hogy az optikai egységet egy adott szögben szerelik be a járműbe, vagy a fényforrás(oka)t az optikai egységhez képest egy adott szögben szerelik be. Minden esetben csak két különböző, egymástól egyértelműen elkülöníthető beállítási helyzet létezhet, egy a jobb oldali, egy pedig a bal oldali közlekedéshez, és a kialakításnak ki kell zárnia a véletlenül az egyik beállításból a másikba történő vagy egy közbenső helyzetbe való váltás lehetőségét. Amennyiben a fényforrás két különböző beállítási helyzettel rendelkezik, a fényforrásnak a fényvisszaverőhöz való rögzítésére szolgáló alkatrészeket úgy kell megtervezni és legyártani, hogy a fényforrást mindkét helyzetben az úttestnek csak az egyik oldalán való közlekedésre szánt fényszórók számára előírt pontossággal tartsák a beállított helyzetben. Az e szakasz előírásainak való megfelelést szemrevételezéssel és szükség szerint próbabeszereléssel kell ellenőrizni.

5.4.   A megvilágítás elrendezése különféle forgalmi helyzetekre

5.4.1.   Amennyiben a fényszórókat csak az út egyik (akár jobb, akár bal) oldalán való közlekedésnek megfelelően tervezik, megfelelő intézkedéseket kell tenni annak érdekében, hogy ezek a fényszórók ne okozzanak káprázást a közlekedés résztvevői számára azokban az országokban, ahol a forgalom az ellenkező oldalon halad az abban az országban érvényes forgalmi irányhoz képest, amelyre a fényszórót tervezték (6). Ezek az intézkedések a következők lehetnek:

| a) | a külső fényszóró lencsefelülete egy részének letakarása; |
| --- | --- |

a)

a külső fényszóró lencsefelülete egy részének letakarása;

| b) | a fénysugár lefelé történő elmozdítása. A vízszintes elmozdítás engedélyezett; |
| --- | --- |

b)

a fénysugár lefelé történő elmozdítása. A vízszintes elmozdítás engedélyezett;

| c) | bármely egyéb intézkedés, amelynek célja a fénysugár aszimmetrikus részének megszüntetése vagy mérséklése. |
| --- | --- |

c)

bármely egyéb intézkedés, amelynek célja a fénysugár aszimmetrikus részének megszüntetése vagy mérséklése.

5.4.2.   Az ilyen intézkedés(ek) alkalmazását követően a fényszóró fényerőssége tekintetében a következő követelményeknek kell teljesülniük az eredeti forgalmi irányra tervezetthez képest változást nem okozó módosítással:

| 5.4.2.1. | a jobb oldali közlekedésre tervezett és bal oldali közlekedéshez átalakított tompított fény esetében: | 0,86D–1,72L között legalább 2 500 cd, |
| --- | --- | --- |

5.4.2.1.

a jobb oldali közlekedésre tervezett és bal oldali közlekedéshez átalakított tompított fény esetében:

0,86D–1,72L között legalább 2 500 cd,

| | 0,57U–3,43R között legfeljebb 880 cd. |
| --- | --- |

0,57U–3,43R között legfeljebb 880 cd.

| 5.4.2.2. | a bal oldali közlekedésre tervezett és jobb oldali közlekedéshez átalakított tompított fény esetében: | 0,86D–1,72R között legalább 2 500 cd, |
| --- | --- | --- |

5.4.2.2.

a bal oldali közlekedésre tervezett és jobb oldali közlekedéshez átalakított tompított fény esetében:

0,86D–1,72R között legalább 2 500 cd,

| | 0,57U–3,43L között legfeljebb 880 cd. |
| --- | --- |

0,57U–3,43L között legfeljebb 880 cd.

5.5.   Azokon a fényszórókon, amelyeket úgy terveztek, hogy felváltva távolsági fényt és tompított fényt bocsássanak ki vagy a tompított fény és/vagy a távolsági fény kanyarmegvilágítást is ellásson, az ilyen célból a fényszórókba szerelt mechanikus, elektromechanikus vagy egyéb berendezést (7) úgy kell kialakítani, hogy:

| 5.5.1. | a berendezés elég erős legyen ahhoz, hogy szokásos használati körülmények között elviseljen 50 000 működtetést. E követelmény teljesítésének ellenőrzése érdekében a jóváhagyási vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálat:






  a) | előírhatja a kérelmező számára a vizsgálat elvégzéséhez szükséges berendezés biztosítását; |
| --- | --- | --- |

5.5.1.

a berendezés elég erős legyen ahhoz, hogy szokásos használati körülmények között elviseljen 50 000 működtetést. E követelmény teljesítésének ellenőrzése érdekében a jóváhagyási vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálat:

a)

előírhatja a kérelmező számára a vizsgálat elvégzéséhez szükséges berendezés biztosítását;

| b) | eltekinthet a vizsgálattól, ha a kérelmező a fényszóróval együtt az azonos konstrukciójú (szerelt egységű) fényszórók jóváhagyási vizsgálatáért felelős műszaki szolgálat által kiadott vizsgálati jegyzőkönyvet is benyújtotta, amely megerősíti a követelményeknek való megfelelést; |
| --- | --- |

b)

eltekinthet a vizsgálattól, ha a kérelmező a fényszóróval együtt az azonos konstrukciójú (szerelt egységű) fényszórók jóváhagyási vizsgálatáért felelős műszaki szolgálat által kiadott vizsgálati jegyzőkönyvet is benyújtotta, amely megerősíti a követelményeknek való megfelelést;

| 5.5.2. | meghibásodás esetén a fényszóró fényerőssége a H–H egyenes felett nem haladhatja meg a 6.2.6. szakaszban a tompított fényre előírt értékeket; továbbá a kanyarvilágítássá alakítható, tompított és/vagy távolsági fény kibocsátására tervezett fényszóróknak legalább 2 500 cd fényerősséget kell biztosítaniuk a 25 V vizsgálati pontban (VV egyenes, 1,72 D). |
| --- | --- |

5.5.2.

meghibásodás esetén a fényszóró fényerőssége a H–H egyenes felett nem haladhatja meg a 6.2.6. szakaszban a tompított fényre előírt értékeket; továbbá a kanyarvilágítássá alakítható, tompított és/vagy távolsági fény kibocsátására tervezett fényszóróknak legalább 2 500 cd fényerősséget kell biztosítaniuk a 25 V vizsgálati pontban (VV egyenes, 1,72 D).

| 5.5.3. | mindig működjön vagy a tompított fény, vagy a távolsági fény, anélkül, hogy fennállna a lehetőség arra, hogy a mechanizmus a két helyzet között megáll; |
| --- | --- |

5.5.3.

mindig működjön vagy a tompított fény, vagy a távolsági fény, anélkül, hogy fennállna a lehetőség arra, hogy a mechanizmus a két helyzet között megáll;

| 5.5.4. | a felhasználó szokásos szerszámokkal ne változtathassa meg a mozgó alkatrészek alakját vagy helyzetét. |
| --- | --- |

5.5.4.

a felhasználó szokásos szerszámokkal ne változtathassa meg a mozgó alkatrészek alakját vagy helyzetét.

5.6.   A 4. melléklet előírásai szerint kiegészítő vizsgálatokat kell végezni annak biztosítására, hogy a használat során a fotometriai jellemzők ne változzanak meg túlzott mértékben.

5.7.   A műanyagból készült fényáteresztő alkatrészeket az 5. melléklet követelményei szerint kell vizsgálni.

5.8.   A fényforrások cserélhetősége

5.8.1.   A gázkisüléses fényszórókban vagy elosztott világítási rendszerekben használt gázkisüléses fényforrás(ok) legyenek cserélhetőek, és rendelkezzenek a 99. sz. előírás és annak a típus-jóváhagyási kérelem benyújtásának időpontjában hatályos módosítássorozatai szerinti jóváhagyással. A 99. sz. előírás szerinti jóváhagyással nem rendelkező gázkisüléses fényforrások azonban csak abban az esetben használhatók, ha azok a fénygenerátor nem cserélhető részét képezik. Elosztott világítási rendszerek esetében a fénygenerátor speciális eszközök használata nélkül legyen cserélhető, abban az esetben is, ha az alkalmazott fényforrás nem jóváhagyott.

5.8.2.   Amennyiben egy vagy több (további) izzólámpát használnak a gázkisüléses fényszóróban, az ilyen izzók rendelkezzenek a 37. sz. előírás és annak a típus-jóváhagyási kérelem benyújtásának időpontjában hatályos módosítássorozatai szerinti jóváhagyással, feltéve, hogy a 37. sz. előírás és annak a típus-jóváhagyási kérelem benyújtásának időpontjában hatályos módosítássorozataiban nem szerepel a használatot érintő korlátozás.

5.8.3.   A berendezés kialakításának olyannak kell lennie, hogy az izzólámpát csak a megfelelő helyzetben lehessen beszerelni.

5.8.4.   A cserélhető gázkisüléses fényforrások és további izzószálas fényforrások esetében a foglalatnak meg kell felelnie a 60061 számú IEC-kiadványnak a használt fényforrások kategóriája szerinti adatlapján szereplő méretjellemzőknek. A fényforrás(oka)t könnyen be lehessen helyezni a fényszóróba.

5.9.   Az elosztott világítási rendszerekben alkalmazott, a 99. sz. előírás szerinti jóváhagyással nem rendelkező nem cserélhető gázkisüléses fényforrásoknak ezenkívül a következő (a 99. sz. előírásban a gázkisüléses fényforrások jóváhagyására vonatkozóan előírt követelményeknek megfelelő) előírásokat is teljesítenie kell:

| 5.9.1. | a 99. sz. előírás 3.6. szakaszában előírt begyújtás, felfutás és meleg újrabegyújtás; |
| --- | --- |

5.9.1.

a 99. sz. előírás 3.6. szakaszában előírt begyújtás, felfutás és meleg újrabegyújtás;

| 5.9.2. | a 99. sz. előírás 3.9. szakasza szerinti szín. A színnek fehérnek kell lennie; |
| --- | --- |

5.9.2.

a 99. sz. előírás 3.9. szakasza szerinti szín. A színnek fehérnek kell lennie;

| 5.9.3. | a 99. sz. előírás 3.10. szakaszában meghatározott ultraibolya sugárzás, amennyiben az így szerepel a jóváhagyási kérelmen (a fenti 2.2.2. szakasz). |
| --- | --- |

5.9.3.

a 99. sz. előírás 3.10. szakaszában meghatározott ultraibolya sugárzás, amennyiben az így szerepel a jóváhagyási kérelmen (a fenti 2.2.2. szakasz).

5.10.   A fényszóró és a vezérlőelőtét-rendszer nem kelthet olyan sugárzott vagy a vezetékben továbbított zavarokat, amelyek a jármű egyéb elektromos/elektronikus rendszereinek hibás működéséhez vezetnek (8).

5.11.   Amennyiben a vizsgálati eljáráshoz szükséges, a vizsgálatot végző szerv a gyártótól további vizsgálati mintapéldányokat, tartóbakokat (foglalatokat) vagy egyedi áramforrásokat kérhet.

5.12.   A vizsgálati eljárást a gyártó felszerelési előírásainak megfelelően kell elvégezni.

5.13.   A fényszórónak (amennyiben az LED-modulokkal van felszerelve) és maguknak a LED-modul(ok)nak is meg kell felelniük az előírás 11. mellékletében meghatározott követelményeknek. A követelmények teljesítését vizsgálattal ellenőrizni kell.

6.   MEGVILÁGÍTÁS

6.1.   Általános rendelkezések

6.1.1.   A fényszórókat, illetve az elosztott világítási rendszereket úgy kell kialakítani, hogy alkalmas gázkisüléses fényforrással tompított fény kibocsátásakor vakítás nélküli, megfelelő megvilágítást, távolsági fény kibocsátásakor pedig jó megvilágítást biztosítsanak.

6.1.2.   A fényszóró által biztosított fényerősséget 25 méteres távolságban kell mérni olyan fotocella segítségével, amelynek fényérzékeny része belefér egy 65 mm oldalhosszúságú négyzetbe. A HV pont a függőleges pólustengelyű koordinátarendszer középpontja. A h egyenes a HV pontra illeszkedő vízszintes egyenes (lásd ezen előírás 3. mellékletét).

6.1.3.   A fényszóró, illetve az elosztott világítási rendszerek akkor tekinthetők elfogadhatónak, ha a 6. szakaszban foglalt fotometriai követelmények egyetlen fényforrás által teljesülnek, amelyet a 99. sz. előírás 4. mellékletének 4. szakasza alapján legalább 15 ciklus során öregítettek.

Amennyiben a gázkisüléses fényforrás a 99. sz. előírás szerinti jóváhagyással rendelkezik, annak szabványos (az etalonnak megfelelő) fényforrásnak kell lennie, míg fényerőssége eltérhet a 99. sz. előírásban meghatározott objektív fényáramtól. Ebben az esetben a fényerősségértékeket ennek megfelelően korrigálni kell.

A fenti korrekció nem érvényes az olyan elosztott világítási rendszerekre, amelyekben nem cserélhető gázkisüléses fényforrás található, illetve az olyan fényszórókra, amelyek teljesen vagy részben integrált vezérlőelőtéttel (vezérlőelőtétekkel) vannak ellátva.

Amennyiben a gázkisüléses fényforrás nem rendelkezik a 99. sz. előírás szerinti jóváhagyással, akkor annak sorozatgyártásban előállított, nem cserélhető fényforrásnak kell lennie.

6.1.4.   A szabványos gázkisüléses fényforrás belsejében található ív helyzetét megadó méretek a 99. sz. előírás megfelelő adatlapjáról olvashatók le.

6.1.5.   A fotometriai megfelelőséget ezen előírás 6.2.6. vagy 6.3. szakasza szerint kell ellenőrizni. Ez a 3 R és 3 L közötti sötét-világos határvonal tartományára is érvényes (a világos-sötét határvonal színének mérési módja még döntés tárgyát képezi).

6.1.6.   A gázkisüléses fényforrást használó fényszórók által kibocsátott fény színének fehérnek kell lennie.

6.1.7.   A 30 perce vagy annál hosszabb ideje nem működtetett, a fényforrással nem integrált vezérlőelőtéttel rendelkező, gázkisüléses fényforrással működő fényszóró begyújtása után négy másodperccel:

| 6.1.7.1. | csak távolsági fényt kibocsátó fényszóró esetében legalább 37 500 cd fényerősséget kell elérni a HV ponton; |
| --- | --- |

6.1.7.1.

csak távolsági fényt kibocsátó fényszóró esetében legalább 37 500 cd fényerősséget kell elérni a HV ponton;

| 6.1.7.2. | az előírás 5.4. szakasza szerint a csak tompított fényt kibocsátó vagy felváltva tompított és távolsági fényt kibocsátó fényszóróknak legalább 6 250 cd fényerősséget kell elérniük az 50 V ponton; |
| --- | --- |

6.1.7.2.

az előírás 5.4. szakasza szerint a csak tompított fényt kibocsátó vagy felváltva tompított és távolsági fényt kibocsátó fényszóróknak legalább 6 250 cd fényerősséget kell elérniük az 50 V ponton;

| 6.1.7.3. | Az áramellátásnak mindkét esetben elegendőnek kell lennie a nagy áramerősségű impulzus előírt emelkedésének biztosításához. |
| --- | --- |

6.1.7.3.

Az áramellátásnak mindkét esetben elegendőnek kell lennie a nagy áramerősségű impulzus előírt emelkedésének biztosításához.

6.2.   A tompított fényre vonatkozó rendelkezések

6.2.1.   A tompított fényt adó fényszóró fényerősség-eloszlásának magában kell foglalnia egy világos-sötét határvonalat (lásd az alábbi 1. ábrát), amely lehetővé teszi, hogy a fényszórót a fotometriai mérésekhez, illetve a járművön történő beállításhoz megfelelően beállítsák.

Ez a világos-sötét határvonal a következőkből áll:

| a) | jobb oldali forgalomban alkalmazható fénysugarak esetében:






  i. | egy egyenes „vízszintes rész” a bal oldali irányban; |
| --- | --- | --- |

a)

jobb oldali forgalomban alkalmazható fénysugarak esetében:

i.

egy egyenes „vízszintes rész” a bal oldali irányban;

| ii. | egy emelkedő „könyök–váll” rész a jobb oldali irányban; |
| --- | --- |

ii.

egy emelkedő „könyök–váll” rész a jobb oldali irányban;

| b) | bal oldali forgalomban alkalmazható fénysugarak esetében:






  i. | egy egyenes „vízszintes rész” a jobb oldali irányban; |
| --- | --- | --- |

b)

bal oldali forgalomban alkalmazható fénysugarak esetében:

i.

egy egyenes „vízszintes rész” a jobb oldali irányban;

| ii. | egy emelkedő „könyök–váll” rész a bal oldali irányban. |
| --- | --- |

ii.

egy emelkedő „könyök–váll” rész a bal oldali irányban.

A „könyök–váll” résznek minden esetben éles szélűnek kell lennie.

6.2.2.   A fényszórót a világos-sötét határvonal (lásd az 1. ábrát) segítségével vizuálisan be kell szabályozni a következők szerint. A beállítást egy függőleges ernyő segítségével kell végrehajtani, amelyet a fényszóró előtt 10 m-re vagy 25 m-re (az 1. melléklet 9. szakasza szerint), a H-V tengelyre merőlegesen kell felállítani az ezen előírás 3. mellékletében bemutatott módon. Az ernyőnek elég szélesnek kell lennie ahhoz, hogy a V-V egyenes mindkét oldalán legalább 5°-os tartományban meg lehessen vizsgálni és be lehessen állítani a tompított fényszóró esetében a világos-sötét határvonalat.

6.2.2.1.   Függőleges beállítás esetén: a világos-sötét határvonal vízszintes részét a B egyenes alól felfelé kell mozdítani, és névleges helyzetébe, egy százalékkal (0,57 fokkal) a H-H egyenes alá kell beállítani;

1.   ábra

Image

Megjegyzés: A függőleges és a vízszintes egyenesek léptéke különböző.

6.2.2.2.   Vízszintes beállítás esetén: a világos-sötét határvonal „könyök–váll” részét a következőképpen kell elmozdítani:

| | jobb oldali közlekedés esetén jobbról balra, majd ezt követően vízszintesen is be kell állítani olyan módon, hogy:






  a) | a 0,2° D egyenes fölött a „váll” rész a bal oldalon nem lépheti át az A egyenest; és |
| --- | --- | --- |

jobb oldali közlekedés esetén jobbról balra, majd ezt követően vízszintesen is be kell állítani olyan módon, hogy:

a)

a 0,2° D egyenes fölött a „váll” rész a bal oldalon nem lépheti át az A egyenest; és

| b) | a 0,2° D egyenesen vagy alatta a „váll” résznek kereszteznie kell az A egyenest; és |
| --- | --- |

b)

a 0,2° D egyenesen vagy alatta a „váll” résznek kereszteznie kell az A egyenest; és

| c) | a „könyök” töréspontja lényegében a V-V egyenestől balra vagy jobbra, attól +/– 0,5 fokon belül essen; |
| --- | --- |

c)

a „könyök” töréspontja lényegében a V-V egyenestől balra vagy jobbra, attól +/– 0,5 fokon belül essen;

vagy

| | Bal oldali közlekedés esetén balról jobbra, majd ezt követően vízszintesen is be kell állítani olyan módon, hogy:






  a) | a 0,2° D egyenes fölött a „váll” rész a jobb oldalon nem lépheti át az A egyenest; és |
| --- | --- | --- |

Bal oldali közlekedés esetén balról jobbra, majd ezt követően vízszintesen is be kell állítani olyan módon, hogy:

a)

a 0,2° D egyenes fölött a „váll” rész a jobb oldalon nem lépheti át az A egyenest; és

| b) | a 0,2° D egyenesen vagy alatta a „váll” résznek kereszteznie kell az A egyenest; és |
| --- | --- |

b)

a 0,2° D egyenesen vagy alatta a „váll” résznek kereszteznie kell az A egyenest; és

| c) | a „könyök” töréspontjának elsődlegesen a V-V egyenesre kell esnie. |
| --- | --- |

c)

a „könyök” töréspontjának elsődlegesen a V-V egyenesre kell esnie.

6.2.2.3.   Amennyiben az így beállított fényszóró nem felel meg a 6.2.5., a 6.2.6. és a 6.3. szakasz követelményeinek, a fényszóró beállítása módosítható, feltéve, hogy a fénysugár tengelye nem mozdul el a következőképpen:

| | az A egyenestől vízszintes irányban az alábbiaknál nagyobb mértékben:






  a) | jobb oldali közlekedés esetében 0,5° balra vagy 0,75° jobbra; vagy |
| --- | --- | --- |

az A egyenestől vízszintes irányban az alábbiaknál nagyobb mértékben:

a)

jobb oldali közlekedés esetében 0,5° balra vagy 0,75° jobbra; vagy

| b) | bal oldali közlekedés esetében 0,5° jobbra vagy 0,75° balra; és |
| --- | --- |

b)

bal oldali közlekedés esetében 0,5° jobbra vagy 0,75° balra; és

| | függőleges irányban a B egyenestől legfeljebb 0,25°-kal felfelé vagy lefelé. |
| --- | --- |

függőleges irányban a B egyenestől legfeljebb 0,25°-kal felfelé vagy lefelé.

6.2.2.4.   Ha azonban a kívánt pozícióba történő függőleges beállítás ismételten nem végezhető el a fenti 6.2.2.3. szakaszban foglalt tűrésen belül, annak vizsgálatára, hogy a világos-sötét határvonal teljesíti-e a minimális minőségi követelményt, továbbá a fénysugár függőleges és vízszintes beállítására a 10. melléklet 2. és 3. szakaszaiban bemutatott műszeres módszert kell alkalmazni.

6.2.3.   Az így beállított fényszórónak csak a 6.2.4. és a 6.2.5. szakasz követelményeinek kell megfelelnie, ha a jóváhagyási kérelem csak a tompított fényre vonatkozik; ha viszont tompított fény és távolsági fény kibocsátására is szolgál, akkor a 6.2.4–6.2.6. szakasz előírásainak kell megfelelnie.

6.2.4.   Minden egyes tompított fényszóróhoz csak egy gázkisüléses fényforrás engedélyezett. Legfeljebb két további fényforrás engedélyezhető az alábbiak szerint:

6.2.4.1.   A tompított fényszóróban egy további, a 37. sz. előírásnak megfelelő fényforrás vagy egy vagy több további LED-modul használható kanyarvilágítás céljából.

6.2.4.2.   A tompított fényszóróban egy további, a 37. sz. előírásnak megfelelő fényforrás és/vagy egy vagy több LED-modul használható infravörös sugárzás kibocsátás céljára. Ez(ek) kizárólag a gázkisüléses fényforrással egyidejűleg kapcsolható(k) be. A gázkisüléses fényforrás meghibásodása esetén a kiegészítő fényforrásnak és/vagy LED-modul(ok)nak is automatikusan ki kell kapcsolnia;

6.2.4.3.   A kiegészítő fényforrás vagy LED-modul meghibásodása esetén a fényszórónak továbbra is meg kell felelnie a tompított fényre vonatkozó követelményeknek.

6.2.4.4.   A fényforrásokkal kapcsolatos mérési körülmények

| 6.2.4.4.1. | Gázkisüléses fényforrás esetében:
  A vezérlőelőtét(ek) csatlakozásainál alkalmazott feszültség 12 V-os rendszerek esetében 13,2 V +/– 0,1 V vagy egyéb meghatározott érték (lásd a 7. mellékletet). |
| --- | --- |

6.2.4.4.1.

Gázkisüléses fényforrás esetében:

A vezérlőelőtét(ek) csatlakozásainál alkalmazott feszültség 12 V-os rendszerek esetében 13,2 V +/– 0,1 V vagy egyéb meghatározott érték (lásd a 7. mellékletet).

| 6.2.4.4.2. | Egy, a 37. sz. előírás szerinti izzólámpa esetében:
  A lámpát egy színtelen szabványos (etalon) 12 V névleges feszültségű izzólámpa segítségével kell ellenőrizni. Ellenőrzéskor az izzólámpa csatlakozóinál mért feszültséget a 37. sz előírás vonatkozó adatlapján 13,2 V-ra vonatkozóan megadott referencia-fényáram értékének megfelelően kell beállítani. |
| --- | --- |

6.2.4.4.2.

Egy, a 37. sz. előírás szerinti izzólámpa esetében:

A lámpát egy színtelen szabványos (etalon) 12 V névleges feszültségű izzólámpa segítségével kell ellenőrizni. Ellenőrzéskor az izzólámpa csatlakozóinál mért feszültséget a 37. sz előírás vonatkozó adatlapján 13,2 V-ra vonatkozóan megadott referencia-fényáram értékének megfelelően kell beállítani.

| 6.2.4.4.3. | LED-modul(ok) esetében:
  Az előírás eltérő rendelkezése hiányában a fényszórón a méréseket 6,3 V, 13,2 V vagy 28,0 V feszültségen kell elvégezni. Az elektronikus fényforrás-vezérlőegységgel vezérelt LED-modul(ok)on a méréseket a kérelmező által megadott módon kell elvégezni. |
| --- | --- |

6.2.4.4.3.

LED-modul(ok) esetében:

Az előírás eltérő rendelkezése hiányában a fényszórón a méréseket 6,3 V, 13,2 V vagy 28,0 V feszültségen kell elvégezni. Az elektronikus fényforrás-vezérlőegységgel vezérelt LED-modul(ok)on a méréseket a kérelmező által megadott módon kell elvégezni.

6.2.5.   Több mint 10 perccel a gyújtást követően az alábbi táblázatban és a 3. melléklet B. ábráján megadott (vagy bal oldali közlekedés esetén a VV egyenesre tükrözött) pontokban a fényerősségértékeknek meg kell felelniük az alábbi követelményeknek:

| Pontok vagy szegmensek | Jelölés (10) | Fényerősség (cd) | Vízszintes szög (fokok) | Függőleges szög (fokok) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| max. | min. |
| Bármely pont az A. zónában
  (amelyet a következő, fokokban megadott koordináták határolnak)












  8L | 8L | 8R | 8R | 6R | 1,5R | V-V | 4L |
| 1U | 4U | 4U | 2U | 1,5U | 1,5U | H-H | H-H |

Pontok vagy szegmensek

Jelölés (10)

Fényerősség (cd)

Vízszintes szög (fokok)

Függőleges szög (fokok)

max.

min.

Bármely pont az A. zónában

(amelyet a következő, fokokban megadott koordináták határolnak)

8L

8L

8R

8R

6R

1,5R

V-V

4L

1U

4U

4U

2U

1,5U

1,5U

H-H

H-H

625

2

B 50 L

350

3,43 L

0,57 U

3

75 R

12 500

1,15 R

0,57 D

4

50 L

18 480

3,43 L

0,86 D

5

25 L1

18 800

3,43 L

1,72 D

6

50 V

7 500

0

0,86 D

7

50 R

12 500

1,72 R

0,86 D

8

25 L2

2 500

9 L

1,72 D

9

25 R1

2 500

9 R

1,72 D

10

25 L3

1 250

15 L

1,72 D

11

25 R2

1 250

15 R

1,72 D

12

15 L

625

20 L

2,86 D

13

15 R

625

20 R

2,86 D

14

(9)

8 L

4 U

15

(9)

0

4 U

16

(9)

8 R

4 U

17

(9)

4 L

2 U

18

(9)

0

2 U

19

(9)

4 R

2 U

20

65

8 R

0

21

125

4 L

0

A–B

I. szegmens

3 750

5,15 L–5,15 R

0,86 D

C–D

1 750

2,5 R

1 U

E–F

III. szegmens és az alatt

12 500

9,37 L–8,53 R

4,29 D

E max R

43 800

A VV egyenestől jobbra

1,72 D fölött

E max L

31 300

A VV egyenestől balra

Megjegyzés: A táblázatban:

| | Az L betű azt jelenti, hogy az adott pont vagy szegmens a VV egyenestől balra helyezkedik el. |
| --- | --- |

Az L betű azt jelenti, hogy az adott pont vagy szegmens a VV egyenestől balra helyezkedik el.

| | Az R betű azt jelenti, hogy az adott pont vagy szegmens a VV egyenestől jobbra helyezkedik el. |
| --- | --- |

Az R betű azt jelenti, hogy az adott pont vagy szegmens a VV egyenestől jobbra helyezkedik el.

| | Az U betű azt jelenti, hogy az adott pont vagy szegmens a HH egyenes fölött helyezkedik el. |
| --- | --- |

Az U betű azt jelenti, hogy az adott pont vagy szegmens a HH egyenes fölött helyezkedik el.

| | A D betű azt jelenti, hogy az adott pont vagy szegmens a HH egyenes alatt helyezkedik el. |
| --- | --- |

A D betű azt jelenti, hogy az adott pont vagy szegmens a HH egyenes alatt helyezkedik el.

6.2.6.   A 6.2.5. szakasz követelményei a kanyarvilágítás ellátására tervezett és/vagy a 6.2.4.2. szakaszban említett kiegészítő fényforrást vagy LED-modul(oka)t tartalmazó fényszórókra is vonatkoznak. A kanyarvilágítás ellátására tervezett fényszórók esetében a beállítás módosítható, feltéve, hogy a fénysugár tengelye nem mozdul el függőleges irányban 0,2 °-ot meghaladó mértékben.

6.2.6.1.   Amennyiben a kanyarvilágítást:

| 6.2.6.1.1. | a tompított fény elfordításával vagy a világos-sötét határvonal könyöke töréspontjának vízszintes elmozdításával állítják elő, a méréseket a teljes fényszóróegység – például goniométer segítségével történő – újbóli vízszintes beállítása után kell végrehajtani; |
| --- | --- |

6.2.6.1.1.

a tompított fény elfordításával vagy a világos-sötét határvonal könyöke töréspontjának vízszintes elmozdításával állítják elő, a méréseket a teljes fényszóróegység – például goniométer segítségével történő – újbóli vízszintes beállítása után kell végrehajtani;

| 6.2.6.1.2. | a fényszóró egy vagy több optikai részének mozgatásával, a világos-sötét határvonal könyöke töréspontjának vízszintes elmozdítása nélkül állítják elő, akkor a méréseket úgy kell elvégezni, hogy ezek az alkatrészek szélső üzemi helyzetben legyenek; |
| --- | --- |

6.2.6.1.2.

a fényszóró egy vagy több optikai részének mozgatásával, a világos-sötét határvonal könyöke töréspontjának vízszintes elmozdítása nélkül állítják elő, akkor a méréseket úgy kell elvégezni, hogy ezek az alkatrészek szélső üzemi helyzetben legyenek;

| 6.2.6.1.3. | egy kiegészítő fényforrás vagy egy vagy több LED-modul segítségével, a világos-sötét határvonal könyöke töréspontjának vízszintes elmozdítása nélkül állítják elő, akkor a méréseket e fényforrás, illetve LED-modul(ok) bekapcsolásával kell elvégezni. |
| --- | --- |

6.2.6.1.3.

egy kiegészítő fényforrás vagy egy vagy több LED-modul segítségével, a világos-sötét határvonal könyöke töréspontjának vízszintes elmozdítása nélkül állítják elő, akkor a méréseket e fényforrás, illetve LED-modul(ok) bekapcsolásával kell elvégezni.

6.3.   A távolsági fényre vonatkozó rendelkezések

6.3.1.   Amennyiben a fényszórót távolsági fény és tompított fény kibocsátására tervezték, a távolsági fény fényerősségének méréseit ugyanazzal a fényszóró-beállítással kell elvégezni, mint a fenti 6.2.5. szakasz szerinti méréseket; ha a fényszóró csak távolsági fényt bocsát ki, akkor úgy kell beállítani, hogy a legnagyobb fényerősség középpontja a H-H és a V-V egyenesek metszéspontjába essen; az ilyen fényszórónak csak a 6.3. szakasz követelményeinek kell megfelelnie. A vizsgálati feszültségek megegyeznek a 6.2.4.4. szakaszban megadottakkal.

6.3.2.   Távolsági fény esetében különféle fényforrások használhatók, amelyek felsorolása a 37. sz. előírásban található (ebben az esetben az izzókat azok referencia-fényerősségén kell üzemeltetni) vagy a 99. sz. előírásban, illetve a fényforrások LED-modulok is lehetnek. Ha a távolsági fényt több fényforrás állítja elő, akkor a fényerősség legnagyobb értékét (IM) a fényforrások egyidejű működtetésével kell meghatározni.

A kérelmező bejelentése alapján az ilyen fényforrások egyike által biztosított távolsági fény egy része használható kizárólag rövid időtartamú jelzések (előzési villanás) kibocsátására is. Ezt a megfelelő rajzon, továbbá az értesítésben megjegyzésként jelezni kell.

6.3.3.   Utalva a 3. melléklet C. ábrájára és az alábbi táblázatra, a távolsági fény fényerőssége eloszlásának teljesítenie kell az alábbi követelményeket:

| Vizsgálati pont | Szögkoordináták
  Fokok | Előírt fényerősség
  cd |
| --- | --- | --- |
| | | Legalább |
| H-5L | 0,0, 5,0 L | 6 250 |
| H-2,5L | 0,0, 2,5 L | 25 000 |
| H-2,5R | 0,0, 2,5 R | 25 000 |
| H-5R | 0,0, 5,0 R | 6 250 |

Vizsgálati pont

Szögkoordináták

Fokok

Előírt fényerősség

cd

Legalább

H-5L

0,0, 5,0 L

6 250

H-2,5L

0,0, 2,5 L

25 000

H-2,5R

0,0, 2,5 R

25 000

H-5R

0,0, 5,0 R

6 250

6.3.3.1.   A HH és a VV egyenesek metszéspontjának (HV) a legnagyobb megvilágítás 80 %-ának megfelelő megvilágítású pontokat összekötő (izolux) görbén belül kell elhelyezkednie. Ez a legmagasabb érték (IM) nem lehet kevesebb, mint 43 800 cd.

6.3.3.2.   A legnagyobb érték semmilyen körülmények között sem haladhatja meg a 215 000 cd-t.

6.3.4.   A fenti 6.3.3.2. szakaszban említett legnagyobb fényerő azonosítójelét (I′M) az alábbi arány adja meg:

I′M
  = IM/4 300.

A kapott értéket a következő értékek valamelyikére kell kerekíteni: 7,5 – 10 – 12,5 – 17,5 – 20 – 25 – 27,5 – 30 – 37,5 – 40 – 45 – 50.

6.4.   A mozgatható fényvisszaverőkre vonatkozó előírások

6.4.1.   A lámpát a 2.1.4. szakaszban leírt helyzetekben rögzítve a fényszórónak teljesítenie kell a 6.2. vagy a 6.3. szakaszban vagy mindkettőben foglalt fotometriai követelményeket.

6.4.2.   További vizsgálatokat kell végezni, miután a fényvisszaverőt a fényszóró beállítóberendezésével a 2.1.4. szakaszban megadott szöggel vagy 2 fokkal – a kettő közül a kisebbikkel – függőlegesen felfelé billentik. A fényszórót ezután lefelé kell irányítani (a goniométerrel), és a fotometriai előírásoknak teljesülniük kell a következő pontokban:

| Fő tompított fény | : | HV és 75 R pont (vagy 75 L pont); |
| --- | --- | --- |
| Távolsági fény | : | IM és HV pont (IM százalékában). |

Fő tompított fény

:

HV és 75 R pont (vagy 75 L pont);

Távolsági fény

:

IM és HV pont (IM százalékában).

Amennyiben a beállítóberendezés nem teszi lehetővé a folyamatos állítást, a 2 fokhoz legközelebb eső helyzetet kell választani.

6.4.3.   A fényvisszaverőt a 6.2.2. szakaszban meghatározott névleges szöghelyzetbe, a goniométert pedig eredeti helyzetébe kell visszaállítani. A fényvisszaverőt a fényszóró beállítóberendezésével a 2.1.4. szakaszban megadott szöggel vagy 2 fokkal – a kettő közül a kisebbikkel – függőlegesen felfelé kell billenteni. A fényszórót ezután újra be kell állítani felfelé (pl. goniométerrel), és a 6.5.2. szakaszban szereplő pontokat ellenőrizni kell.

7.   A ZAVARÓ ÉS/VAGY RONTÓ KÁPRÁZÁS MÉRÉSE

A fényszórók tompított fénye által keltett zavaró és/vagy rontó káprázást meg kell mérni (11).

C.   TOVÁBBI KÖZIGAZGATÁSI RENDELKEZÉSEK

8.   A FÉNYSZÓRÓTÍPUS MÓDOSÍTÁSA ÉS A JÓVÁHAGYÁS KITERJESZTÉSE

| 8.1. | A fényszórótípus minden módosításáról – a vezérlőelőtétet is beleértve – értesíteni kell a fényszórótípust jóváhagyó hatóságot. A hatóság ezt követően a következőképpen járhat el:






  8.1.1. | úgy ítéli meg, hogy az elvégzett módosításoknak nagy valószínűséggel nincs számottevő kedvezőtlen hatása, és a fényszóró továbbra is megfelel az előírásoknak, vagy |
| --- | --- | --- |

8.1.

A fényszórótípus minden módosításáról – a vezérlőelőtétet is beleértve – értesíteni kell a fényszórótípust jóváhagyó hatóságot. A hatóság ezt követően a következőképpen járhat el:

8.1.1.

úgy ítéli meg, hogy az elvégzett módosításoknak nagy valószínűséggel nincs számottevő kedvezőtlen hatása, és a fényszóró továbbra is megfelel az előírásoknak, vagy

| 8.1.2. | új vizsgálati jegyzőkönyvet kér a vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálattól. |
| --- | --- |

8.1.2.

új vizsgálati jegyzőkönyvet kér a vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálattól.

| 8.2. | A jóváhagyás megerősítéséről vagy elutasításáról, a módosítások részletes leírásával együtt, a fenti 5.1.4. szakaszban meghatározott eljárásnak megfelelően tájékoztatni kell a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó szerződő feleket. |
| --- | --- |

8.2.

A jóváhagyás megerősítéséről vagy elutasításáról, a módosítások részletes leírásával együtt, a fenti 5.1.4. szakaszban meghatározott eljárásnak megfelelően tájékoztatni kell a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó szerződő feleket.

| 8.3. | A jóváhagyást kiterjesztő illetékes hatóság sorszámot rendel a kiterjesztéshez, és erről az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő nyomtatványon értesíti az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó szerződő feleket. |
| --- | --- |

8.3.

A jóváhagyást kiterjesztő illetékes hatóság sorszámot rendel a kiterjesztéshez, és erről az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő nyomtatványon értesíti az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó szerződő feleket.

9.   A GYÁRTÁS MEGFELELŐSÉGE

| 9.1. | Az ezen előírás szerint jóváhagyott fényszórókat úgy kell gyártani, hogy a 6. szakaszban megállapított előírásokat teljesítve megfeleljenek a jóváhagyott típusnak. |
| --- | --- |

9.1.

Az ezen előírás szerint jóváhagyott fényszórókat úgy kell gyártani, hogy a 6. szakaszban megállapított előírásokat teljesítve megfeleljenek a jóváhagyott típusnak.

| 9.2. | A 9.1. szakasz követelményeinek való megfelelés ellenőrzése érdekében a gyártást megfelelően ellenőrizni kell. |
| --- | --- |

9.2.

A 9.1. szakasz követelményeinek való megfelelés ellenőrzése érdekében a gyártást megfelelően ellenőrizni kell.

| 9.3. | A jóváhagyás jogosultja feltétlenül:






  9.3.1. | gondoskodik a termékek hatásos minőségellenőrzéséhez szükséges eljárások alkalmazásáról; |
| --- | --- | --- |

9.3.

A jóváhagyás jogosultja feltétlenül:

9.3.1.

gondoskodik a termékek hatásos minőségellenőrzéséhez szükséges eljárások alkalmazásáról;

| 9.3.2. | rendelkezik az egyes jóváhagyott típusoknak való megfelelés ellenőrzéséhez szükséges mérőfelszereléssel; |
| --- | --- |

9.3.2.

rendelkezik az egyes jóváhagyott típusoknak való megfelelés ellenőrzéséhez szükséges mérőfelszereléssel;

| 9.3.3. | biztosítja a vizsgálati eredmények rögzítését, továbbá azt, hogy a vonatkozó dokumentumokat a jóváhagyó hatósággal együtt meghatározandó ideig megőrizzék; |
| --- | --- |

9.3.3.

biztosítja a vizsgálati eredmények rögzítését, továbbá azt, hogy a vonatkozó dokumentumokat a jóváhagyó hatósággal együtt meghatározandó ideig megőrizzék;

| 9.3.4. | elemzi az egyes vizsgálattípusok eredményét, hogy ellenőrizze és biztosítsa a termékjellemzők állandóságát, az ipari termelésben szokásos szórás figyelembevételével; |
| --- | --- |

9.3.4.

elemzi az egyes vizsgálattípusok eredményét, hogy ellenőrizze és biztosítsa a termékjellemzők állandóságát, az ipari termelésben szokásos szórás figyelembevételével;

| 9.3.5. | biztosítja, hogy a termék minden egyes típusán legalább az ezen előírás 8. mellékletében előírt vizsgálatokat elvégezzék; |
| --- | --- |

9.3.5.

biztosítja, hogy a termék minden egyes típusán legalább az ezen előírás 8. mellékletében előírt vizsgálatokat elvégezzék;

| 9.3.6. | gondoskodik arról, hogy ha egy adott vizsgálattípusnál a mintavétel azt mutatja, hogy a gyártás nem megfelelő, akkor újabb mintavételt és vizsgálatot végezzenek. Ilyen esetben minden szükséges lépést meg kell tenni a gyártás megfelelőségének helyreállítása érdekében. |
| --- | --- |

9.3.6.

gondoskodik arról, hogy ha egy adott vizsgálattípusnál a mintavétel azt mutatja, hogy a gyártás nem megfelelő, akkor újabb mintavételt és vizsgálatot végezzenek. Ilyen esetben minden szükséges lépést meg kell tenni a gyártás megfelelőségének helyreállítása érdekében.

| 9.4. | A típusjóváhagyást megadó illetékes hatóság bármikor ellenőrizheti az egyes gyártóüzemekben a gyártás megfelelőségének ellenőrzésére alkalmazott módszereket.






  9.4.1. | A vizsgálati naplókat és termelési nyilvántartásokat minden ellenőrzéskor be kell mutatni a helyszíni ellenőrnek. |
| --- | --- | --- |

9.4.

A típusjóváhagyást megadó illetékes hatóság bármikor ellenőrizheti az egyes gyártóüzemekben a gyártás megfelelőségének ellenőrzésére alkalmazott módszereket.

9.4.1.

A vizsgálati naplókat és termelési nyilvántartásokat minden ellenőrzéskor be kell mutatni a helyszíni ellenőrnek.

| 9.4.2. | Az ellenőr véletlenszerűen mintát vehet, amelyet megvizsgálnak a gyártó laboratóriumában. A minták legkisebb számát a gyártó saját ellenőrzéseinek eredményei alapján lehet meghatározni. |
| --- | --- |

9.4.2.

Az ellenőr véletlenszerűen mintát vehet, amelyet megvizsgálnak a gyártó laboratóriumában. A minták legkisebb számát a gyártó saját ellenőrzéseinek eredményei alapján lehet meghatározni.

| 9.4.3. | Ha a minőség nem tűnik kielégítőnek, vagy úgy tűnik, hogy a fenti szakasz szerint végrehajtott vizsgálatok érvényességét ellenőrizni kell, az ellenőr a 9. mellékletben megadott szempontok alapján kiválasztja azokat a mintákat, amelyeket elküldenek a típus-jóváhagyási vizsgálatokat végző műszaki szolgálathoz. |
| --- | --- |

9.4.3.

Ha a minőség nem tűnik kielégítőnek, vagy úgy tűnik, hogy a fenti szakasz szerint végrehajtott vizsgálatok érvényességét ellenőrizni kell, az ellenőr a 9. mellékletben megadott szempontok alapján kiválasztja azokat a mintákat, amelyeket elküldenek a típus-jóváhagyási vizsgálatokat végző műszaki szolgálathoz.

| 9.4.4. | Az illetékes hatóság az ebben az előírásban előírt bármely vizsgálatot elvégezheti. Ezeket a vizsgálatokat a 9. mellékletben foglalt kritériumok szerint véletlenszerűen kiválasztott mintadarabokon kell elvégezni anélkül, hogy fennakadást idéznének elő a gyártó szállítási kötelezettségeinek teljesítésében. |
| --- | --- |

9.4.4.

Az illetékes hatóság az ebben az előírásban előírt bármely vizsgálatot elvégezheti. Ezeket a vizsgálatokat a 9. mellékletben foglalt kritériumok szerint véletlenszerűen kiválasztott mintadarabokon kell elvégezni anélkül, hogy fennakadást idéznének elő a gyártó szállítási kötelezettségeinek teljesítésében.

| 9.4.5. | Az illetékes hatóság arra törekszik, hogy kétévente egyszer ellenőrző vizsgálatot végezzen. Ez azonban az illetékes hatóság döntése és annak függvénye, hogy mennyire bízik abban, hogy az intézkedések biztosítják a gyártás megfelelőségének hatásos ellenőrzését. Ha ilyen helyszíni ellenőrzés negatív eredménnyel zárul, akkor az illetékes hatóság gondoskodik arról, hogy minden szükséges intézkedést megtegyenek a gyártás megfelelőségének minél gyorsabb helyreállítására érdekében. |
| --- | --- |

9.4.5.

Az illetékes hatóság arra törekszik, hogy kétévente egyszer ellenőrző vizsgálatot végezzen. Ez azonban az illetékes hatóság döntése és annak függvénye, hogy mennyire bízik abban, hogy az intézkedések biztosítják a gyártás megfelelőségének hatásos ellenőrzését. Ha ilyen helyszíni ellenőrzés negatív eredménnyel zárul, akkor az illetékes hatóság gondoskodik arról, hogy minden szükséges intézkedést megtegyenek a gyártás megfelelőségének minél gyorsabb helyreállítására érdekében.

| 9.5. | A nyilvánvalóan hibás fényszórókat figyelmen kívül kell hagyni. |
| --- | --- |

9.5.

A nyilvánvalóan hibás fényszórókat figyelmen kívül kell hagyni.

| 9.6. | Az azonosítójelet nem kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

9.6.

Az azonosítójelet nem kell figyelembe venni.

| 9.7. | Az előírás 6.2.6. szakasza szerinti 14–21. mérési pontot nem kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

9.7.

Az előírás 6.2.6. szakasza szerinti 14–21. mérési pontot nem kell figyelembe venni.

10.   SZANKCIÓK NEM MEGFELELŐ GYÁRTÁS ESETÉN

| 10.1. | Az ezen előírás szerint valamely fényszórótípusra megadott jóváhagyás visszavonható, ha nem teljesülnek a követelmények, illetve ha a jóváhagyási jelet viselő fényszóró nem felel meg a jóváhagyott típusnak. |
| --- | --- |

10.1.

Az ezen előírás szerint valamely fényszórótípusra megadott jóváhagyás visszavonható, ha nem teljesülnek a követelmények, illetve ha a jóváhagyási jelet viselő fényszóró nem felel meg a jóváhagyott típusnak.

| 10.2. | Ha a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó valamely szerződő fél visszavon egy előzőleg általa megadott jóváhagyást, akkor erről az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő nyomtatványon haladéktalanul értesíti az ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet. |
| --- | --- |

10.2.

Ha a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó valamely szerződő fél visszavon egy előzőleg általa megadott jóváhagyást, akkor erről az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő nyomtatványon haladéktalanul értesíti az ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet.

11.   A GYÁRTÁS VÉGLEGES LEÁLLÍTÁSA

Ha a jóváhagyás jogosultja véglegesen leállítja az ezen előírás szerint jóváhagyott fényszórótípus gyártását, akkor erről értesítenie kell a jóváhagyást megadó hatóságot. A hatóság az értesítés kézhezvétele után az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő nyomtatványon értesíti erről az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó feleket.

12.   A JÓVÁHAGYÁSI VIZSGÁLATOK ELVÉGZÉSÉÉRT FELELŐS MŰSZAKI SZOLGÁLATOK ÉS A TÍPUSJÓVÁHAGYÓ HATÓSÁGOK NEVE ÉS CÍME

Az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó szerződő felek megadják az Egyesült Nemzetek Titkárságának a jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok nevét és címét, valamint a jóváhagyásokat megadó, illetve a más országok által kiadott jóváhagyásokat, kiterjesztéseket, elutasításokat vagy visszavonásokat vagy a gyártás végleges leállítását igazoló értesítéseket fogadó hatóságok nevét és címét.

13.   ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK

| 13.1. | A 01. módosítássorozat hatálybalépésének napjától az ezen előírást alkalmazó szerződő felek nem utasíthatják el a 01. módosítássorozattal módosított ezen előírás szerinti jóváhagyás megadását. |
| --- | --- |

13.1.

A 01. módosítássorozat hatálybalépésének napjától az ezen előírást alkalmazó szerződő felek nem utasíthatják el a 01. módosítássorozattal módosított ezen előírás szerinti jóváhagyás megadását.

| 13.2. | Az ezen előírás 01. módosítássorozatának hatálybalépését követő 60 hónap alatt, a 01. módosítássorozattal a fotometriai vizsgálati eljárásokat illetően a gömbkoordináta-rendszer alkalmazása és a fényerősségértékek előírása céljából bevezetett módosítások tekintetében, annak érdekében, hogy a műszaki szolgálatnak (a vizsgálati laboratóriumoknak) legyen ideje fejleszteni a vizsgálati berendezéseket, az előírást alkalmazó egyik szerződő fél sem utasíthatja vissza a 01. módosítássorozattal módosított ezen előírás szerinti jóváhagyás megadását, amennyiben a meglévő vizsgálati berendezések használata során, a típusjóváhagyó hatóság számára kielégítő módon, megfelelően átalakítják az értékeket. |
| --- | --- |

13.2.

Az ezen előírás 01. módosítássorozatának hatálybalépését követő 60 hónap alatt, a 01. módosítássorozattal a fotometriai vizsgálati eljárásokat illetően a gömbkoordináta-rendszer alkalmazása és a fényerősségértékek előírása céljából bevezetett módosítások tekintetében, annak érdekében, hogy a műszaki szolgálatnak (a vizsgálati laboratóriumoknak) legyen ideje fejleszteni a vizsgálati berendezéseket, az előírást alkalmazó egyik szerződő fél sem utasíthatja vissza a 01. módosítássorozattal módosított ezen előírás szerinti jóváhagyás megadását, amennyiben a meglévő vizsgálati berendezések használata során, a típusjóváhagyó hatóság számára kielégítő módon, megfelelően átalakítják az értékeket.

| 13.3. | A 01. módosítássorozat hatálybalépésétől számított 60 hónap elteltével az ezen előírást alkalmazó szerződő felek csak akkor adhatnak ki jóváhagyást, ha a jóváhagyandó fényszóró teljesíti a 01. módosítássorozattal módosított ezen előírás követelményeit. |
| --- | --- |

13.3.

A 01. módosítássorozat hatálybalépésétől számított 60 hónap elteltével az ezen előírást alkalmazó szerződő felek csak akkor adhatnak ki jóváhagyást, ha a jóváhagyandó fényszóró teljesíti a 01. módosítássorozattal módosított ezen előírás követelményeit.

| 13.4. | A fényszórókra ezen előírás alapján a 01. módosítássorozat hatálybalépése előtt megadott jóváhagyások továbbra is érvényben maradnak. |
| --- | --- |

13.4.

A fényszórókra ezen előírás alapján a 01. módosítássorozat hatálybalépése előtt megadott jóváhagyások továbbra is érvényben maradnak.

| 13.5. | Az ezen előírást alkalmazó szerződő felek nem utasíthatják el az ezen előírás előző módosítássorozatai alapján megadott jóváhagyások kiterjesztését. |
| --- | --- |

13.5.

Az ezen előírást alkalmazó szerződő felek nem utasíthatják el az ezen előírás előző módosítássorozatai alapján megadott jóváhagyások kiterjesztését.

---

(1)  Az előírás egyetlen rendelkezése sem akadályozza meg a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó feleket abban, hogy az általuk nyilvántartott járműveken megtiltsák az ezen előírás szerint „PL” jelöléssel jóváhagyott (műanyag lencsével rendelkező) fényszórók mechanikus fényszórótisztító eszközzel (törlővel) való együttes használatát.

(2)  Gázkisüléses fényforrások vonatkozásában lásd a 99. sz. előírást.

(3)  Ha a lencsét nem lehet eltávolítani a fényszórótestről, egyetlen, a 4.2.5. szakasz szerinti jelölés is elegendő.

(4)  Az 1958. évi megállapodásban részes szerződő felek megkülönböztető számai a Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) (dokumentum: ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.1) 3. mellékletében találhatók.

(5)  Gázkisüléses fényforrásokra vonatkozó műszaki követelmények: lásd a 99. sz. előírást.

(6)  Az ilyen lehetőségekkel felszerelt lámpák beépítési útmutatója a 48. sz. előírásban található.

(7)  Ezek a rendelkezések nem vonatkoznak a kapcsolóra.

(8)  Az elektromágneses összeférhetőségre vonatkozó követelményeknek való megfelelés az adott járműtípusra vonatkozik.

(9)  A 14–19. pontban a fényerősségértékeknek a következőknek kell lenniük:

| | 14 + 15 + 16 ≥ 190 cd és |
| --- | --- |

14 + 15 + 16 ≥ 190 cd és

| | 17 + 18 + 19 ≥ 375 cd. |
| --- | --- |

17 + 18 + 19 ≥ 375 cd.

(10)  Bal oldali közlekedés esetén az R betű helyébe az L betű lép, és viszont.

(11)  Erről a követelményről a hatóságok részére ajánlás fog készülni.

---

1. MELLÉKLET

ÉRTESÍTÉS

(Legnagyobb méret: A4 [210 × 297 mm])

Image

Image

---

2. MELLÉKLET

PÉLDÁK A JÓVÁHAGYÁSI JELEK ELRENDEZÉSÉRE

1.   ábra

A fenti jóváhagyási jellel ellátott fényszóró egy Hollandiában (E4), a 2439 jóváhagyási számon jóváhagyott fényszóró, amely megfelel a 01. módosítássorozattal módosított előírás követelményeinek. A tompított fényt kizárólag jobb oldali közlekedésre tervezték.

A 30-as szám azt mutatja, hogy a távolsági fény legnagyobb fényerőssége 123 625 és 145 125 kandela között van.

Megjegyzés: A jóváhagyási számot és a kiegészítő jeleket a kör közelében kell elhelyezni, az „E” betű felett, alatt, illetve bal vagy jobb oldalán. A jóváhagyási szám számjegyeinek az „E” betűjel ugyanazon oldalán kell állniuk, és ugyanabba az irányba kell nézniük.

A jóváhagyási számban kerülni kell a római számok használatát, hogy azok ne legyenek összetéveszthetők más jelekkel.

| 2.   ábra | 3a.   ábra |
| --- | --- |

2.   ábra

Image

3a.   ábra

Image

A fenti jóváhagyási jellel ellátott fényszóró a tompított fény és a távolsági fény tekintetében egyaránt megfelel a 01. módosítássorozattal módosított előírás követelményeinek, és:

| Csak bal oldali közlekedésre tervezték. | Mindkét közlekedési rendszerre tervezték úgy, hogy az optikai egységet vagy a fényforrást a járművön kell a kívánt módon beállítani. |
| --- | --- |

Csak bal oldali közlekedésre tervezték.

Mindkét közlekedési rendszerre tervezték úgy, hogy az optikai egységet vagy a fényforrást a járművön kell a kívánt módon beállítani.

3b.   ábra

| 4.   ábra | 5.   ábra |
| --- | --- |

4.   ábra

Image

5.   ábra

Image

A fenti jóváhagyási jellel ellátott fényszóró megfelel a 01. módosítássorozattal módosított előírás követelményeinek, gázkisüléses fényforrása csak tompított fényt bocsát ki, műanyag lencsével van ellátva, és:

| mindkét közlekedési rendszerre tervezték. | csak jobb oldali közlekedésre tervezték. |
| --- | --- |

mindkét közlekedési rendszerre tervezték.

csak jobb oldali közlekedésre tervezték.

6.   ábra

A fenti jóváhagyási jellel ellátott fényszóró megfelel a 01. módosítássorozattal módosított előírás követelményeinek, gázkisüléses fényforrása távolsági fényt bocsát ki, és egyesítve van, csoportosítva van vagy össze van építve az első ködlámpával.

| 7a.   ábra | 7b.   ábra |
| --- | --- |

7a.   ábra

Image

7b.   ábra

Image

A fenti jóváhagyási jellel ellátott fényszóró megfelel a 01. módosítássorozattal módosított előírás követelményeinek,

| Gázkisüléses fényforrása csak tompított fényt bocsát ki, és kizárólag bal oldali közlekedésre szolgál. | Elrendezése ugyanaz, mint a 6. ábrán, de az első ködlámpát nem lehet a távolsági fénnyel együtt felkapcsolni. |
| --- | --- |

Gázkisüléses fényforrása csak tompított fényt bocsát ki, és kizárólag bal oldali közlekedésre szolgál.

Elrendezése ugyanaz, mint a 6. ábrán, de az első ködlámpát nem lehet a távolsági fénnyel együtt felkapcsolni.

| 8.   ábra | 9.   ábra |
| --- | --- |

8.   ábra

Image

9.   ábra

Image

Olyan, tompított fényt kibocsátó fényszóró jele, amely megfelel a 01. módosítássorozattal módosított előírás követelményeinek, műanyag lencsével van ellátva,

| és R 8-as halogén távolsági fényszóróval van egyesítve, csoportosítva vagy összeépítve. | és mindkét közlekedési rendszerre tervezték. |
| --- | --- |
| A tompított fény nem kapcsolható fel a halogén távolsági fénnyel együtt. A tompított fényt kizárólag jobb oldali közlekedésre tervezték. | A tompított fény nem kapcsolható fel másik összeépített fényszóróval együtt. |

és R 8-as halogén távolsági fényszóróval van egyesítve, csoportosítva vagy összeépítve.

és mindkét közlekedési rendszerre tervezték.

A tompított fény nem kapcsolható fel a halogén távolsági fénnyel együtt. A tompított fényt kizárólag jobb oldali közlekedésre tervezték.

A tompított fény nem kapcsolható fel másik összeépített fényszóróval együtt.

10.   ábra

A fent ábrázolt jóváhagyási jel gázkisüléses fényforrást alkalmazó, a 01. módosítássorozattal módosított jelen előírásban foglalt követelményeknek a tompított és a távolsági fény vonatkozásában egyaránt, mindkét közlekedési rendszer esetében megfelelő elosztott világítási rendszert azonosít.

Példák a jármű elejére felszerelt csoportosított, egyesített vagy összeépített lámpák lehetséges egyszerűsített jelölésére

11.   ábra

(A függőleges és vízszintes vonalak a fényjelző berendezés alakjának és elrendezésének sematikus nézetét mutatják. Ezek nem részei a jóváhagyási jelnek.)

„A”   minta

„B”   minta

„C”   minta

„D”   minta

Megjegyzés: A fenti négy példa egy olyan világító berendezésnek felel meg, amelynek jóváhagyási jele az alábbiakra vonatkozik:

| | egy olyan első helyzetjelző lámpa, amelyet a 01. módosítássorozattal módosított 7. sz. előírás szerint hagytak jóvá bal oldali felszerelésre; |
| --- | --- |

egy olyan első helyzetjelző lámpa, amelyet a 01. módosítássorozattal módosított 7. sz. előírás szerint hagytak jóvá bal oldali felszerelésre;

| | egy olyan fényszóró, amelynek gázkisüléses fényforrás biztosítja a mind a jobb, mind a bal oldali közlekedésre megfelelő tompított fényét, továbbá gázkisüléses fényforrás biztosítja a 123 625 és 145 125 kandela közötti legnagyobb fényerősségű távolsági fényét (ezt a 30-as szám jelzi), amelyet műanyag lencsével szereltek fel és az előírás eredeti változatának követelményei szerint hagytak jóvá; |
| --- | --- |

egy olyan fényszóró, amelynek gázkisüléses fényforrás biztosítja a mind a jobb, mind a bal oldali közlekedésre megfelelő tompított fényét, továbbá gázkisüléses fényforrás biztosítja a 123 625 és 145 125 kandela közötti legnagyobb fényerősségű távolsági fényét (ezt a 30-as szám jelzi), amelyet műanyag lencsével szereltek fel és az előírás eredeti változatának követelményei szerint hagytak jóvá;

| | egy olyan első ködlámpa, amelyet a 02. módosítássorozattal módosított 19. sz. előírás szerint hagytak jóvá, és műanyag lencsével szereltek fel; |
| --- | --- |

egy olyan első ködlámpa, amelyet a 02. módosítássorozattal módosított 19. sz. előírás szerint hagytak jóvá, és műanyag lencsével szereltek fel;

| | egy olyan, 1a. kategóriájú első irányjelző lámpa, amelyet a 01. módosítássorozattal módosított 6. sz. előírás szerint hagytak jóvá. |
| --- | --- |

egy olyan, 1a. kategóriájú első irányjelző lámpa, amelyet a 01. módosítássorozattal módosított 6. sz. előírás szerint hagytak jóvá.

12.   ábra

Fényszóróval összeépített vagy csoportosított lámpa

1.   példa

A fenti példa különböző fényszórótípusokhoz használható műanyag lencse jelölését mutatja. Ezek a fényszórótípusok a következők lehetnek:

vagy

egy olyan fényszóró, amely mindkét oldali közlekedésre egyaránt megfelelő tompított fényt, valamint 80 625 és 96 750 kandela közötti legnagyobb fényerősségű távolsági fényt bocsát ki (ezt a 20-as szám jelzi), és amelyet Hollandiában (E4) hagytak jóvá a 04. módosítássorozattal módosított 8. sz. előírás követelményei szerint, és

egy olyan első helyzetjelző lámpa, amelyet a 01. módosítássorozattal módosított 7. sz. előírás szerint hagytak jóvá,

vagy

egy olyan fényszóró, amelynek gázkisüléses fényforrás biztosítja a tompított fényét, továbbá távolsági fényének legnagyobb fényerőssége 123 625 és 145 125 kandela közé esik (ezt a 30-as szám jelzi), amely mindkét oldali közlekedésre egyaránt megfelel, amelyet Hollandiában (E4) hagytak jóvá a 01. módosítássorozattal módosított ezen előírás követelményei szerint, és amely a fentivel azonos első helyzetjelző lámpával van összeépítve,

vagy

vagy akár az egyes lámpaként jóváhagyott, fent említett fényszórók bármelyike.

A fényszórótesten csak egy érvényes jóváhagyási szám szerepelhet, például:

| | | vagy | |
| --- | --- | --- | --- |
| vagy | | vagy | |

Image

vagy

Image

vagy

Image

vagy

Image

2.   példa

A fenti példa egy Hollandiában (E4), a 81151 jóváhagyási számon jóváhagyott, két fényszóróból álló egységhez használt műanyag lencse jelölésének felel meg; az egység a következőkből áll:

| | egy mindkét oldali közlekedésre megfelelő halogén tompított fényt, valamint x és y kandela közötti legnagyobb fényerősségű halogén távolsági fényt kibocsátó fényszóró, amely kielégíti a 8. sz. előírás követelményeit, és |
| --- | --- |

egy mindkét oldali közlekedésre megfelelő halogén tompított fényt, valamint x és y kandela közötti legnagyobb fényerősségű halogén távolsági fényt kibocsátó fényszóró, amely kielégíti a 8. sz. előírás követelményeit, és

| | egy w és z kandela közötti legnagyobb fényerősségű távolsági fényt gázkisüléses fényforrásból kibocsátó fényszóró, amely teljesíti a 01. módosítássorozattal módosított előírás követelményeit, és amelyben a távolsági fényt kibocsátó fényforrások együttes legnagyobb fényerőssége – amint azt a 30-as szám jelzi – 123 625 és 145 125 kandela közé esik. |
| --- | --- |

egy w és z kandela közötti legnagyobb fényerősségű távolsági fényt gázkisüléses fényforrásból kibocsátó fényszóró, amely teljesíti a 01. módosítássorozattal módosított előírás követelményeit, és amelyben a távolsági fényt kibocsátó fényforrások együttes legnagyobb fényerőssége – amint azt a 30-as szám jelzi – 123 625 és 145 125 kandela közé esik.

13.   ábra

LED-modulok

A fent bemutatott fényforrás-azonosító kódot viselő LED-modult egy Olaszországban (E3) a 17325 jóváhagyási számon jóváhagyott fényszóróval együtt hagyták jóvá.

---

3. MELLÉKLET

GÖMBKOORDINÁTA-MÉRÉSI RENDSZER ÉS A VIZSGÁLATI PONTOK HELYE

A.   ábra

Gömbkoordináta-mérési rendszer

Image

B.   ábra

Tompított fény jobb oldali közlekedéshez

Image

Bal oldali közlekedés esetén a vizsgálati pontok helyét tükrözni kell a VV egyenesre.

C.   ábra

A távolsági fény vizsgálati pontjai

Image

---

4. MELLÉKLET

MŰKÖDÉSBEN LÉVŐ FÉNYSZÓRÓK FOTOMETRIAI JELLEMZŐINEK STABILITÁSÁRA IRÁNYULÓ VIZSGÁLATOK

Teljes fényszórókon végzett vizsgálatok

A fotometriai értékeknek az előírás rendelkezései szerint elvégzett mérése után meg kell vizsgálni egy teljes fényszóró mintája fotometriai jellemzőinek működés közbeni stabilitását távolsági fény esetében az Imax pontban, tompított fény esetében pedig a HV, 50 R és B 50 L pontban (vagy bal oldali közlekedésre tervezett fényszórók esetében a HV, 50 L és B 50 R pontban). „Teljes fényszóró” alatt a teljes lámpa értendő a vezérlőelőtéttel (vezérlőelőtétekkel), valamint a körülötte lévő lámpatestrészekkel és lámpákkal együtt, amelyek hatással lehetnek a fényszóró hőleadására.

A vizsgálatot az alábbiak szerint kell elvégezni:

| a) | száraz és nyugodt környezetben, 23 °C ± 5 °C közötti környezeti hőmérsékleten úgy, hogy a mintát fel kell szerelni egy, a járműre történő megfelelő beépítési módot helyettesítő állványra; |
| --- | --- |

a)

száraz és nyugodt környezetben, 23 °C ± 5 °C közötti környezeti hőmérsékleten úgy, hogy a mintát fel kell szerelni egy, a járműre történő megfelelő beépítési módot helyettesítő állványra;

| b) | cserélhető fényforrások esetében: legalább egy órán át öregített, sorozatban gyártott izzólámpákkal vagy legalább 15 órán át öregített, sorozatban gyártott gázkisüléses fényforrásokkal, illetve legalább 48 órán át öregített, sorozatban gyártott LED-modulokkal, melyeket az előírásban meghatározott vizsgálat megkezdése előtt a környezeti hőmérsékletre hűtöttek. A kérelmező által biztosított LED-modulokat kell használni. |
| --- | --- |

b)

cserélhető fényforrások esetében: legalább egy órán át öregített, sorozatban gyártott izzólámpákkal vagy legalább 15 órán át öregített, sorozatban gyártott gázkisüléses fényforrásokkal, illetve legalább 48 órán át öregített, sorozatban gyártott LED-modulokkal, melyeket az előírásban meghatározott vizsgálat megkezdése előtt a környezeti hőmérsékletre hűtöttek. A kérelmező által biztosított LED-modulokat kell használni.

A mérőberendezésnek egyenértékűnek kell lennie a fényszórótípusok jóváhagyási vizsgálatai során használt műszerekkel.

A vizsgálati mintát anélkül kell üzemeltetni, hogy kiszerelnék tartójából, vagy ehhez viszonyítva újra beállítanák. A használt fényforrásnak az adott fényszóróra meghatározott fényforrásnak kell lennie.

1.   A FOTOMETRIAI JELLEMZŐK STABILITÁSÁNAK VIZSGÁLATA

A vizsgálatokat száraz és nyugodt környezetben, 23 ± 5 °C környezeti hőmérsékleten kell elvégezni, a teljes fényszórót egy olyan állványra szerelve, amely megfelel a járműbe történő helyes beépítésnek.

1.1.   Tiszta fényszóró

A fényszórót 12 órán keresztül kell üzemeltetni az 1.1.1. szakaszban leírtak szerint, majd az 1.1.2. szakasz előírásai szerint ellenőrizni kell.

1.1.1.   Vizsgálati eljárás

A fényszórót a megadott időn át kell működtetni a következők szerint:

| a) | amennyiben a jóváhagyási eljárás csak egy világítási funkcióra (távolsági vagy tompított fényre) vonatkozik, a megfelelő fényforrást kell üzemeltetni az előírt ideig (1); |
| --- | --- |

a)

amennyiben a jóváhagyási eljárás csak egy világítási funkcióra (távolsági vagy tompított fényre) vonatkozik, a megfelelő fényforrást kell üzemeltetni az előírt ideig (1);

| b) | összeépített tompított és távolsági fényszóró vagy összeépített első ködlámpa és távolsági fényszóró esetében: | Ha a kérelmező kijelenti, hogy a fényszóróban üzem közben egyszerre csak egy fényforrás világíthat (2), a mérést ennek megfelelően kell elvégezni, azaz mindegyik megadott funkciót egymás után az 1.1. szakaszban megadott időtartam feléig kell működtetni; |
| --- | --- | --- |

b)

összeépített tompított és távolsági fényszóró vagy összeépített első ködlámpa és távolsági fényszóró esetében:

Ha a kérelmező kijelenti, hogy a fényszóróban üzem közben egyszerre csak egy fényforrás világíthat (2), a mérést ennek megfelelően kell elvégezni, azaz mindegyik megadott funkciót egymás után az 1.1. szakaszban megadott időtartam feléig kell működtetni;

| | Minden más esetben (1), (2) a fényszórót az alábbi ciklus szerint kell működtetni az előírt idő elteltéig: | 15 percig a tompított fényszóró világít; |
| --- | --- | --- |

Minden más esetben (1), (2) a fényszórót az alábbi ciklus szerint kell működtetni az előírt idő elteltéig:

15 percig a tompított fényszóró világít;

| | 5 percig valamennyi lámpa világít. |
| --- | --- |

5 percig valamennyi lámpa világít.

| | Azonos gázkisüléses fényforrás által biztosított tompított és távolsági fény esetében a ciklus a következő: | 15 percig a tompított fényszóró világít; |
| --- | --- | --- |

Azonos gázkisüléses fényforrás által biztosított tompított és távolsági fény esetében a ciklus a következő:

15 percig a tompított fényszóró világít;

| | 5 percig valamennyi távolsági fényt kibocsátó fényforrás világít; |
| --- | --- |

5 percig valamennyi távolsági fényt kibocsátó fényforrás világít;

| c) | csoportosított világítási funkciók esetében minden külön funkciónak egyszerre kell világítania az a) pontban leírt egyes világítási funkciókra megadott ideig, figyelemmel a b) pontban leírt, az összeépített világítási funkciók alkalmazására is, a gyártó előírásainak megfelelően; |
| --- | --- |

c)

csoportosított világítási funkciók esetében minden külön funkciónak egyszerre kell világítania az a) pontban leírt egyes világítási funkciókra megadott ideig, figyelemmel a b) pontban leírt, az összeépített világítási funkciók alkalmazására is, a gyártó előírásainak megfelelően;

| d) | abban az esetben, ha a tompított fény kiegészítő fényforrás használatával kanyarvilágítás ellátására is szolgál, a fényforrást a tompított fény működtetése közben olyan ciklus szerint kell működtetni, amelyben 1 percig bekapcsolt, majd 9 percig kikapcsolt állapotban van (lásd e melléklet függelékét); |
| --- | --- |

d)

abban az esetben, ha a tompított fény kiegészítő fényforrás használatával kanyarvilágítás ellátására is szolgál, a fényforrást a tompított fény működtetése közben olyan ciklus szerint kell működtetni, amelyben 1 percig bekapcsolt, majd 9 percig kikapcsolt állapotban van (lásd e melléklet függelékét);

| e) | amennyiben a távolsági fény a 6.3.2. szakasz szerint számos fényforrást használ, és a kérelmező úgy nyilatkozik, hogy a távolsági fény egy részét (a további fényforrások egyikét) kizárólag rövid idejű jelzésekre használja (elengedés jelzése a fényszóró felvillantásával), a vizsgálatot a távolsági fény e része nélkül kell lebonyolítani. |
| --- | --- |

e)

amennyiben a távolsági fény a 6.3.2. szakasz szerint számos fényforrást használ, és a kérelmező úgy nyilatkozik, hogy a távolsági fény egy részét (a további fényforrások egyikét) kizárólag rövid idejű jelzésekre használja (elengedés jelzése a fényszóró felvillantásával), a vizsgálatot a távolsági fény e része nélkül kell lebonyolítani.

1.1.1.2.   Vizsgálati feszültség

A vizsgálati minta csatlakozóinál alkalmazandó feszültségek a következők:

| a) | közvetlenül a jármű feszültségén működő cserélhető, izzószállal működő fényforrás(ok) esetében: a vizsgálatot 6,3 V, 13,2 V vagy adott esetben 28,0 V feszültségen kell elvégezni, kivéve, ha a kérelmező úgy nyilatkozik, hogy a vizsgált mintát ettől eltérő feszültségen is lehet használni. Ez utóbbi esetben a vizsgálatot úgy kell elvégezni, hogy az izzószállal működő fényforrást a megengedett legnagyobb feszültségen kell működtetni; |
| --- | --- |

a)

közvetlenül a jármű feszültségén működő cserélhető, izzószállal működő fényforrás(ok) esetében: a vizsgálatot 6,3 V, 13,2 V vagy adott esetben 28,0 V feszültségen kell elvégezni, kivéve, ha a kérelmező úgy nyilatkozik, hogy a vizsgált mintát ettől eltérő feszültségen is lehet használni. Ez utóbbi esetben a vizsgálatot úgy kell elvégezni, hogy az izzószállal működő fényforrást a megengedett legnagyobb feszültségen kell működtetni;

| b) | cserélhető gázkisüléses fényforrás(ok) esetében: elektronikus fényforrás-vezérlőegység esetében a vizsgálati feszültség 12 V-os rendszerrel rendelkező járműnél 13,2 ± 0,1 V, illetve egyéb, a jóváhagyási kérelemben megadott érték. |
| --- | --- |

b)

cserélhető gázkisüléses fényforrás(ok) esetében: elektronikus fényforrás-vezérlőegység esetében a vizsgálati feszültség 12 V-os rendszerrel rendelkező járműnél 13,2 ± 0,1 V, illetve egyéb, a jóváhagyási kérelemben megadott érték.

| c) | közvetlenül a jármű feszültségén működő, nem cserélhető fényforrás esetén: a nem cserélhető (izzószálas és/vagy egyéb) fényforrásokkal felszerelt világítóegységeken minden mérést 6,3 V, 13,2 V vagy 28,0 V-on vagy a kérelmező által megadott, a jármű feszültségrendszerének megfelelő más feszültségen kell elvégezni; |
| --- | --- |

c)

közvetlenül a jármű feszültségén működő, nem cserélhető fényforrás esetén: a nem cserélhető (izzószálas és/vagy egyéb) fényforrásokkal felszerelt világítóegységeken minden mérést 6,3 V, 13,2 V vagy 28,0 V-on vagy a kérelmező által megadott, a jármű feszültségrendszerének megfelelő más feszültségen kell elvégezni;

| d) | olyan – akár cserélhető, akár nem cserélhető – fényforrások esetében, amelyek működése független a jármű tápfeszültség-rendszerétől, és amelyek működését teljes mértékben a rendszer szabályozza, vagy táp- és működtetőegységgel ellátott fényforrások esetében a fent megadott vizsgálati feszültségeket kell az említett berendezés bemeneti csatlakozóira ráadni. A vizsgálati laboratórium bekérheti a gyártótól a fényforrás(ok) táplálásához szükséges táp- és működtetőegységet vagy a különleges áramforrást; |
| --- | --- |

d)

olyan – akár cserélhető, akár nem cserélhető – fényforrások esetében, amelyek működése független a jármű tápfeszültség-rendszerétől, és amelyek működését teljes mértékben a rendszer szabályozza, vagy táp- és működtetőegységgel ellátott fényforrások esetében a fent megadott vizsgálati feszültségeket kell az említett berendezés bemeneti csatlakozóira ráadni. A vizsgálati laboratórium bekérheti a gyártótól a fényforrás(ok) táplálásához szükséges táp- és működtetőegységet vagy a különleges áramforrást;

| e) | amennyiben ezen előírás másként nem rendelkezik, a LED-modulokon a méréseket 6,75 V, 13,2 V vagy 28,0 V feszültségen kell elvégezni. Az elektronikus fényforrás-vezérlőegységgel vezérelt LED-modul(ok)on a méréseket a kérelmező által megadott módon kell elvégezni; |
| --- | --- |

e)

amennyiben ezen előírás másként nem rendelkezik, a LED-modulokon a méréseket 6,75 V, 13,2 V vagy 28,0 V feszültségen kell elvégezni. Az elektronikus fényforrás-vezérlőegységgel vezérelt LED-modul(ok)on a méréseket a kérelmező által megadott módon kell elvégezni;

| f) | amennyiben olyan fényjelző lámpák vannak a vizsgált mintával csoportosítva, egyesítve vagy összeépítve, amelyek a 6 V, 12 V vagy 24 V névleges feszültségértéktől eltérő feszültségértéken működnek, az említett lámpa fotometriai szempontból helyes működéséhez a gyártó által megadott feszültséget kell alkalmazni. |
| --- | --- |

f)

amennyiben olyan fényjelző lámpák vannak a vizsgált mintával csoportosítva, egyesítve vagy összeépítve, amelyek a 6 V, 12 V vagy 24 V névleges feszültségértéktől eltérő feszültségértéken működnek, az említett lámpa fotometriai szempontból helyes működéséhez a gyártó által megadott feszültséget kell alkalmazni.

1.1.2.   Vizsgálati eredmények

1.1.2.1.   Szemrevételezés:

Amikor a fényszóró hőmérséklete elérte a környezeti hőmérsékletet, a fényszóró üvegét és adott esetben a külső lencsét tiszta, nedves pamutkendővel meg kell tisztítani. Ezt követően el kell végezni a szemrevételezést: a fényszóróüvegen és a külső lencsén nem lehet észrevehető alaktorzulás, alakváltozás, repedés vagy színelváltozás.

1.1.2.2.   Fotometriai vizsgálat:

Az előírás követelményeinek való megfelelés érdekében a fotometriai értékeket a következő pontokon kell ellenőrizni:

| | Tompított fény: | az 50 R – B 50 L – 25 L pontokban, ha a fényszórót jobb oldali közlekedésre tervezték, |
| --- | --- | --- |

Tompított fény:

az 50 R – B 50 L – 25 L pontokban, ha a fényszórót jobb oldali közlekedésre tervezték,

| | az 50 L – B 50 R – 25 R pontokban, ha a fényszórót bal oldali közlekedésre tervezték. |
| --- | --- |

az 50 L – B 50 R – 25 R pontokban, ha a fényszórót bal oldali közlekedésre tervezték.

| | Távolsági fény: az Imax pontban. |
| --- | --- |

Távolsági fény: az Imax pontban.

A fényszóró állványán a hő hatására bekövetkező lehetséges alakváltozások vizsgálata érdekében egy másik beállítás is elvégezhető (a világos-sötét határvonal helyzetének eltolódásával a melléklet 2. szakasza foglalkozik).

A fotometriai jellemzők és a vizsgálat előtt mért értékek közötti eltérés legfeljebb 10 % lehet, a fotometriai mérési eljárás tűréseit is beleértve, kivéve a B50 L pont esetében. A B50 L pontban mért érték nem haladhatja meg 170 cd-nál nagyobb mértékben a vizsgálat előtt mért fotometriai értéket.

1.2.   Szennyezett fényszóró

A fenti 1.1. szakasz szerinti vizsgálatot követően a fényszórót az 1.2.1. szakaszban leírt előkészítés után az 1.1.1. szakaszban leírtak szerint egy órán át kell működtetni, majd az 1.1.2. szakaszban előírt módon ellenőrizni kell.

1.2.1.   A fényszóró előkészítése

1.2.1.1.   Vizsgálati keverék

| 1.2.1.1.1. | Üvegből készült külső lencsével rendelkező fényszórók esetében: | a fényszóróra felhordandó víz-szennyező anyag keveréknek a következőkből kell állnia: | 9 súlyrész 0 és 100 μm közötti szemcsenagyságú kvarchomok, |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.1.1.1.

Üvegből készült külső lencsével rendelkező fényszórók esetében:

a fényszóróra felhordandó víz-szennyező anyag keveréknek a következőkből kell állnia:

9 súlyrész 0 és 100 μm közötti szemcsenagyságú kvarchomok,

| | 1 súlyrész 0–100 μm szemcsenagyságú faszénpor (bükkfa), |
| --- | --- |

1 súlyrész 0–100 μm szemcsenagyságú faszénpor (bükkfa),

| | 0,2 súlyrész NaCMC (3) és |
| --- | --- |

0,2 súlyrész NaCMC (3) és

| | megfelelő mennyiségű, 1 mS/m vagy az alatti vezetőképességű desztillált víz. |
| --- | --- |

megfelelő mennyiségű, 1 mS/m vagy az alatti vezetőképességű desztillált víz.

| | A keverék nem lehet 14 napnál régebbi. |
| --- | --- |

A keverék nem lehet 14 napnál régebbi.

| 1.2.1.1.2. | Műanyagból készült külső lencsével rendelkező fényszórók esetében: | a fényszóróra felhordandó víz-szennyező anyag keveréknek a következőkből kell állnia: | 9 súlyrész 0 és 100 μm közötti szemcsenagyságú kvarchomok, |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.1.1.2.

Műanyagból készült külső lencsével rendelkező fényszórók esetében:

a fényszóróra felhordandó víz-szennyező anyag keveréknek a következőkből kell állnia:

9 súlyrész 0 és 100 μm közötti szemcsenagyságú kvarchomok,

| | 1 súlyrész 0–100 μm szemcsenagyságú faszénpor (bükkfa), |
| --- | --- |

1 súlyrész 0–100 μm szemcsenagyságú faszénpor (bükkfa),

| | 0,2 súlyrész NaCMC (3), |
| --- | --- |

0,2 súlyrész NaCMC (3),

| | 13 súlyrész 1 mS/m vagy az alatti vezetőképességű desztillált víz és |
| --- | --- |

13 súlyrész 1 mS/m vagy az alatti vezetőképességű desztillált víz és

| | 2 ± 1 súlyrész felületaktív anyag (4). |
| --- | --- |

2 ± 1 súlyrész felületaktív anyag (4).

| | A keverék nem lehet 14 napnál régebbi. |
| --- | --- |

A keverék nem lehet 14 napnál régebbi.

1.2.1.2.   A vizsgálati keverék felhordása a fényszóróra:

A vizsgálati keveréket egyenletesen fel kell hordani a fényszóró teljes fénykibocsátó felületére, majd hagyni kell megszáradni. Ezt az eljárást addig kell ismételni, míg a megvilágítási érték az alábbi pontok mindegyikében a mellékletben leírt feltételek mellett mért érték 15–20 százalékára nem csökken:

| | Emax pont tompított/távolsági fénynél és csak távolsági fénynél, |
| --- | --- |

Emax pont tompított/távolsági fénynél és csak távolsági fénynél,

| | 50 R és 50 V (5) pont a jobb oldali közlekedésre tervezett, csak tompított fényt kibocsátó fényszóró esetében, |
| --- | --- |

50 R és 50 V (5) pont a jobb oldali közlekedésre tervezett, csak tompított fényt kibocsátó fényszóró esetében,

| | 50 L és 50 V (5) pont a bal oldali közlekedésre tervezett, csak tompított fényt kibocsátó fényszóró esetében. |
| --- | --- |

50 L és 50 V (5) pont a bal oldali közlekedésre tervezett, csak tompított fényt kibocsátó fényszóró esetében.

2.   A VILÁGOS-SÖTÉT HATÁRVONAL HŐ HATÁSÁRA BEKÖVETKEZŐ FÜGGŐLEGES ELTOLÓDÁSÁNAK VIZSGÁLATA

A vizsgálat során azt kell ellenőrizni, hogy a tompított fényt kibocsátó, üzemben lévő fényszóró világos-sötét határvonalának hő hatására bekövetkező függőleges eltolódása nem halad-e meg egy előírt értéket.

Az 1. szakasz szerint vizsgált fényszórón el kell végezni a 2.1. szakaszban leírt vizsgálatot oly módon, hogy a fényszórót vizsgálati helyzetéhez képest nem mozdítják el, illetve beállítását nem módosítják.

Ha a fényszóró mozgatható fényvisszaverővel rendelkezik, akkor a vizsgálathoz csak az átlagos függőleges szögmagassághoz legközelebbi helyzetet kell kiválasztani.

2.1.   Tompított fényszórók vizsgálata

A vizsgálatokat száraz és nyugodt környezetben, 23 ± 5 °C környezeti hőmérsékleten kell elvégezni.

A fényszórót egy legalább 15 órán át öregített, sorozatban gyártott gázkisüléses fényforrás felhasználásával, tompítottfény-funkcióban kell működtetni anélkül, hogy leszerelnék az állványról, illetve ahhoz képest módosítanák a beállítását. (E vizsgálathoz a feszültséget az 1.1.1.2. szakasznak megfelelően kell beállítani.) A világos-sötét határvonal helyzetét annak vízszintes részén (a VV és jobb oldali közlekedés esetében a B 50 L ponton, bal oldali közlekedés esetében pedig a B 50 R ponton áthaladó függőleges vonal között) kell ellenőrizni a bekapcsolás után 3 perccel (r3), illetve 60 perccel (r60).

A világos-sötét határvonal eltolódásának fent leírt mérését olyan eljárással kell elvégezni, amely biztosítja a kielégítő pontosságot és az eredmények reprodukálhatóságát.

2.2.   Vizsgálati eredmények

| 2.2.1. | A milliradiánban (mrad) mért eredmény tompított fényszóró esetében akkor elfogadható, ha a fényszórón mért

  abszolút érték nem nagyobb 1,0 mrad-nál (Δ r1 ≤ 1,0 mrad) felfelé, illetve nem nagyobb 2,0 mrad-nál (Δ r1 ≤ 2,0 mrad) lefelé. |
| --- | --- |

2.2.1.

Formula

| 2.2.2. | Ha azonban ez az érték:






  Elmozdulás | |
| --- | --- | --- |
| Felfelé | több mint 1,0 mrad, de nem több mint 1,5 mrad
  (1,0 mrad < ΔrI ≤ 1,5 mrad) |
| Lefelé | több mint 2,0 mrad, de nem több mint 3,0 mrad
  (2,0 mrad < ΔrI ≤ 3,0 mrad) |

2.2.2.

Ha azonban ez az érték:

Elmozdulás

Felfelé

több mint 1,0 mrad, de nem több mint 1,5 mrad

(1,0 mrad < ΔrI ≤ 1,5 mrad)

Lefelé

több mint 2,0 mrad, de nem több mint 3,0 mrad

(2,0 mrad < ΔrI ≤ 3,0 mrad)

akkor egy második fényszórón is el kell végezni a 2.1. szakasz szerinti vizsgálatot, miután előzetesen háromszor egymás után végrehajtották rajta az alább leírt ciklust annak érdekében, hogy stabilizálódjon a fényszóró mechanikai alkatrészeinek helyzete a járműre történő helyes felszerelésre jellemző állványon:

| | a tompított fényszóró üzemeltetése egy órán keresztül (az 1.1.1.2. szakaszban megadott feszültségértéket kell beállítani); |
| --- | --- |

a tompított fényszóró üzemeltetése egy órán keresztül (az 1.1.1.2. szakaszban megadott feszültségértéket kell beállítani);

| | az egyórás időtartam után a fényszórótípus elfogadhatónak tekintendő, ha a mintán mért Δr abszolút érték megfelel a fenti 2.2.1. szakasz követelményeinek. |
| --- | --- |

az egyórás időtartam után a fényszórótípus elfogadhatónak tekintendő, ha a mintán mért Δr abszolút érték megfelel a fenti 2.2.1. szakasz követelményeinek.

---

(1)  Amennyiben a vizsgált fényszóró fényjelző-lámpával van csoportosítva vagy összeépítve, a fényjelző-lámpának a vizsgálat alatt világítania kell. Az irányjelző lámpát villogó üzemmódban kell működtetni úgy, hogy a be- és kikapcsolási idő aránya körülbelül 1:1 legyen.

(2)  Nem tekinthető a fényforrások szokásos egyidejű használatának, ha a fényszóró felvillantása közben két vagy több fényforrás egyszerre világít.

(3)  A NaCMC a karboxi-metil-cellulóz (szokásos jelöléssel CMC) nátriumsóját jelöli. A szennyező anyag-keverékben használt NaCMC helyettesítési fokának 0,6 és 0,7 között, viszkozitásának pedig 2 százalékos oldatban és 20 °C hőmérsékleten 200 cP és 300 cP között kell lennie.

(4)  A mennyiségre vonatkozó tűrés azért szükséges, hogy olyan szennyező anyag-keveréket lehessen előállítani, amely valamennyi műanyag lencsén megfelelően eloszlik.

(5)  Az 50 V pont a 25 m távolságra lévő mérőernyőn 375 mm-rel a HV alatt helyezkedik el a VV függőleges egyenesen.

Függelék

A fotometriai jellemzők stabilitására vonatkozó mérések alatti üzemidőszakok áttekintése

| Rövidítések | : | P: tompított fényszóró

  D: távolsági fényszóró (a D1 + D2 két távolsági fényt jelent)

  F: első ködlámpa |
| --- | --- | --- |

Rövidítések

:

P: tompított fényszóró

D: távolsági fényszóró (a D1 + D2 két távolsági fényt jelent)

F: első ködlámpa

| | egy 15 perces kikapcsolásból és egy 5 perces bekapcsolásból álló ciklus |
| --- | --- |
| | egy 9 perces kikapcsolásból és egy 1 perces bekapcsolásból álló ciklus |
| | egy 15 perces bekapcsolásból és egy 5 perces kikapcsolásból álló ciklus |

Image

egy 15 perces kikapcsolásból és egy 5 perces bekapcsolásból álló ciklus

Image

egy 9 perces kikapcsolásból és egy 1 perces bekapcsolásból álló ciklus

Image

egy 15 perces bekapcsolásból és egy 5 perces kikapcsolásból álló ciklus

Az alábbiakban szereplő csoportosított fényszórók és első ködlámpák, valamint a jelölések példaként szolgálnak, a teljesség igénye nélkül.

---

5. MELLÉKLET

A műanyag lencsével rendelkező lámpákra vonatkozó követelmények – lencsék, anyagminták és teljes lámpák vizsgálata

1.   ÁLTALÁNOS ELŐÍRÁSOK

| 1.1. | Az előírás 2.2.5. és 2.3. szakasza értelmében benyújtott mintáknak meg kell felelniük az alábbi 2.1–2.5. szakasz előírásainak. |
| --- | --- |

1.1.

Az előírás 2.2.5. és 2.3. szakasza értelmében benyújtott mintáknak meg kell felelniük az alábbi 2.1–2.5. szakasz előírásainak.

| 1.2. | Az előírás 2.2.4. szakasza szerint benyújtott, műanyag lencsével felszerelt teljes lámpát reprezentáló két mintának a lencse anyaga tekintetében meg kell felelnie az alábbi előírásoknak. |
| --- | --- |

1.2.

Az előírás 2.2.4. szakasza szerint benyújtott, műanyag lencsével felszerelt teljes lámpát reprezentáló két mintának a lencse anyaga tekintetében meg kell felelnie az alábbi előírásoknak.

| 1.3. | A műanyag lencsék mintáit vagy az anyagmintákat, valamint a fényvisszaverőt, amelyre adott esetben rá fogják szerelni őket, a melléklet 1. függelékében található A. táblázatban jelzett időrendi sorrendben jóváhagyási vizsgálatoknak kell alávetni. |
| --- | --- |

1.3.

A műanyag lencsék mintáit vagy az anyagmintákat, valamint a fényvisszaverőt, amelyre adott esetben rá fogják szerelni őket, a melléklet 1. függelékében található A. táblázatban jelzett időrendi sorrendben jóváhagyási vizsgálatoknak kell alávetni.

| 1.4. | Mindazonáltal, ha a lámpa gyártója igazolni tudja, hogy a terméken már sikeresen végrehajtották az alábbi 2.1–2.5. szakaszban leírt vagy valamely más előírásban előírt, ezekkel egyenértékű vizsgálatokat, ezeket a vizsgálatokat nem kell megismételni; csak az 1. függelék B. táblázatában előírt vizsgálatok kötelezőek. |
| --- | --- |

1.4.

Mindazonáltal, ha a lámpa gyártója igazolni tudja, hogy a terméken már sikeresen végrehajtották az alábbi 2.1–2.5. szakaszban leírt vagy valamely más előírásban előírt, ezekkel egyenértékű vizsgálatokat, ezeket a vizsgálatokat nem kell megismételni; csak az 1. függelék B. táblázatában előírt vizsgálatok kötelezőek.

| 1.5. | Amennyiben a fényszórót csak jobb oldali vagy csak bal oldali beépítésre tervezték, az e függelék értelmében végrehajtandó vizsgálatok a kérelmező döntése alapján elvégezhetők csak egy mintán. |
| --- | --- |

1.5.

Amennyiben a fényszórót csak jobb oldali vagy csak bal oldali beépítésre tervezték, az e függelék értelmében végrehajtandó vizsgálatok a kérelmező döntése alapján elvégezhetők csak egy mintán.

2.   VIZSGÁLATOK

2.1.   A hőmérséklet-változásokkal szembeni ellenálló képesség

2.1.1.   Vizsgálatok

Három új mintán (lencsén) öt hőmérséklet- és páratartalom-változási ciklust (RP = relatív páratartalom) kell végrehajtani az alábbi program szerint:

| a) | 3 óra 40 ± 2 °C hőmérsékleten és 85–95 % RP mellett; |
| --- | --- |

a)

3 óra 40 ± 2 °C hőmérsékleten és 85–95 % RP mellett;

| b) | 1 óra 23 ± 5 °C hőmérsékleten és 60–75 % RP mellett; |
| --- | --- |

b)

1 óra 23 ± 5 °C hőmérsékleten és 60–75 % RP mellett;

| c) | 15 óra – 30 ± 2 °C hőmérsékleten; |
| --- | --- |

c)

15 óra – 30 ± 2 °C hőmérsékleten;

| d) | 1 óra 23 ± 5 °C hőmérsékleten és 60–75 % RP mellett; |
| --- | --- |

d)

1 óra 23 ± 5 °C hőmérsékleten és 60–75 % RP mellett;

| e) | 3 óra 80 ± 2 °C hőmérsékleten; |
| --- | --- |

e)

3 óra 80 ± 2 °C hőmérsékleten;

| f) | 1 óra 23 ± 5 °C hőmérsékleten és 60–75 % RP mellett. |
| --- | --- |

f)

1 óra 23 ± 5 °C hőmérsékleten és 60–75 % RP mellett.

A vizsgálat előtt a mintákat legalább négy órán át 23 °C ± 5 °C hőmérsékleten kell tartani, 60–75 %-os relatív páratartalom mellett.

| Megjegyzés: | A 23 °C ± 5 °C hőmérsékleten tartott egyórás periódusok magukban foglalják az egyik hőmérsékletről a másikra való átmenet időszakát, amely a hősokk elkerüléséhez szükséges. |
| --- | --- |

Megjegyzés:

A 23 °C ± 5 °C hőmérsékleten tartott egyórás periódusok magukban foglalják az egyik hőmérsékletről a másikra való átmenet időszakát, amely a hősokk elkerüléséhez szükséges.

2.1.2.   Fotometriai mérések

2.1.2.1.   A módszer

A mintákon a vizsgálat előtt és után is fotometriai méréseket kell végezni.

Ezeket a méréseket szabványos lámpa használatával kell elvégezni a következő pontokon:

B 50 L és 50 R a tompított fényű vagy a tompított/távolsági fényű lámpa tompított fényére vonatkozóan (bal oldali közlekedésre tervezett fényszórók esetében B 50 R és 50 L);

Imax a távolsági fény esetében.

2.1.2.2.   Eredmények

Az egyes mintákon a vizsgálat előtt és után mért fotometriai értékek közötti eltérés nem haladhatja meg a 10 százalékot, a fotometriai mérési eljárás tűréseit is beleértve.

2.2.   A levegőben lévő anyagokkal és a vegyi anyagokkal szembeni ellenálló képesség

2.2.1.   A levegőben lévő anyagokkal szembeni ellenálló képesség

Három új mintát (lencsét vagy anyagmintát) olyan forrásból származó sugárzásnak kell kitenni, amelynek színképi energiaeloszlása hasonló az 5 500 K és 6 000 K közötti hőmérsékletű fekete test energiaeloszlásához. Megfelelő szűrőket kell a sugárforrás és a minták közé helyezni, a 295 nm-nél kisebb és a 2 500 nm-nél nagyobb hullámhosszúságú sugárzások lehető legnagyobb mértékű csökkentése érdekében. A mintákat annyi ideig kell kitenni 1 200 W/m2 ± 200 W/m2 energiabesugárzásnak, hogy az általuk kapott fényenergia 4 500 MJ/m2 ± 200 MJ/m2 legyen. A zárt térben a mintákkal azonos szinten elhelyezett fekete lapon mért hőmérsékletnek 50 °C ± 5 °C-nak kell lennie. Az egyenletes kitettség érdekében a mintákat a sugárforrás körül 1–5 min–1 közötti fordulatszámmal kell forgatni.

A mintákat le kell permetezni 1 mS/m-nél kisebb fajlagos vezetőképességű desztillált vízzel 23 °C ± 5 °C hőmérsékleten, az alábbi ciklus szerint:

| permetezés | : | 5 perc, |
| --- | --- | --- |
| száradás | : | 25 perc. |

permetezés

:

5 perc,

száradás

:

25 perc.

2.2.2.   A vegyi anyagokkal szembeni ellenálló képesség

A fenti 2.2.1. szakaszban leírt vizsgálat és az alábbi 2.2.3.1. szakaszban előírt mérés befejezése után a fenti három minta külső felületét a 2.2.2.2. szakaszban leírtak szerint, a lenti 2.2.2.1. szakaszban megadott keverékkel kezelni kell.

2.2.2.1.   Vizsgálati keverék

A vizsgálati keverék 61,5 százalék n-heptánból, 12,5 százalék toluolból, 7,5 százalék etil-tetrakloridból, 12,5 százalék triklóretilénből és 6 százalék xilolból áll (térfogatszázalék).

2.2.2.2.   A vizsgálati keverék felhordása

Egy (az ISO 105 szabvány szerinti) pamutkendőt be kell áztatni a fenti 2.2.2.1. szakaszban meghatározott keverékbe, míg teleszívja magát, és 10 másodpercen belül 10 percig a minta külső felületére kell nyomni 50 N/cm2 nyomással, amely megfelel egy 14 × 14 mm-es felületre ható 100 N erő hatásának.

E 10 perc alatt a kendőt ismételten meg kell nedvesíteni a keverékkel úgy, hogy az alkalmazott folyadék összetétele állandóan azonos legyen a vizsgálati keverékre előírttal.

A felhordás alatt a nyomás következtében esetleg fellépő repedésképződés elkerülése érdekében megengedett a mintára ható nyomás kompenzálása.

2.2.2.3.   Tisztítás

A vizsgálati keverék felhordása után a mintákat szabad levegőn meg kell szárítani, majd a 2.3. szakaszban (Tisztítószerekkel szembeni ellenálló képesség) leírt, 23 ± 5 °C hőmérsékletű oldattal le kell mosni.

Ezt követően a mintákat gondosan le kell öblíteni 23 °C ± 5 °C hőmérsékleten legfeljebb 0,2 százalék szennyeződést tartalmazó desztillált vízzel, és puha kendővel le kell őket törölni.

2.2.3.   Eredmények

2.2.3.1.   A levegőben lévő anyagokkal szembeni ellenálló képesség vizsgálata után a minták külső felületén nem lehet repedés, karcolás, letöredezés és alakváltozás, és a Formula fényátbocsátás átlagos változása a három mintán e melléklet 2. függelékében leírt eljárással mérve nem lehet több 0,020-nál (Δtm ≤ 0,020).

2.2.3.2.   A vegyi anyagokkal szembeni ellenálló képesség vizsgálata után a mintadarabokon semmiféle olyan vegyi foltosodás nem maradhat, amely olyan fényáramszóródást okozhatna, melynek Formula átlagos változása a három mintadarabon e melléklet 2. függelékében leírt eljárással mérve meghaladná a 0,020 értéket (Δdm < 0,020).

2.2.4.   Fényforrás sugárzásával szembeni ellenálló képesség

A következő vizsgálatot kell elvégezni:

| | A fényszóró minden egyes, a fény átbocsátására szolgáló műanyag alkatrészének sík mintadarabját ki kell tenni a gázkisüléses fényforrás fényének. A mintadarabok paramétereinek – mint például a szögeknek és távolságoknak – meg kell egyezniük a fényszóró paramétereivel. E minták színének és – adott esetben – felületkezelésének meg kell egyeznie a fényszóró alkatrészein alkalmazottal. |
| --- | --- |

A fényszóró minden egyes, a fény átbocsátására szolgáló műanyag alkatrészének sík mintadarabját ki kell tenni a gázkisüléses fényforrás fényének. A mintadarabok paramétereinek – mint például a szögeknek és távolságoknak – meg kell egyezniük a fényszóró paramétereivel. E minták színének és – adott esetben – felületkezelésének meg kell egyeznie a fényszóró alkatrészein alkalmazottal.

| | 1 500 óra folyamatos megvilágítás után az áteresztett fény kolorimetriás jellemzőinek megfelelőeknek kell lenniük, új, szabványos gázkisüléses fényforrás használatával, és a minták felületének repedéstől, karcolástól, lepattogzástól és deformációtól mentesnek kell lennie. |
| --- | --- |

1 500 óra folyamatos megvilágítás után az áteresztett fény kolorimetriás jellemzőinek megfelelőeknek kell lenniük, új, szabványos gázkisüléses fényforrás használatával, és a minták felületének repedéstől, karcolástól, lepattogzástól és deformációtól mentesnek kell lennie.

2.3.   Tisztítószerekkel és szénhidrogénekkel szembeni ellenálló képesség

2.3.1.   Tisztítószerekkel szembeni ellenálló képesség

A három minta (lencsék vagy anyagminták) külső felületét 50 °C ± 5 °C hőmérsékletre kell melegíteni, majd öt percre bele kell mártani 99. rész legfeljebb 0,02 % szennyeződést tartalmazó desztillált víz és egy rész alkilaril-szulfonát 23 °C ± 5 °C hőmérsékleten tartott keverékébe.

A vizsgálat végén a mintákat 50 °C ± 5 °C hőmérsékleten meg kell szárítani. Ezután a felületüket nedves kendővel meg kell tisztítani.

2.3.2.   Szénhidrogénekkel szembeni ellenálló képesség

Ezt követően a három előző minta külső felületét egy percen keresztül könnyedén át kell dörzsölni egy 70 százalék n-heptán és 30 százalék toluol (térfogatszázalék) keverékébe mártott pamutkendővel, majd szabad levegőn meg kell szárítani.

2.3.3.   Eredmények

A fenti két vizsgálat egymást követő végrehajtása után a Formula fényátbocsátás átlagos változása a három mintán e melléklet 2. függelékében leírt eljárással mérve nem haladhatja meg a 0,010 értéket (Δtm < 0,010).

2.4.   Mechanikai elhasználódással szembeni ellenálló képesség

2.4.1.   A mechanikai koptatás módszere

A három új minta (lencse) külső felületét e melléklet 3. függelékében leírt egyenletes mechanikai koptatásnak kell alávetni.

2.4.2.   Eredmények

A fenti vizsgálat után

| a fényátbocsátás változását | : | |
| --- | --- | --- |
| és a fényáramszóródás változását | : | |

a fényátbocsátás változását

:

Formula

és a fényáramszóródás változását

:

Formula

a fenti 2.2.4. szakaszban megadott területen, a 2. függelékben leírt eljárás szerint meg kell mérni. A három mintán mért értékek átlagára igaznak kell lenniük a következő képleteknek:

| | Δtm ≤ 0,100; |
| --- | --- |

Δtm ≤ 0,100;

| | Δdm ≤ 0,050. |
| --- | --- |

Δdm ≤ 0,050.

2.5.   Az esetleges bevonatok tapadásának vizsgálata

2.5.1.   A minta előkészítése

A lencse bevonatának egy 20 mm × 20 mm-es területére zsilettpengével vagy tűvel kb. 2 mm × 2 mm-es négyzethálót kell vágni. A penge vagy tű nyomásának elegendőnek kell lennie ahhoz, hogy legalább a bevonatot átvágja.

2.5.2.   A vizsgálat leírása

Olyan ragasztószalagot kell használni, amely szélességének egységére vetített tapadóereje e melléklet 4. függelékében leírt egységes körülmények között mérve 2 N/cm ± 20 százalék. A minimum 25 mm széles ragasztószalagot legalább öt percen át rá kell nyomni a 2.5.1. szakasz szerint előkészített felületre.

Majd a ragasztószalag végét úgy kell megterhelni, hogy a szóban forgó felületen ható tapadóerőt a felületre merőleges erő kiegyenlítse. Ezután a ragasztószalagot 1,5 m/s ± 0,2 m/s állandó sebességgel le kell tépni a felületről.

2.5.3.   Eredmények

A négyzethálóval ellátott felületen nem mutatkozhat észrevehető károsodás. A metszésvonalak kereszteződésében vagy a vágások szélén megengedhetők a károsodások, feltéve, hogy a károsodott terület nem haladja meg a négyzethálóval ellátott felület 15 %-át.

2.6.   Műanyag lencsével felszerelt teljes fényszóró vizsgálatai

2.6.1.   A lencse felületének mechanikai elhasználódással szembeni ellenálló képessége

2.6.1.1.   Vizsgálatok

Az 1. számú lámpaminta lencséjén el kell végezni a 2.4.1. szakaszban leírt vizsgálatot.

2.6.1.2.   Eredmények

A vizsgálat után a fényszórón az előírásnak megfelelően elvégzett fotometriai mérések eredményei nem haladhatják meg

| a) | 30 %-nál nagyobb mértékben a B50L és HV pontokra előírt legnagyobb értékeket, és legfeljebb 10 %-kal lehetnek kisebbek, mint a 75 R pontra előírt minimális értékek (bal oldali közlekedésre szánt fényszóró esetében a B50R, HV és 75 L pontokat kell vizsgálni),
  vagy |
| --- | --- |

a)

30 %-nál nagyobb mértékben a B50L és HV pontokra előírt legnagyobb értékeket, és legfeljebb 10 %-kal lehetnek kisebbek, mint a 75 R pontra előírt minimális értékek (bal oldali közlekedésre szánt fényszóró esetében a B50R, HV és 75 L pontokat kell vizsgálni),

vagy

| b) | legfeljebb 10 %-kal lehetnek kisebbek, mint a HV pontra előírt minimális értékek kizárólag távolsági fényt adó fényszóró esetében. |
| --- | --- |

b)

legfeljebb 10 %-kal lehetnek kisebbek, mint a HV pontra előírt minimális értékek kizárólag távolsági fényt adó fényszóró esetében.

2.6.2.   Az esetleges bevonatok tapadásának vizsgálata

A 2. számú lámpaminta lencséjén el kell végezni a 2.5. szakaszban leírt vizsgálatot.

1. függelék

A JÓVÁHAGYÁSI VIZSGÁLATOK IDOBELI SORRENDJE

A.   Műanyagokon (az előírás 2.2.4. szakaszának megfelelően benyújtott lencséken vagy anyagmintákon) végzett vizsgálatok

| Minták
  Vizsgálatok | Lencsék vagy anyagminták | Lencsék |
| --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| 1.1. | Korlátozott fénytani mérések
  (2.1.2. szakasz) |

Minták

Vizsgálatok

Lencsék vagy anyagminták

Lencsék

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

13

14

1.1.

Korlátozott fénytani mérések

(2.1.2. szakasz)

x

x

x

| 1.1.1. | Hőmérséklet-változás
  (2.1.1. szakasz) |
| --- | --- |

1.1.1.

Hőmérséklet-változás

(2.1.1. szakasz)

x

x

x

| 1.2. | Korlátozott fénytani mérések
  (2.1.2. szakasz) |
| --- | --- |

1.2.

Korlátozott fénytani mérések

(2.1.2. szakasz)

x

x

x

| 1.2.1. | A fényátbocsátás mérése |
| --- | --- |

1.2.1.

A fényátbocsátás mérése

x

x

x

x

x

x

x

x

x

| 1.2.2. | A fényáramszóródás mérése |
| --- | --- |

1.2.2.

A fényáramszóródás mérése

x

x

x

x

x

x

| 1.3. | Légköri anyagok
  (2.2.1. szakasz) |
| --- | --- |

1.3.

Légköri anyagok

(2.2.1. szakasz)

x

x

x

| 1.3.1. | A fényátbocsátás mérése |
| --- | --- |

1.3.1.

A fényátbocsátás mérése

x

x

x

| 1.4. | Vegyi anyagok
  (2.2.2. szakasz) |
| --- | --- |

1.4.

Vegyi anyagok

(2.2.2. szakasz)

x

x

x

| 1.4.1. | A fényáramszóródás mérése |
| --- | --- |

1.4.1.

A fényáramszóródás mérése

x

x

x

| 1.5. | Tisztítószerek
  (2.3.1. szakasz) |
| --- | --- |

1.5.

Tisztítószerek

(2.3.1. szakasz)

x

x

x

| 1.6. | Szénhidrogének
  (2.3.2. szakasz) |
| --- | --- |

1.6.

Szénhidrogének

(2.3.2. szakasz)

x

x

x

| 1.6.1. | A fényátbocsátás mérése |
| --- | --- |

1.6.1.

A fényátbocsátás mérése

x

x

x

| 1.7. | Kopás
  (2.4.1. szakasz) |
| --- | --- |

1.7.

Kopás

(2.4.1. szakasz)

x

x

x

| 1.7.1. | A fényátbocsátás mérése |
| --- | --- |

1.7.1.

A fényátbocsátás mérése

x

x

x

| 1.7.2. | A fényáramszóródás mérése |
| --- | --- |

1.7.2.

A fényáramszóródás mérése

x

x

x

| 1.8. | Tapadás
  (2.5. szakasz) |
| --- | --- |

1.8.

Tapadás

(2.5. szakasz)

x

| 1.9. | A fényforrás sugárzásával szembeni ellenálló képesség
  (2.2.4. szakasz) |
| --- | --- |

1.9.

A fényforrás sugárzásával szembeni ellenálló képesség

(2.2.4. szakasz)

x

B.   Teljes (az előírás 2.2.3. szakaszának megfelelően benyújtott) fényszórókon végzett vizsgálatok

| Vizsgálatok | Teljes fényszóró |
| --- | --- |
| A mintadarabok száma |
| 1 | 2 |
| 2.1. | Kopás
  (2.6.1.1. szakasz) |

Vizsgálatok

Teljes fényszóró

A mintadarabok száma

1

2

2.1.

Kopás

(2.6.1.1. szakasz)

x

| 2.2. | Fénytani mérések
  (2.6.1.2. szakasz) |
| --- | --- |

2.2.

Fénytani mérések

(2.6.1.2. szakasz)

x

| 2.3. | Tapadás
  (2.6.2. szakasz) |
| --- | --- |

2.3.

Tapadás

(2.6.2. szakasz)

x

2. függelék

A fényszóródás és a fényátbocsátás mérésének módszere

1.   BERENDEZÉS (LÁSD AZ ÁBRÁN)

Egy K kollimátor β/2 = 17,4 × 10–4 rd fél divergenciájú fénysugarát egy 6 mm-es nyílású DT fényrekesz korlátozza, és a mintatartó állványt ezzel szemben kell elhelyezni.

Egy szférikus aberráció szempontjából korrigált L2 akromatikus gyűjtőlencse létesít kapcsolatot a DT fényrekesz és az R vevő között; az L2 lencse átmérőjének akkorának kell lennie, hogy ne rekeszelje le a minta által szétszórt fényt egy β/2 = 14° fél csúcsszögű kúpon belül.

Az L2 lencse egyik kép-fókuszsíkjában egy α/2 = 1° és αmax/2 = 12° szögű DD gyűrűs fényrekeszt kell elhelyezni.

A fényrekesz közepét azért kell nem átlátszóra kialakítani, hogy kizárja a közvetlenül a fényforrásból érkező fényt. A fényrekesz középső részének a fény útjából eltávolíthatónak kell lennie olyan módon, hogy az pontosan az eredeti helyzetébe térhessen vissza.

Az L2 DT távolságot és az L2 lencse F2 fókusztávolságát (1) úgy kell megválasztani, hogy a DT képe teljesen fedje az R vevőt.

Ha a kezdeti beeső fényáramot 1 000 egységnek tekintjük, az egyes leolvasások abszolút pontosságának 1 egységnél jobbnak kell lennie.

2.   MÉRÉSEK

Az alábbi leolvasásokat kell elvégezni:

| Leolvasás | Mintadarabbal | A DD középső részével | A képviselt mennyiség |
| --- | --- | --- | --- |
| T1 | nem | nem | A beeső fényáram a kezdeti leolvasáskor |
| T2 | igen
  (a vizsgálat előtt) | nem | Az új anyag által 24 °-os mezőben átbocsátott fényáram |
| T3 | igen
  (a vizsgálat után) | nem | A vizsgált anyag által 24 °-os mezőben átbocsátott fényáram |
| T4 | igen
  (a vizsgálat előtt) | igen | Az új anyag által szétszórt fényáram |
| T5 | igen
  (a vizsgálat után) | igen | A vizsgált anyag által szétszórt fényáram |

Leolvasás

Mintadarabbal

A DD középső részével

A képviselt mennyiség

T1

nem

nem

A beeső fényáram a kezdeti leolvasáskor

T2

igen

(a vizsgálat előtt)

nem

Az új anyag által 24 °-os mezőben átbocsátott fényáram

T3

igen

(a vizsgálat után)

nem

A vizsgált anyag által 24 °-os mezőben átbocsátott fényáram

T4

igen

(a vizsgálat előtt)

igen

Az új anyag által szétszórt fényáram

T5

igen

(a vizsgálat után)

igen

A vizsgált anyag által szétszórt fényáram

1.   ábra

Optikai beállítások a szóródás és a fényátbocsátás változásainak méréséhez

Image

---

(1)  Az L2 esetében körülbelül 80 mm fókusztávolság alkalmazása ajánlott.

3. függelék

PERMETEZÉSES VIZSGÁLAT

1.   VIZSGÁLATI BERENDEZÉS

1.1.   Szórópisztoly

A használt szórópisztolyt 1,3 mm átmérőjű fúvókával kell ellátni, és annak 0,24 ± 0,02 l/perc folyadékáramot kell biztosítania 6,0 bar – 0/+ 0,5 bar nyomás mellett.

Ilyen üzemi körülmények között a kilövellt sugárnak a fúvókától 380 mm ± 10 mm távolságra elhelyezett koptatásnak kitett felületen 170 mm ± 50 mm átmérőjűnek kell lennie.

1.2.   Vizsgálati keverék

A vizsgálati keverék az alábbiakból áll:

| a) | a Mohr-skálán 7-es keménységi fokú kvarchomok 0 és 0,2 mm közötti szemcsemérettel, közel normális eloszlásban, 1,8–2 közötti szögtényezővel; |
| --- | --- |

a)

a Mohr-skálán 7-es keménységi fokú kvarchomok 0 és 0,2 mm közötti szemcsemérettel, közel normális eloszlásban, 1,8–2 közötti szögtényezővel;

| b) | 205 g/m3-t nem meghaladó keménységű víz, literenként 25 g homokkal keverve. |
| --- | --- |

b)

205 g/m3-t nem meghaladó keménységű víz, literenként 25 g homokkal keverve.

2.   VIZSGÁLAT

A fényszórók lencséinek külső felületét egyszer vagy többször le kell fújni a fent leírt módon előállított homoksugárral. A sugarat közel merőlegesen kell a vizsgálandó felületre szórni.

A kopást a vizsgálandó lencsék mellett referenciaként elhelyezett egy vagy több üvegmintával kell ellenőrizni. A keveréket addig kell a mintára szórni, amíg a mintán a 2. függelékben leírt módszerrel mért fényáramszóródás-változás értéke meg nem felel a következő egyenlőségnek:

Formula

Több referenciaminta használatával ellenőrizhető, hogy a teljes vizsgálandó felület egyenletesen kopott-e meg.

4. függelék

RAGASZTÓSZALAGOS TAPADÁSI VIZSGÁLAT

1.   CÉL

Ez a módszer lehetővé teszi egy ragasztószalag üveglaphoz való lineáris tapadása erejének egységes körülmények között történő meghatározását.

2.   ALAPELV

Az eljárás a ragasztószalagnak az üveglapról 90°-os szögben történő letépéséhez szükséges erőt méri.

3.   ELŐÍRT LÉGKÖRI FELTÉTELEK

A környezeti levegő hőmérsékletének 23 °C ± 5 °C-nak, relatív páratartalmának (RP) pedig 65 ± 15 százaléknak kell lennie.

4.   A VIZSGÁLATI MINTÁK

A vizsgálat előtt a ragasztószalag-tekercs mintáját 24 órán át az előírt környezetben kell kondicionálni (lásd a fenti 3. szakaszt).

Minden tekercsből öt darab 400 mm hosszú vizsgálati mintát kell megvizsgálni. A tekercsről az első három fordulattal letekert ragasztószalagot el kell dobni, és utána kell levágni a mintákat.

5.   AZ ELJÁRÁS

A vizsgálatot a 3. szakaszban előírt környezeti feltételek mellett kell elvégezni.

Az öt mintát a ragasztószalag kb. 300 mm/s sebességű radiális letekerésével kell levenni, és 15 másodpercen belül az alábbiak szerint kell felhelyezni.

| | A szalagot folyamatosan előrehaladva kell az üveglapra ragasztani, ujjal hosszirányban enyhén dörzsölve, túlzott nyomás nélkül, úgy, hogy a ragasztó és az üveglap között ne maradjanak levegőbuborékok. |
| --- | --- |

A szalagot folyamatosan előrehaladva kell az üveglapra ragasztani, ujjal hosszirányban enyhén dörzsölve, túlzott nyomás nélkül, úgy, hogy a ragasztó és az üveglap között ne maradjanak levegőbuborékok.

| | A felragasztott szalagot 10 percig az előírt környezeti feltételek között pihentetni kell. |
| --- | --- |

A felragasztott szalagot 10 percig az előírt környezeti feltételek között pihentetni kell.

| | A minta egy kb. 25 mm-es szakaszát a minta tengelyére merőleges síkban le kell húzni az üvegről. |
| --- | --- |

A minta egy kb. 25 mm-es szakaszát a minta tengelyére merőleges síkban le kell húzni az üvegről.

| | Az üveglapot rögzíteni kell, és a ragasztószalag szabad végét 90°-ban fel kell hajtani. Olyan irányú erőt kell kifejteni, hogy a szalag és az üveglap közötti elválasztó vonal merőleges legyen mind erre az erőre, mind pedig az üveglemezre. |
| --- | --- |

Az üveglapot rögzíteni kell, és a ragasztószalag szabad végét 90°-ban fel kell hajtani. Olyan irányú erőt kell kifejteni, hogy a szalag és az üveglap közötti elválasztó vonal merőleges legyen mind erre az erőre, mind pedig az üveglemezre.

| | Ezt követően a szalagot 300 mm/s ± 30 mm/s sebességgel le kell húzni, és az ehhez szükséges erőt fel kell jegyezni. |
| --- | --- |

Ezt követően a szalagot 300 mm/s ± 30 mm/s sebességgel le kell húzni, és az ehhez szükséges erőt fel kell jegyezni.

6.   EREDMÉNYEK

A kapott öt eredményt sorba kell rendezni, és a középértéket kell a mérés eredményének tekinteni. Ezt az értéket a szalagszélesség egy centiméterére számítva N/cm-ben kell kifejezni.

---

6. MELLÉKLET

VONATKOZTATÁSI KÖZÉPPONT

Image

A vonatkoztatási középpont e lehetséges jelölését a lencsén a tompított fény vonatkoztatási tengelyével való metszéspontjában kell elhelyezni, továbbá a távolsági fényszórók lencséin is, amennyiben azok nincsenek a tompított fényszóróval csoportosítva, egyesítve vagy összeépítve.

A fenti rajz a lencsét a kör középpontjában alapvetően érintő síkra vetített vonatkoztatási középpont jelölését mutatja. A jelet alkotó vonalak lehetnek folytonosak vagy szaggatottak.

---

7. MELLÉKLET

FESZÜLTSÉGJELÖLÉSEK

| A jelet minden egyes, kizárólag gázkisüléses fényforrást és vezérlőelőtétet tartalmazó fényszóró testén, valamint a vezérlőelőtét minden egyes külső részén is el kell helyezni. | | A jelet minden egyes, legalább egy gázkisüléses fényforrást és vezérlőelőtétet tartalmazó fényszóró testén el kell helyezni. |
| --- | --- | --- |
| A vezérlőelőtét(ek)et ** V-os hálózati rendszerhez tervezték. | | A vezérlőelőtét(ek)et ** V-os hálózati rendszerhez tervezték. |
| | | A fényszóróban található izzólámpák és/vagy LED-modulok egyikét sem 24 V-os hálózati rendszerhez tervezték. |

A jelet minden egyes, kizárólag gázkisüléses fényforrást és vezérlőelőtétet tartalmazó fényszóró testén, valamint a vezérlőelőtét minden egyes külső részén is el kell helyezni.

A jelet minden egyes, legalább egy gázkisüléses fényforrást és vezérlőelőtétet tartalmazó fényszóró testén el kell helyezni.

A vezérlőelőtét(ek)et ** V-os hálózati rendszerhez tervezték.

A vezérlőelőtét(ek)et ** V-os hálózati rendszerhez tervezték.

A fényszóróban található izzólámpák és/vagy LED-modulok egyikét sem 24 V-os hálózati rendszerhez tervezték.

---

8. MELLÉKLET

A GYÁRTÁSMEGFELELŐSÉG ELLENŐRZÉSÉRE SZOLGÁLÓ ELJÁRÁSOKRA VONATKOZÓ MINIMÁLIS KÖVETELMÉNYEK

1.   ÁLTALÁNOS ELŐÍRÁSOK

| 1.1. | Mechanikai és geometriai szempontból akkor lehet a megfelelőségi követelményeket teljesítettnek tekinteni, ha az eltérések nem haladják meg az előírás rendelkezései szerinti, elkerülhetetlen gyártástechnológiai szórás mértékét. |
| --- | --- |

1.1.

Mechanikai és geometriai szempontból akkor lehet a megfelelőségi követelményeket teljesítettnek tekinteni, ha az eltérések nem haladják meg az előírás rendelkezései szerinti, elkerülhetetlen gyártástechnológiai szórás mértékét.

| 1.2. | A fotometriai jellemzők tekintetében a sorozatgyártású fényszórók megfelelősége nem vonható kétségbe, ha egy véletlenszerűen kiválasztott fényszóró fotometriai jellemzőinek vizsgálatakor, 13,2 V ± 0,1 V feszültségen vagy egyéb megadott körülmények közt mérve, | vagy
  cserélhető szabványos gázkisüléses fényforrással van felszerelve a 6.1.3. szakasz szerint. Az ilyen gázkisüléses fényforrás fényárama eltérhet a 99. sz. előírásban megkövetelt objektív fényáramértéktől. Ebben az esetben a megvilágítási értékeket ennek megfelelően korrigálni kell, |
| --- | --- | --- |

1.2.

A fotometriai jellemzők tekintetében a sorozatgyártású fényszórók megfelelősége nem vonható kétségbe, ha egy véletlenszerűen kiválasztott fényszóró fotometriai jellemzőinek vizsgálatakor, 13,2 V ± 0,1 V feszültségen vagy egyéb megadott körülmények közt mérve,

vagy

cserélhető szabványos gázkisüléses fényforrással van felszerelve a 6.1.3. szakasz szerint. Az ilyen gázkisüléses fényforrás fényárama eltérhet a 99. sz. előírásban megkövetelt objektív fényáramértéktől. Ebben az esetben a megvilágítási értékeket ennek megfelelően korrigálni kell,

| | vagy
  sorozatgyártású gázkisüléses fényforrással és adott esetben a sorozathoz tartozó vezérlőelőtéttel van felszerelve. Az ilyen fényforrás fényáramértéke a 99. sz. előírás szerinti, a fényforrásra és a vezérlőelőtétre meghatározott tűrések miatt eltérhet az objektív fényáramértéktől; ennek megfelelően a mért megvilágítást 20 százalékkal korrigálni lehet a kedvező irányba. |
| --- | --- |

vagy

sorozatgyártású gázkisüléses fényforrással és adott esetben a sorozathoz tartozó vezérlőelőtéttel van felszerelve. Az ilyen fényforrás fényáramértéke a 99. sz. előírás szerinti, a fényforrásra és a vezérlőelőtétre meghatározott tűrések miatt eltérhet az objektív fényáramértéktől; ennek megfelelően a mért megvilágítást 20 százalékkal korrigálni lehet a kedvező irányba.

| 1.2.1. | A fenti 1.2. szakasz szerint mért és korrigált egyik megvilágítási érték sem térhet el – kedvezőtlen irányban – több mint 20 százalékkal az ezen előírásban előírt értékektől. A B 50 L (vagy R) és az A. zónában mért értékek legnagyobb eltérése kedvezőtlen irányban a következő lehet:






  B 50 L (vagy R) (1): | 170 cd vagy 20 százalék
  255 cd vagy 30 százalék |
| --- | --- | --- |
| A. zóna | 255 cd vagy 20 százalék
  380 cd vagy 30 százalék. |

1.2.1.

A fenti 1.2. szakasz szerint mért és korrigált egyik megvilágítási érték sem térhet el – kedvezőtlen irányban – több mint 20 százalékkal az ezen előírásban előírt értékektől. A B 50 L (vagy R) és az A. zónában mért értékek legnagyobb eltérése kedvezőtlen irányban a következő lehet:

B 50 L (vagy R) (1):

170 cd vagy 20 százalék

255 cd vagy 30 százalék

A. zóna

255 cd vagy 20 százalék

380 cd vagy 30 százalék.

| 1.2.2. | vagy ha






  1.2.2.1. | tompított fény esetében az előírásban meghatározott követelmények teljesülnek a HV pontban (+ 170 cd tűréssel) és ugyanebben a beállításban a B 50 L (vagy R) (1) (85 cd tűréssel), a 75 R (vagy L), az 50 V, a 25 R1 és a 25 L2 pontok körül 0,35 fokban rajzolt körökkel határolt területek egy-egy pontjában, valamint az I. szakaszon; |
| --- | --- | --- |

1.2.2.

vagy ha

1.2.2.1.

tompított fény esetében az előírásban meghatározott követelmények teljesülnek a HV pontban (+ 170 cd tűréssel) és ugyanebben a beállításban a B 50 L (vagy R) (1) (85 cd tűréssel), a 75 R (vagy L), az 50 V, a 25 R1 és a 25 L2 pontok körül 0,35 fokban rajzolt körökkel határolt területek egy-egy pontjában, valamint az I. szakaszon;

| 1.2.2.2. | továbbá, ha távolsági fény esetében a HV pont a 0,75 Imax izolux görbén belül helyezkedik el, az előírás 6.3. szakaszában meghatározott mérési pontokban mért fotometriai értékek maximális értékének + 20 %, minimális értékének pedig – 20 % a tűrése. |
| --- | --- |

1.2.2.2.

továbbá, ha távolsági fény esetében a HV pont a 0,75 Imax izolux görbén belül helyezkedik el, az előírás 6.3. szakaszában meghatározott mérési pontokban mért fotometriai értékek maximális értékének + 20 %, minimális értékének pedig – 20 % a tűrése.

| 1.2.3. | Amennyiben a fent leírt vizsgálatok eredményei nem felelnek meg a követelményeknek, módosítani lehet a fényszóró beállítását, feltéve, hogy a fénysugár tengelye nem mozdul el oldalirányban 0,5°-nál nagyobb mértékben, felfelé vagy lefelé pedig 0,2°-nál nagyobb mértékben. |
| --- | --- |

1.2.3.

Amennyiben a fent leírt vizsgálatok eredményei nem felelnek meg a követelményeknek, módosítani lehet a fényszóró beállítását, feltéve, hogy a fénysugár tengelye nem mozdul el oldalirányban 0,5°-nál nagyobb mértékben, felfelé vagy lefelé pedig 0,2°-nál nagyobb mértékben.

| 1.2.4. | Ha a fent leírt vizsgálatok eredményei nem felelnek meg a követelményeknek, a fényszórón végzett vizsgálatokat meg kell ismételni egy másik szabványos gázkisüléses fényforrással vagy gázkisüléses fényforrással és vezérlőelőtéttel, amelyik ezek közül a fenti 1.2. szakasz értelmében alkalmazandó. |
| --- | --- |

1.2.4.

Ha a fent leírt vizsgálatok eredményei nem felelnek meg a követelményeknek, a fényszórón végzett vizsgálatokat meg kell ismételni egy másik szabványos gázkisüléses fényforrással vagy gázkisüléses fényforrással és vezérlőelőtéttel, amelyik ezek közül a fenti 1.2. szakasz értelmében alkalmazandó.

| 1.3. | A világos-sötét határvonal hő hatására történő függőleges elmozdulásának ellenőrzéséhez a következő eljárást kell alkalmazni: | A mintaként kiválasztott fényszórók egyikén először három egymást követő alkalommal végre kell hajtani a 4. melléklet 2.2.2. szakaszában leírt ciklust, majd el kell végezni a 4. melléklet 2.1. szakaszában leírt eljárást. |
| --- | --- | --- |

1.3.

A világos-sötét határvonal hő hatására történő függőleges elmozdulásának ellenőrzéséhez a következő eljárást kell alkalmazni:

A mintaként kiválasztott fényszórók egyikén először három egymást követő alkalommal végre kell hajtani a 4. melléklet 2.2.2. szakaszában leírt ciklust, majd el kell végezni a 4. melléklet 2.1. szakaszában leírt eljárást.

| | A fényszóró elfogadhatónak minősül, amennyiben Δr (az előírás 4. mellékletének 2.1. és 2.2. szakaszában foglaltak szerint) nem haladja meg az 1,5 mrad értéket. |
| --- | --- |

A fényszóró elfogadhatónak minősül, amennyiben Δr (az előírás 4. mellékletének 2.1. és 2.2. szakaszában foglaltak szerint) nem haladja meg az 1,5 mrad értéket.

| | Amennyiben ez az érték nagyobb 1,5 mrad-nál, de nem több 2,0 mrad-nál, egy második mintán is végre kell hajtani a vizsgálatot, és a két mintán mért abszolút értékek számtani közepe nem haladhatja meg az 1,5 mrad értéket. |
| --- | --- |

Amennyiben ez az érték nagyobb 1,5 mrad-nál, de nem több 2,0 mrad-nál, egy második mintán is végre kell hajtani a vizsgálatot, és a két mintán mért abszolút értékek számtani közepe nem haladhatja meg az 1,5 mrad értéket.

| 1.4. | A színérték-koordinátákra vonatkozó előírásokat be kell tartani. |
| --- | --- |

1.4.

A színérték-koordinátákra vonatkozó előírásokat be kell tartani.

| 1.5. | Ha azonban az előírt helyzetbe való függőleges beállítást ismételten nem lehet az ezen előírás 6.2.2.3. szakaszában leírt tűrésen belül elvégezni, akkor egy mintát a 10. melléklet 2. és 3. szakaszában leírt eljárással kell vizsgálni. |
| --- | --- |

1.5.

Ha azonban az előírt helyzetbe való függőleges beállítást ismételten nem lehet az ezen előírás 6.2.2.3. szakaszában leírt tűrésen belül elvégezni, akkor egy mintát a 10. melléklet 2. és 3. szakaszában leírt eljárással kell vizsgálni.

2.   A GYÁRTÓ ÁLTAL VÉGREHAJTANDÓ MEGFELELŐSÉG-ELLENŐRZÉSRE VONATKOZÓ MINIMÁLIS KÖVETELMÉNYEK

A jóváhagyási jel jogosultjának megfelelő időközönként minden egyes fényszórótípusra vonatkozóan végre kell hajtania legalább a következő vizsgálatokat. A vizsgálatokat ezen előírás rendelkezései szerint kell elvégezni.

Amennyiben a rendelkezésre álló minták nem felelnek meg a vizsgálat típusa szerinti követelményeknek, további mintákat kell kiválasztani és vizsgálni. A gyártó köteles megtenni a megfelelő intézkedéseket a gyártás megfelelőségének biztosítására.

2.1.   A vizsgálatok jellege

Az előírásban meghatározott megfelelőségi vizsgálatoknak a fotometriai jellemzőkre, valamint a világos-sötét határvonal hő hatására történő függőleges elmozdulásának ellenőrzésére kell kiterjedniük.

2.2.   Vizsgálati módszerek

| 2.2.1. | A vizsgálatokat általában az ezen előírásban meghatározott módszerek szerint kell elvégezni. |
| --- | --- |

2.2.1.

A vizsgálatokat általában az ezen előírásban meghatározott módszerek szerint kell elvégezni.

| 2.2.2. | A gyártó által végrehajtandó megfelelőségi vizsgálatok során a jóváhagyási vizsgálatokért felelős illetékes hatóság beleegyezésével más, egyenértékű módszerek is alkalmazhatók. A gyártónak bizonyítania kell, hogy az alkalmazott módszerek egyenértékűek az előírásban meghatározott eljárásokkal. |
| --- | --- |

2.2.2.

A gyártó által végrehajtandó megfelelőségi vizsgálatok során a jóváhagyási vizsgálatokért felelős illetékes hatóság beleegyezésével más, egyenértékű módszerek is alkalmazhatók. A gyártónak bizonyítania kell, hogy az alkalmazott módszerek egyenértékűek az előírásban meghatározott eljárásokkal.

| 2.2.3. | A 2.2.1. és a 2.2.2. szakasz alkalmazása szükségessé teszi a vizsgálóberendezés rendszeres kalibrálását, és az illetékes hatóság által végzett mérésekhez való viszonyítását. |
| --- | --- |

2.2.3.

A 2.2.1. és a 2.2.2. szakasz alkalmazása szükségessé teszi a vizsgálóberendezés rendszeres kalibrálását, és az illetékes hatóság által végzett mérésekhez való viszonyítását.

| 2.2.4. | A referencia-módszerek minden esetben az ezen előírásban meghatározott módszerek, különösen a hatósági ellenőrzések és mintavételek esetében. |
| --- | --- |

2.2.4.

A referencia-módszerek minden esetben az ezen előírásban meghatározott módszerek, különösen a hatósági ellenőrzések és mintavételek esetében.

2.3.   A mintavétel jellege

A fényszórók mintáit véletlenszerűen kell kiválasztani egy homogén gyártási tételből. A homogén gyártási tétel ugyanolyan típusú lámpákból álló, a gyártó gyártási módszere által meghatározott tételt jelent.

A vizsgálatnak általában egy-egy gyár sorozatgyártására kell kiterjednie. Mindazonáltal a gyártó ugyanarra a típusra vonatkozó, de különböző gyárakból származó eredményeket is összevonhat egy csoportba, feltéve, hogy e gyárak ugyanazt a minőségügyi és minőségirányítási rendszert alkalmazzák.

2.4.   A mért és rögzített fotometriai jellemzők

A mintaként kiválasztott fényszórókon az előírásban meghatározott pontokban fotometriai méréseket kell végezni, és távolsági fény esetében az Imax, a HV (2), a HL és a HR (3) pontban mért értékeket, tompított fény esetében pedig a B 50 L (vagy R) (1), a HV, az 50 V, a 75 R (vagy L) és a 25 L2 (vagy R2) pontban mért értékeket kell leolvasni (lásd a 3. mellékletben szereplő ábrát).

2.5.   Elfogadhatósági feltételek

A gyártó feladata, hogy a mérési eredmények statisztikai elemzését elvégezze, valamint az illetékes hatósággal egyetértésben elfogadhatósági feltételeket állapítson meg a termékeire az ezen előírás 9.1. szakaszában meghatározott, a termékek megfelelőségének ellenőrzésére vonatkozó követelmények teljesítése érdekében.

Az elfogadhatósági feltételeket úgy kell meghatározni, hogy 95 %-os megbízhatósági szinten legalább 0,95 legyen annak a valószínűsége, hogy a termék megfelelőnek bizonyul a 9. mellékletben leírt helyszíni ellenőrzés (első mintavétel) során.

---

(1)  A zárójelben lévő betűk bal oldali közlekedésre szánt fényszórókra vonatkoznak.

(2)  Amennyiben a távolsági fény össze van építve a tompított fénnyel, a HV pontnak ugyanazt a mérési pontot kell jelentenie távolsági és tompított fény esetében is.

(3)  A HL és a HR pont: a „hh” egyenesen a HV ponttól 2,5 fokkal balra, illetve jobbra elhelyezkedő pontok.

---

9. MELLÉKLET

A HATÓSÁGI MINTAVÉTELRE VONATKOZÓ MINIMÁLIS KÖVETELMÉNYEK

1.   ÁLTALÁNOS ELŐÍRÁSOK

| 1.1. | Mechanikai és geometriai szempontból akkor lehet a megfelelőségi követelményeket az előírás lehetséges rendelkezései szerint teljesítettnek tekinteni, ha az eltérések nem haladják meg az elkerülhetetlen gyártástechnológiai szórás mértékét. |
| --- | --- |

1.1.

Mechanikai és geometriai szempontból akkor lehet a megfelelőségi követelményeket az előírás lehetséges rendelkezései szerint teljesítettnek tekinteni, ha az eltérések nem haladják meg az elkerülhetetlen gyártástechnológiai szórás mértékét.

| 1.2. | A fotometriai jellemzők tekintetében a sorozatgyártású fényszórók megfelelősége nem vonható kétségbe, ha egy véletlenszerűen kiválasztott fényszóró fotometriai jellemzőinek vizsgálatakor, 13,2 V ± 0,1 V feszültségen vagy egyéb megadott körülmények közt mérve, | vagy
  cserélhető szabványos gázkisüléses fényforrással van felszerelve a 6.1.3. szakasz szerint. Az ilyen gázkisüléses fényforrás fényárama eltérhet a 99. sz. előírásban megkövetelt vonatkoztatási fényáramértéktől. Ebben az esetben a megvilágítási értékeket ennek megfelelően korrigálni kell, |
| --- | --- | --- |

1.2.

A fotometriai jellemzők tekintetében a sorozatgyártású fényszórók megfelelősége nem vonható kétségbe, ha egy véletlenszerűen kiválasztott fényszóró fotometriai jellemzőinek vizsgálatakor, 13,2 V ± 0,1 V feszültségen vagy egyéb megadott körülmények közt mérve,

vagy

cserélhető szabványos gázkisüléses fényforrással van felszerelve a 6.1.3. szakasz szerint. Az ilyen gázkisüléses fényforrás fényárama eltérhet a 99. sz. előírásban megkövetelt vonatkoztatási fényáramértéktől. Ebben az esetben a megvilágítási értékeket ennek megfelelően korrigálni kell,

| | vagy
  sorozatgyártású gázkisüléses fényforrással és a sorozathoz tartozó vezérlőelőtéttel van felszerelve. Az ilyen fényforrás fényáramértéke a 99. sz. előírás szerinti, a fényforrásra és a vezérlőelőtétre meghatározott tűrések miatt eltérhet a névleges fényáramértéktől; ennek megfelelően a mért megvilágítást 20 százalékkal korrigálni lehet a kedvező irányba. |
| --- | --- |

vagy

sorozatgyártású gázkisüléses fényforrással és a sorozathoz tartozó vezérlőelőtéttel van felszerelve. Az ilyen fényforrás fényáramértéke a 99. sz. előírás szerinti, a fényforrásra és a vezérlőelőtétre meghatározott tűrések miatt eltérhet a névleges fényáramértéktől; ennek megfelelően a mért megvilágítást 20 százalékkal korrigálni lehet a kedvező irányba.

| 1.2.1. | Egyik mért érték sem térhet el – kedvezőtlen irányban – több mint 20 százalékkal az ezen előírásban előírt értékektől.
  A vakítási zónában a maximális eltérés a következő lehet:






  B 50 L (vagy R) (1): | 170 cd vagy 20 százalék
  255 cd vagy 30 százalék |
| --- | --- | --- |
| A. zóna | 255 cd vagy 20 százalék
  380 cd vagy 30 százalék. |

1.2.1.

Egyik mért érték sem térhet el – kedvezőtlen irányban – több mint 20 százalékkal az ezen előírásban előírt értékektől.

A vakítási zónában a maximális eltérés a következő lehet:

B 50 L (vagy R) (1):

170 cd vagy 20 százalék

255 cd vagy 30 százalék

A. zóna

255 cd vagy 20 százalék

380 cd vagy 30 százalék.

| 1.2.2. | vagy ha






  1.2.2.1. | tompított fény esetében az előírásban meghatározott követelmények teljesülnek a HV pontban (+ 170 cd tűréssel), és ugyanebben a beállításban a B 50 L (vagy R) (1) (85 cd tűréssel), a 75 R (vagy L), az 50 V, a 25 R1 és a 25 L2 pontok körül 0,35 fokban rajzolt körökkel határolt területek egy-egy pontjában, valamint az I. szakaszon; |
| --- | --- | --- |

1.2.2.

vagy ha

1.2.2.1.

tompított fény esetében az előírásban meghatározott követelmények teljesülnek a HV pontban (+ 170 cd tűréssel), és ugyanebben a beállításban a B 50 L (vagy R) (1) (85 cd tűréssel), a 75 R (vagy L), az 50 V, a 25 R1 és a 25 L2 pontok körül 0,35 fokban rajzolt körökkel határolt területek egy-egy pontjában, valamint az I. szakaszon;

| 1.2.2.2. | továbbá, ha távolsági fény esetében a HV pont a 0,75 Imax izolux görbén belül helyezkedik el, az ezen előírás 6.3. szakaszában meghatározott mérési pontokban mért fotometriai értékek maximális értékének + 20 %, minimális értékének pedig – 20 % a tűrése. Az azonosítójelet nem kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

1.2.2.2.

továbbá, ha távolsági fény esetében a HV pont a 0,75 Imax izolux görbén belül helyezkedik el, az ezen előírás 6.3. szakaszában meghatározott mérési pontokban mért fotometriai értékek maximális értékének + 20 %, minimális értékének pedig – 20 % a tűrése. Az azonosítójelet nem kell figyelembe venni.

| 1.2.3. | Amennyiben a fent leírt vizsgálatok eredményei nem felelnek meg a követelményeknek, módosítani lehet a fényszóró beállítását, feltéve, hogy a fénysugár tengelye nem mozdul el oldalirányban 0,5°-nál nagyobb mértékben, felfelé vagy lefelé pedig 0,2°-nál nagyobb mértékben. |
| --- | --- |

1.2.3.

Amennyiben a fent leírt vizsgálatok eredményei nem felelnek meg a követelményeknek, módosítani lehet a fényszóró beállítását, feltéve, hogy a fénysugár tengelye nem mozdul el oldalirányban 0,5°-nál nagyobb mértékben, felfelé vagy lefelé pedig 0,2°-nál nagyobb mértékben.

| 1.2.4. | Ha a fent leírt vizsgálatok eredményei nem felelnek meg a követelményeknek, a fényszórón végzett vizsgálatokat meg kell ismételni egy másik szabványos gázkisüléses fényforrással vagy gázkisüléses fényforrással és vezérlőelőtéttel, attól függően, hogy ezek közül melyik alkalmazandó a fenti 1.2. szakasz értelmében. |
| --- | --- |

1.2.4.

Ha a fent leírt vizsgálatok eredményei nem felelnek meg a követelményeknek, a fényszórón végzett vizsgálatokat meg kell ismételni egy másik szabványos gázkisüléses fényforrással vagy gázkisüléses fényforrással és vezérlőelőtéttel, attól függően, hogy ezek közül melyik alkalmazandó a fenti 1.2. szakasz értelmében.

| 1.3. | A világos-sötét határvonal hő hatására történő függőleges elmozdulásának ellenőrzéséhez a következő eljárást kell alkalmazni: | A mintaként kiválasztott fényszórók egyikén először három egymást követő alkalommal végre kell hajtani a 4. melléklet 2.2.2. szakaszában leírt ciklust, majd el kell végezni a 4. melléklet 2.1. szakaszában leírt eljárást. |
| --- | --- | --- |

1.3.

A világos-sötét határvonal hő hatására történő függőleges elmozdulásának ellenőrzéséhez a következő eljárást kell alkalmazni:

A mintaként kiválasztott fényszórók egyikén először három egymást követő alkalommal végre kell hajtani a 4. melléklet 2.2.2. szakaszában leírt ciklust, majd el kell végezni a 4. melléklet 2.1. szakaszában leírt eljárást.

| | A fényszóró elfogadhatónak minősül, amennyiben Δr (az ezen előírás 4. mellékletének 2.1. és 2.2. szakaszában foglaltak szerint) nem haladja meg az 1,5 mrad értéket. |
| --- | --- |

A fényszóró elfogadhatónak minősül, amennyiben Δr (az ezen előírás 4. mellékletének 2.1. és 2.2. szakaszában foglaltak szerint) nem haladja meg az 1,5 mrad értéket.

| | Amennyiben ez az érték nagyobb 1,5 mrad-nál, de nem több 2,0 mrad-nál, egy második mintán is végre kell hajtani a vizsgálatot, és a két mintán mért abszolút értékek számtani közepe nem haladhatja meg az 1,5 mrad értéket. |
| --- | --- |

Amennyiben ez az érték nagyobb 1,5 mrad-nál, de nem több 2,0 mrad-nál, egy második mintán is végre kell hajtani a vizsgálatot, és a két mintán mért abszolút értékek számtani közepe nem haladhatja meg az 1,5 mrad értéket.

| 1.4. | A színkoordinátákra vonatkozó előírásokat be kell tartani. |
| --- | --- |

1.4.

A színkoordinátákra vonatkozó előírásokat be kell tartani.

| 1.5. | Ha azonban az előírt helyzetbe való függőleges beállítást ismételten nem lehet az ezen előírás 6.2.2.3. szakaszában leírt tűrésen belül elvégezni, akkor egy mintát a 10. melléklet 2. és 3. szakaszában leírt eljárással kell vizsgálni. |
| --- | --- |

1.5.

Ha azonban az előírt helyzetbe való függőleges beállítást ismételten nem lehet az ezen előírás 6.2.2.3. szakaszában leírt tűrésen belül elvégezni, akkor egy mintát a 10. melléklet 2. és 3. szakaszában leírt eljárással kell vizsgálni.

2.   ELSŐ MINTAVÉTEL

Az első mintavétel során négy fényszórót kell véletlenszerűen kiválasztani. A két darabból álló első mintát „A”-val, a két darabból álló második mintát pedig „B”-vel kell jelölni.

2.1.   A megfelelőség nem kétséges:

| 2.1.1. | Az e melléklet 1. ábráján vázolt mintavételi eljárást követően a sorozatgyártású fényszórók megfelelősége nem kétséges, ha a fényszórók mért értékeinek eltérése – kedvezőtlen irányban – az alábbiak szerint alakul:






  2.1.1.1. | A minta







  A1: | egy fényszóró esetében | 0 százalék; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| egy fényszóró esetében legfeljebb | 20 százalék; |
| A2: | mindkét fényszóró esetében több mint | 0 százalék; |
| de legfeljebb | 20 százalék; |
| a mérés folytatása a B mintával; | |

2.1.1.

Az e melléklet 1. ábráján vázolt mintavételi eljárást követően a sorozatgyártású fényszórók megfelelősége nem kétséges, ha a fényszórók mért értékeinek eltérése – kedvezőtlen irányban – az alábbiak szerint alakul:

2.1.1.1.

A minta

A1:

egy fényszóró esetében

0 százalék;

egy fényszóró esetében legfeljebb

20 százalék;

A2:

mindkét fényszóró esetében több mint

0 százalék;

de legfeljebb

20 százalék;

a mérés folytatása a B mintával;

| 2.1.1.2. | B minta







  B1: | mindkét fényszóró esetében | 0 százalék; |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.1.2.

B minta

B1:

mindkét fényszóró esetében

0 százalék;

| 2.1.2. | vagy ha az A minta tekintetében teljesülnek az 1.2.2. szakaszban foglalt feltételek. |
| --- | --- |

2.1.2.

vagy ha az A minta tekintetében teljesülnek az 1.2.2. szakaszban foglalt feltételek.

2.2.   A megfelelőség kétséges:

| 2.2.1. | Az e melléklet 1. ábráján vázolt mintavételi eljárást követően a sorozatgyártású fényszórók megfelelősége kétséges, a gyártót pedig fel kell szólítani a gyártási eljárásnak az előírt követelmények szerinti módosítására (kiigazítás), ha a fényszórók mért értékeinek eltérései az alábbiak szerint alakulnak:






  2.2.1.1. | A minta







  A3: | egy fényszóró esetében legfeljebb | 20 százalék; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| egy fényszóró esetében több mint | 20 százalék; |
| de legfeljebb | 30 százalék; |

2.2.1.

Az e melléklet 1. ábráján vázolt mintavételi eljárást követően a sorozatgyártású fényszórók megfelelősége kétséges, a gyártót pedig fel kell szólítani a gyártási eljárásnak az előírt követelmények szerinti módosítására (kiigazítás), ha a fényszórók mért értékeinek eltérései az alábbiak szerint alakulnak:

2.2.1.1.

A minta

A3:

egy fényszóró esetében legfeljebb

20 százalék;

egy fényszóró esetében több mint

20 százalék;

de legfeljebb

30 százalék;

| 2.2.1.2. | B minta







  B2: | az A2 esetében | |
| --- | --- | --- | --- |
| egy fényszóró esetében több mint | 0 százalék; |
| de legfeljebb | 20 százalék; |
| egy fényszóró esetében legfeljebb | 20 százalék; |
| B3: | az A2 esetében | |
| egy fényszóró esetében | 0 százalék; |
| egy fényszóró esetében több mint | 20 százalék; |
| de legfeljebb | 30 százalék; |

2.2.1.2.

B minta

B2:

az A2 esetében

egy fényszóró esetében több mint

0 százalék;

de legfeljebb

20 százalék;

egy fényszóró esetében legfeljebb

20 százalék;

B3:

az A2 esetében

egy fényszóró esetében

0 százalék;

egy fényszóró esetében több mint

20 százalék;

de legfeljebb

30 százalék;

| 2.2.2. | vagy ha az A minta tekintetében nem teljesülnek az 1.2.2. szakaszban foglalt feltételek. |
| --- | --- |

2.2.2.

vagy ha az A minta tekintetében nem teljesülnek az 1.2.2. szakaszban foglalt feltételek.

2.3.   A jóváhagyás visszavonása

A megfelelőség kétséges, és a 10. szakaszt kell alkalmazni, ha – ennek a mellékletnek az 1. ábrája szerinti mintavételt követően – a fényszórók mért értékeinek az eltérései az alábbiak szerint alakulnak:

| 2.3.1. | A minta







  A4: | egy fényszóró esetében legfeljebb | 20 százalék; |
| --- | --- | --- | --- |
| egy fényszóró esetében több mint | 30 százalék; |
| A5: | mindkét fényszóró esetében több mint | 20 százalék; |

2.3.1.

A minta

A4:

egy fényszóró esetében legfeljebb

20 százalék;

egy fényszóró esetében több mint

30 százalék;

A5:

mindkét fényszóró esetében több mint

20 százalék;

| 2.3.2. | B minta







  B4: | az A2 esetében | |
| --- | --- | --- | --- |
| egy fényszóró esetében több mint | 0 százalék; |
| de legfeljebb | 20 százalék; |
| egy fényszóró esetében több mint | 20 százalék; |
| B5: | az A2 esetében | |
| mindkét fényszóró esetében több mint | 20 százalék; |
| B6: | az A2 esetében | |
| egy fényszóró esetében | 0 százalék; |
| egy fényszóró esetében több mint | 30 százalék; |

2.3.2.

B minta

B4:

az A2 esetében

egy fényszóró esetében több mint

0 százalék;

de legfeljebb

20 százalék;

egy fényszóró esetében több mint

20 százalék;

B5:

az A2 esetében

mindkét fényszóró esetében több mint

20 százalék;

B6:

az A2 esetében

egy fényszóró esetében

0 százalék;

egy fényszóró esetében több mint

30 százalék;

| 2.3.3. | vagy ha az A és a B minta tekintetében nem teljesülnek az 1.2.2. szakaszban foglalt feltételek. |
| --- | --- |

2.3.3.

vagy ha az A és a B minta tekintetében nem teljesülnek az 1.2.2. szakaszban foglalt feltételek.

3.   MEGISMÉTELT MINTAVÉTEL

Az A3, B2 és B3 esetben a gyártási eljárás módosítása után létrejövő készletből az értesítést követő két hónapon belül újabb mintákat kell venni: ki kell választani a két-két fényszóróból álló harmadik C mintát és negyedik D mintát.

3.1.   A megfelelőség nem kétséges:

| 3.1.1. | Az e melléklet 1. ábráján vázolt mintavételi eljárást követően a sorozatgyártású fényszórók megfelelősége nem kétséges, ha a fényszórók mért értékeinek eltérése az alábbiak szerint alakul:






  3.1.1.1. | C minta







  C1: | egy fényszóró esetében | 0 százalék; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| egy fényszóró esetében legfeljebb | 20 százalék; |
| C2: | mindkét fényszóró esetében több mint | 0 százalék; |
| de legfeljebb | 20 százalék; |
| a mérés folytatása a D mintával; | |

3.1.1.

Az e melléklet 1. ábráján vázolt mintavételi eljárást követően a sorozatgyártású fényszórók megfelelősége nem kétséges, ha a fényszórók mért értékeinek eltérése az alábbiak szerint alakul:

3.1.1.1.

C minta

C1:

egy fényszóró esetében

0 százalék;

egy fényszóró esetében legfeljebb

20 százalék;

C2:

mindkét fényszóró esetében több mint

0 százalék;

de legfeljebb

20 százalék;

a mérés folytatása a D mintával;

| 3.1.1.2. | D minta







  D1: | a C2 esetében | |
| --- | --- | --- | --- |
| mindkét fényszóró esetében | 0 százalék; |

3.1.1.2.

D minta

D1:

a C2 esetében

mindkét fényszóró esetében

0 százalék;

| 3.1.2. | vagy ha a C minta tekintetében teljesülnek az 1.2.2. szakaszban foglalt feltételek. |
| --- | --- |

3.1.2.

vagy ha a C minta tekintetében teljesülnek az 1.2.2. szakaszban foglalt feltételek.

3.2.   A megfelelőség kétséges:

| 3.2.1. | Az e melléklet 1. ábráján vázolt mintavételi eljárást követően a sorozatgyártású fényszórók megfelelősége kétséges, a gyártót pedig fel kell szólítani a gyártási eljárásnak az előírt követelmények szerinti módosítására (kiigazítás), ha a fényszórók mért értékeinek eltérései az alábbiak szerint alakulnak:






  3.2.1.1. | D minta







  D2: | a C2 esetében | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| egy fényszóró esetében több mint | 0 százalék; |
| de legfeljebb | 20 százalék; |
| egy fényszóró esetében legfeljebb | 20 százalék; |

3.2.1.

Az e melléklet 1. ábráján vázolt mintavételi eljárást követően a sorozatgyártású fényszórók megfelelősége kétséges, a gyártót pedig fel kell szólítani a gyártási eljárásnak az előírt követelmények szerinti módosítására (kiigazítás), ha a fényszórók mért értékeinek eltérései az alábbiak szerint alakulnak:

3.2.1.1.

D minta

D2:

a C2 esetében

egy fényszóró esetében több mint

0 százalék;

de legfeljebb

20 százalék;

egy fényszóró esetében legfeljebb

20 százalék;

| 3.2.1.2. | vagy ha a C minta tekintetében nem teljesülnek az 1.2.2. szakaszban foglalt feltételek. |
| --- | --- |

3.2.1.2.

vagy ha a C minta tekintetében nem teljesülnek az 1.2.2. szakaszban foglalt feltételek.

3.3.   A jóváhagyás visszavonása

A megfelelőség kétséges, és a 11. szakaszt kell alkalmazni, ha – ennek a mellékletnek az 1. ábrája szerinti mintavételt követően – a fényszórók mért értékeinek az eltérései az alábbiak szerint alakulnak:

| 3.3.1. | C minta







  C3: | egy fényszóró esetében legfeljebb | 20 százalék; |
| --- | --- | --- | --- |
| egy fényszóró esetében több mint | 20 százalék; |
| C4: | mindkét fényszóró esetében több mint | 20 százalék; |

3.3.1.

C minta

C3:

egy fényszóró esetében legfeljebb

20 százalék;

egy fényszóró esetében több mint

20 százalék;

C4:

mindkét fényszóró esetében több mint

20 százalék;

| 3.3.2. | D minta







  D3: | a C2 esetében | |
| --- | --- | --- | --- |
| egy fényszóró esetében 0 vagy több mint | 0 százalék; |
| egy fényszóró esetében több mint | 20 százalék; |

3.3.2.

D minta

D3:

a C2 esetében

egy fényszóró esetében 0 vagy több mint

0 százalék;

egy fényszóró esetében több mint

20 százalék;

| 3.3.3. | vagy ha a C és a D minta tekintetében nem teljesülnek az 1.2.2. szakaszban foglalt feltételek. |
| --- | --- |

3.3.3.

vagy ha a C és a D minta tekintetében nem teljesülnek az 1.2.2. szakaszban foglalt feltételek.

4.   A VILÁGOS-SÖTÉT HATÁRVONAL FÜGGŐLEGES HELYZETÉNEK ELTOLÓDÁSA

A világos-sötét határvonal hő hatására történő függőleges elmozdulásának ellenőrzéséhez a következő eljárást kell alkalmazni:

| | Az e melléklet 1. ábráján bemutatott mintavételi eljárást követően az A mintaként kiválasztott fényszórók egyikén először három egymást követő alkalommal végre kell hajtani a 4. melléklet 2.2.2. szakaszában leírt ciklust, majd el kell végezni a 4. melléklet 2.1. szakaszában leírt eljárást. |
| --- | --- |

Az e melléklet 1. ábráján bemutatott mintavételi eljárást követően az A mintaként kiválasztott fényszórók egyikén először három egymást követő alkalommal végre kell hajtani a 4. melléklet 2.2.2. szakaszában leírt ciklust, majd el kell végezni a 4. melléklet 2.1. szakaszában leírt eljárást.

| | A fényszóró elfogadhatónak minősül, amennyiben Δr nem haladja meg az 1,5 mrad értéket. |
| --- | --- |

A fényszóró elfogadhatónak minősül, amennyiben Δr nem haladja meg az 1,5 mrad értéket.

| | Amennyiben ez az érték nagyobb 1,5 mrad-nál, de nem több 2,0 mrad-nál, az A minta másik fényszóróján is végre kell hajtani a vizsgálatot, és a két mintán mért abszolút értékek számtani középértéke nem haladhatja meg az 1,5 mrad értéket. |
| --- | --- |

Amennyiben ez az érték nagyobb 1,5 mrad-nál, de nem több 2,0 mrad-nál, az A minta másik fényszóróján is végre kell hajtani a vizsgálatot, és a két mintán mért abszolút értékek számtani középértéke nem haladhatja meg az 1,5 mrad értéket.

| | Amennyiben az A mintán mért érték nagyobb 1,5 mrad-nál, a B mintához tartozó két fényszórón is el kell végezni ugyanezt az eljárást, és egyik fényszóró Δr értéke sem haladhatja meg az 1,5 mrad értéket. |
| --- | --- |

Amennyiben az A mintán mért érték nagyobb 1,5 mrad-nál, a B mintához tartozó két fényszórón is el kell végezni ugyanezt az eljárást, és egyik fényszóró Δr értéke sem haladhatja meg az 1,5 mrad értéket.

1.   ábra

---

(1)  A zárójelben lévő betűk bal oldali közlekedésre szánt fényszórókra vonatkoznak.

---

10. MELLÉKLET

A VILÁGOS-SÖTÉT HATÁRVONAL MŰSZERES ELLENŐRZÉSE TOMPÍTOTT FÉNYSZÓRÓK ESETÉBEN

1.   ÁLTALÁNOS ELŐÍRÁSOK

Amennyiben ezen előírás 6.2.2.4. szakaszát kell alkalmazni, a világos-sötét határvonal minőségét az alábbi 2. szakasz követelményei szerint kell vizsgálni, és a fény függőleges és vízszintes műszeres beállítását a 3. szakasz követelményei szerint kell elvégezni.

A világos-sötét határvonal minőségének mérése és a műszeres beállítás előtt az előírás 6.2.2.1. és 6.2.2.2. szakasza szerinti vizuális beállítás szükséges.

2.   A VILÁGOS-SÖTÉT HATÁRVONAL MINŐSÉGÉNEK MÉRÉSE

A minimális élesség meghatározásához a méréseket a világos-sötét határvonal vízszintes részének függőleges letapogatásával kell végezni 0,05°-os szöglépésenként haladva:

| a) | 10 m-es mérési távolságból kb. 10 mm átmérőjű detektorral; vagy |
| --- | --- |

a)

10 m-es mérési távolságból kb. 10 mm átmérőjű detektorral; vagy

| b) | 25 m-es mérési távolságból kb. 30 mm átmérőjű detektorral. |
| --- | --- |

b)

25 m-es mérési távolságból kb. 30 mm átmérőjű detektorral.

Az értesítés 9. pontjában fel kell jegyezni a mérési távolságot, amelyből a vizsgálatot elvégezték (lásd az előírás 1. mellékletét).

A maximális élesség meghatározásához a méréseket a világos-sötét határvonal vízszintes részének függőleges letapogatásával kell végezni 0,05°-os szöglépésenként haladva kizárólag 25 m-es mérési távolságból és kb. 30 mm átmérőjű detektorral.

A világos-sötét határvonal minősége elfogadhatónak minősül, ha az alábbi 2.1–2.3. szakaszban foglalt követelmények legalább egy méréssorozat esetében teljesülnek.

2.1.   Legfeljebb egy világos-sötét határvonal lehet látható (1).

2.2.   A világos-sötét határvonal élessége

A G élességi tényezőt a világos-sötét határvonal vízszintes részét a V-V-től 2,5° távolságra függőlegesen letapogatva kell meghatározni, ahol:

Formula, ahol β = a függőleges helyzet fokokban megadva.

A G értékének legalább 0,13-nak (minimális élesség) és legfeljebb 0,40-nek (maximális élesség) kell lennie.

2.3.   Linearitás

A vízszintes világos-sötét határvonalnak az a része, amely a függőleges beállítás céljára szolgál, a V-V egyenestől 1,5° és 3,5° között vízszintesnek kell lennie (lásd az alábbi 1. ábrát).

| a) | A világos-sötét határvonal gradiensének inflexiós pontjai az 1,5°, 2,5° és 3,5° foknál lévő függőleges egyeneseknél a következő egyenlettel határozhatók meg:

  . |
| --- | --- |

a)

A világos-sötét határvonal gradiensének inflexiós pontjai az 1,5°, 2,5° és 3,5° foknál lévő függőleges egyeneseknél a következő egyenlettel határozhatók meg:

Formula.

| b) | A meghatározott inflexiós pontok közötti legnagyobb függőleges távolság nem lehet nagyobb 0,2°-nál. |
| --- | --- |

b)

A meghatározott inflexiós pontok közötti legnagyobb függőleges távolság nem lehet nagyobb 0,2°-nál.

3.   FÜGGŐLEGES ÉS VÍZSZINTES BEÁLLÍTÁS

Ha a világos-sötét határvonal megfelel a melléklet 2. szakasza minőségi követelményeinek, a fénybeállítást műszeresen is el lehet végezni.

1.   ábra

A világos-sötét határvonal minőségének mérése

Image

| Megjegyzés: | A függőleges és a vízszintes egyenesek léptéke különböző. |
| --- | --- |

Megjegyzés:

A függőleges és a vízszintes egyenesek léptéke különböző.

3.1.   Függőleges beállítás

A B egyenes alól felfelé haladva (lásd a lenti 2. ábrán) függőleges letapogatást kell végezni a világos-sötét határvonal vízszintes részén a V-V egyenestől 2,5°-ra. Meg kell határozni az inflexiós pontot (ahol d2 (log E)/dv2 = 0), és azt el kell helyezni a H-H egyenes alatt egy százalékkal lévő B egyenesen.

3.2.   Vízszintes beállítás

A kérelmezőnek az alábbi vízszintes beállítási módszerek közül kell választania:

| a) | A „0,2 D egyenes” módszere (lásd az alábbi 2. ábrát).
  A lámpa függőleges beállítása után a 0,2° D vízszintes egyenes mentén kell letapogatást végezni a bal oldali 5° távolságtól a jobb oldali 5° távolságig. A képlettel, ahol β a fokokban megadott vízszintes helyzet, meg kell határozni a maximális „G” gradienst, melynek értéke nem lehet 0,08-nál kevesebb.
  A 0,2 D egyenesen beazonosított inflexiós pontot be kell állítani az A egyenesre.

  2.   ábra


  Műszeres függőleges és vízszintes beállítás – a vízszintes egyenes mentén történő letapogatás módszere











  Megjegyzés: | A függőleges és a vízszintes egyenesek léptéke különböző. |
| --- | --- | --- |

a)

A „0,2 D egyenes” módszere (lásd az alábbi 2. ábrát).

A lámpa függőleges beállítása után a 0,2° D vízszintes egyenes mentén kell letapogatást végezni a bal oldali 5° távolságtól a jobb oldali 5° távolságig. A Formula képlettel, ahol β a fokokban megadott vízszintes helyzet, meg kell határozni a maximális „G” gradienst, melynek értéke nem lehet 0,08-nál kevesebb.

A 0,2 D egyenesen beazonosított inflexiós pontot be kell állítani az A egyenesre.

2.   ábra

Műszeres függőleges és vízszintes beállítás – a vízszintes egyenes mentén történő letapogatás módszere

Image

Megjegyzés:

A függőleges és a vízszintes egyenesek léptéke különböző.

| b) | A „3 egyenes” módszere (lásd az alábbi 3. ábrát)
  A lámpa függőleges beállítása után az 1°R-nél, 2°R-nél és 3°R-nél található három függőleges egyenes mentén kell letapogatást végezni 2° D-től 2° U-ig. A megfelelő „G” maximális gradienst az alábbi képlettel kell meghatározni:

  ahol β a fokban kifejezett függőleges helyzet, amely nem lehet kevesebb mint 0,08. Az egyenes származtatása a három egyenesen található inflexiós pontok segítségével történik. Ennek az egyenesnek és a B egyenesnek a függőleges beállítás során megtalált metszetpontját a V egyenesre kell beállítani.

  3.   ábra


  Műszeres függőleges és vízszintes beállítás – a három egyenes mentén történő letapogatás módszere











  Megjegyzés: | A függőleges és a vízszintes egyenesek léptéke különböző. |
| --- | --- | --- |

b)

A „3 egyenes” módszere (lásd az alábbi 3. ábrát)

A lámpa függőleges beállítása után az 1°R-nél, 2°R-nél és 3°R-nél található három függőleges egyenes mentén kell letapogatást végezni 2° D-től 2° U-ig. A megfelelő „G” maximális gradienst az alábbi képlettel kell meghatározni:

ahol β a fokban kifejezett függőleges helyzet, amely nem lehet kevesebb mint 0,08. Az egyenes származtatása a három egyenesen található inflexiós pontok segítségével történik. Ennek az egyenesnek és a B egyenesnek a függőleges beállítás során megtalált metszetpontját a V egyenesre kell beállítani.

3.   ábra

Műszeres függőleges és vízszintes beállítás – a három egyenes mentén történő letapogatás módszere

Image

Megjegyzés:

A függőleges és a vízszintes egyenesek léptéke különböző.

---

(1)  Amennyiben objektív vizsgálati módszer áll rendelkezésre, a szakaszt módosítani kell.

---

11. MELLÉKLET

A LED-MODULOKRA ÉS A LED-MODULOKAT TARTALMAZÓ FÉNYSZÓRÓKRA VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK

1.   ÁLTALÁNOS ELŐÍRÁSOK

| 1.1. | Minden egyes benyújtott LED-modul-mintának az adott esetben azzal együtt szállított egy vagy több elektronikus fényforrás-vezérlőegységgel történő vizsgálatkor meg kell felelnie ezen előírás vonatkozó követelményeinek. |
| --- | --- |

1.1.

Minden egyes benyújtott LED-modul-mintának az adott esetben azzal együtt szállított egy vagy több elektronikus fényforrás-vezérlőegységgel történő vizsgálatkor meg kell felelnie ezen előírás vonatkozó követelményeinek.

| 1.2. | A LED-modulokat úgy kell megtervezni, hogy azok normál használat esetén üzemképesek legyenek és maradjanak. Ezenkívül nem lehet tervezési vagy gyártási hibájuk. |
| --- | --- |

1.2.

A LED-modulokat úgy kell megtervezni, hogy azok normál használat esetén üzemképesek legyenek és maradjanak. Ezenkívül nem lehet tervezési vagy gyártási hibájuk.

| 1.3. | A LED-moduloknak illetéktelen beavatkozás ellen védettnek kell lenniük. |
| --- | --- |

1.3.

A LED-moduloknak illetéktelen beavatkozás ellen védettnek kell lenniük.

| 1.4. | Az eltávolítható LED-modulokat úgy kell kialakítani, hogy:






  1.4.1. | amikor a LED-modult eltávolítják és a kérelmező által biztosított másik, de ugyanolyan fényforrásmodul-azonosítót viselő modulra cserélik, teljesítsék a fényszóró fotometriai előírásait; |
| --- | --- | --- |

1.4.

Az eltávolítható LED-modulokat úgy kell kialakítani, hogy:

1.4.1.

amikor a LED-modult eltávolítják és a kérelmező által biztosított másik, de ugyanolyan fényforrásmodul-azonosítót viselő modulra cserélik, teljesítsék a fényszóró fotometriai előírásait;

| 1.4.2. | az azonos lámpatestben lévő, eltérő fényforrásmodul-azonosító kóddal rendelkező LED-modulok nem lehetnek felcserélhetők. |
| --- | --- |

1.4.2.

az azonos lámpatestben lévő, eltérő fényforrásmodul-azonosító kóddal rendelkező LED-modulok nem lehetnek felcserélhetők.

| 1.5. | Az elektronikus fényforrásvezérlő-egység(ek) a LED-modul(ok) részét képezheti(k). |
| --- | --- |

1.5.

Az elektronikus fényforrásvezérlő-egység(ek) a LED-modul(ok) részét képezheti(k).

2.   GYÁRTÁS

| 2.1. | A LED-modulon található LED-(ek)et megfelelő rögzítőelemekkel kell ellátni. |
| --- | --- |

2.1.

A LED-modulon található LED-(ek)et megfelelő rögzítőelemekkel kell ellátni.

| 2.2. | A rögzítőelemeknek erősnek kell lenniük, és azokat szilárdan a LED-ekhez és a LED-modulhoz kell erősíteni. |
| --- | --- |

2.2.

A rögzítőelemeknek erősnek kell lenniük, és azokat szilárdan a LED-ekhez és a LED-modulhoz kell erősíteni.

3.   VIZSGÁLATI FELTÉTELEK

3.1.   Alkalmazás

| 3.1.1. | Valamennyi mintát az alábbi 4. szakaszban leírtak szerint kell vizsgálni. |
| --- | --- |

3.1.1.

Valamennyi mintát az alábbi 4. szakaszban leírtak szerint kell vizsgálni.

| 3.1.2. | A LED-modulban a fényforrás fajtájának a 48. számú előírás 2.7.1. szakaszában meghatározott fénykibocsátó diódának (LED-nek) kell lennie, különös tekintettel a látható sugárzás összetevőre. Másféle fényforrás nem megengedett. |
| --- | --- |

3.1.2.

A LED-modulban a fényforrás fajtájának a 48. számú előírás 2.7.1. szakaszában meghatározott fénykibocsátó diódának (LED-nek) kell lennie, különös tekintettel a látható sugárzás összetevőre. Másféle fényforrás nem megengedett.

3.2.   Működési feltételek

3.2.1.   A LED-modul működési feltételei

Valamennyi mintát az ezen előírás 6.2.4.4. szakaszában megadott feltételek mellett kell vizsgálni. Ha e melléklet másként nem rendelkezik, a LED-modulokat a fényszóróban, a gyártó által benyújtott formában kell vizsgálni.

3.2.2.   Környezeti hőmérséklet

Az elektromos és fotometriai jellemzők méréséhez a fényszórót száraz és nyugodt levegőviszonyok mellett 23 °C ± 5 °C környezeti hőmérsékleten kell működtetni.

3.3.   Öregítés

A LED-modult a kérelmező kérésére 15 órán át kell üzemeltetni, majd a vizsgálatok megkezdése előtt le kell hűteni a környezeti hőmérsékletre, az ezen előírásban foglaltaknak megfelelően.

4.   KÜLÖNLEGES ELŐÍRÁSOK ÉS VIZSGÁLATOK

4.1.   UV-sugárzás

Az alacsony UV-sugárzású LED-modul UV-sugárzásának meg kell felelnie az alábbi képletnek:

Formula

ahol:

| | S(λ)(egység: 1) a spektrumsúlyozó függvény; |
| --- | --- |

S(λ)(egység: 1) a spektrumsúlyozó függvény;

| | km = 683 lm/W a sugárzás fényhasznosításának legnagyobb értéke. |
| --- | --- |

km = 683 lm/W a sugárzás fényhasznosításának legnagyobb értéke.

(A többi jel meghatározását lásd a 112. sz. előírás 9. mellékletének 4.1.1. szakaszában.).

Ezt az értéket egy nanométeres intervallumokkal kell kiszámítani. Az UV-sugárzást az alábbi UV-táblázatban feltüntetett értékekkel kell súlyozni:

UV-táblázat

Értékek „Az ultraibolya sugárzásnak való kitettség határértékeire vonatkozó IRPA/INIRC iránymutatások” alapján. A nanométerben kifejezett hullámhosszértékek reprezentatív jellegűek, az egyéb értékeket interpolálni kell.

| λ | S(λ) |
| --- | --- |
| 250 | 0,430 |
| 255 | 0,520 |
| 260 | 0,650 |
| 265 | 0,810 |
| 270 | 1,000 |
| 275 | 0,960 |
| 280 | 0,880 |
| 285 | 0,770 |
| 290 | 0,640 |
| 295 | 0,540 |
| 300 | 0,300 |
| 305 | 0,060 |
| 310 | 0,015 |
| 315 | 0,003 |
| 320 | 0,001 |
| 325 | 0,00050 |
| 330 | 0,00041 |
| 335 | 0,00034 |
| 340 | 0,00028 |
| 345 | 0,00024 |
| 350 | 0,00020 |
| | |
| 355 | 0,00016 |
| 360 | 0,00013 |
| 365 | 0,00011 |
| 370 | 0,00009 |
| 375 | 0,000077 |
| 380 | 0,000064 |
| 385 | 0,000053 |
| 390 | 0,000044 |
| 395 | 0,000036 |
| 400 | 0,000030 |
| | |

λ

S(λ)

250

0,430

255

0,520

260

0,650

265

0,810

270

1,000

275

0,960

280

0,880

285

0,770

290

0,640

295

0,540

300

0,300

305

0,060

310

0,015

315

0,003

320

0,001

325

0,00050

330

0,00041

335

0,00034

340

0,00028

345

0,00024

350

0,00020

355

0,00016

360

0,00013

365

0,00011

370

0,00009

375

0,000077

380

0,000064

385

0,000053

390

0,000044

395

0,000036

400

0,000030

---

| 14.6.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 176/128 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 176/128

---

A nemzetközi közjog értelmében jogi hatállyal kizárólag az ENSZ-EGB eredeti szövegei rendelkeznek. Ennek az előírásnak a státusa és hatálybalépésének időpontja az ENSZ-EGB TRANS/WP.29/343 sz. státusdokumentumának legutóbbi változatában ellenőrizhető a következő weboldalon: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Az Egyesült Nemzetek Szervezete Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 113. számú előírása – Egységes rendelkezések a gépjárművek szimmetrikus tompított fényt, távolsági fényt vagy mindkettőt kibocsátó, izzólámpával, gázkisüléses fényforrással vagy LED-modullal felszerelt fényszóróinak jóváhagyásáról

Tartalmaz minden olyan szöveget, amely az alábbi időpontig érvényes volt:

Az előírás 01. módosítássorozatának 3. kiegészítése – Hatálybalépés dátuma: 2014. október 9.

TARTALOMJEGYZÉK

ALKALMAZÁSI KÖR

| 1. | Fogalommeghatározások |
| --- | --- |

1.

| 2. | A fényszórók jóváhagyására irányuló kérelem |
| --- | --- |

2.

| 3. | Jelölések |
| --- | --- |

3.

| 4. | Jóváhagyás |
| --- | --- |

4.

| 5. | Általános követelmények |
| --- | --- |

5.

| 6. | Megvilágítás |
| --- | --- |

6.

| 7. | Szín |
| --- | --- |

7.

| 8. | A fényszórótípus módosítása és a jóváhagyás kiterjesztése |
| --- | --- |

8.

| 9. | A gyártás megfelelősége |
| --- | --- |

9.

| 10. | Szankciók nem megfelelő gyártás esetén |
| --- | --- |

10.

| 11. | A gyártás végleges leállítása |
| --- | --- |

11.

| 12. | A jóváhagyási vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok és a típusjóváhagyó hatóság neve és címe |
| --- | --- |

12.

| 13. | Átmeneti rendelkezések |
| --- | --- |

13.

MELLÉKLETEK

| 1. | Értesítés |
| --- | --- |

1.

| 2. | Példák a jóváhagyási jelek elrendezésére |
| --- | --- |

2.

| 3. | Gömbi koordinátamérő rendszer és a vizsgálati pontok elhelyezkedése |
| --- | --- |

3.

| 4. | A fényszórók fénytani jellemzőinek üzemeltetés közbeni stabilitására vonatkozó vizsgálatok – B, C, D és E osztályú, teljes fényszórókon végzett vizsgálatok |
| --- | --- |

4.

| 5. | A gyártásmegfelelőség ellenőrzésére szolgáló eljárásokra vonatkozó minimális követelmények |
| --- | --- |

5.

| 6. | A műanyag lencséket tartalmazó lámpákra vonatkozó követelmények – Lencsék, anyagminták és teljes lámpák vizsgálata |
| --- | --- |

6.

| 7. | A hatósági mintavételre vonatkozó minimális követelmények |
| --- | --- |

7.

| 8. | A fénytani jellemzők stabilitásának vizsgálatára vonatkozó üzemeltetési idők áttekintése |
| --- | --- |

8.

| 9. | A világos-sötét határvonal meghatározása és élessége a szimmetrikus tompított fényt kibocsátó fényszórók esetében és a világos–sötét határvonal segítségével való beállítási eljárás |
| --- | --- |

9.

| 10. | Vonatkoztatási középpont |
| --- | --- |

10.

| 11. | Feszültségjelölések |
| --- | --- |

11.

| 12. | A LED-modulokra és LED-modulokat tartalmazó fényszórókra vonatkozó követelmények |
| --- | --- |

12.

ALKALMAZÁSI KÖR (1)
   (2),

Ez az előírás az L és T kategóriájú járművek fényszóróira vonatkozik (3).

1.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

Ezen előírás alkalmazásában:

| 1.1. | „Lencse”: a fényszóró (egység) külső része, amely az átvilágított felületen keresztül átengedi a fényt. |
| --- | --- |

1.1.

„Lencse”: a fényszóró (egység) külső része, amely az átvilágított felületen keresztül átengedi a fényt.

| 1.2. | „Bevonat”: az a termék vagy azok a termékek, amelye(ke)t egy vagy több rétegben felvisznek a lencse külső felületére. |
| --- | --- |

1.2.

„Bevonat”: az a termék vagy azok a termékek, amelye(ke)t egy vagy több rétegben felvisznek a lencse külső felületére.

| 1.3. | „Eltérő típusú fényszórók”: olyan fényszórók, amelyek az alábbi lényeges jellemzők tekintetében eltérnek egymástól:






  1.3.1. | márkanév vagy védjegy; |
| --- | --- | --- |

1.3.

„Eltérő típusú fényszórók”: olyan fényszórók, amelyek az alábbi lényeges jellemzők tekintetében eltérnek egymástól:

1.3.1.

márkanév vagy védjegy;

| 1.3.2. | az optikai rendszer jellemzői; |
| --- | --- |

1.3.2.

az optikai rendszer jellemzői;

| 1.3.3. | olyan alkatrészek használata vagy hiánya, melyek üzem közben visszatükrözéssel, fénytöréssel, fényelnyeléssel és/vagy fényátalakítással képesek módosítani az optikai hatásokat; |
| --- | --- |

1.3.3.

olyan alkatrészek használata vagy hiánya, melyek üzem közben visszatükrözéssel, fénytöréssel, fényelnyeléssel és/vagy fényátalakítással képesek módosítani az optikai hatásokat;

| 1.3.4. | a kibocsátott fény fajtája (tompított fény, távolsági fény vagy mindkettő); |
| --- | --- |

1.3.4.

a kibocsátott fény fajtája (tompított fény, távolsági fény vagy mindkettő);

| 1.3.5. | a felhasznált izzólámpa (izzólámpák) kategóriája, a gázkisüléses fényforrás vagy a fényforrásmodul egyedi azonosító kódja(i). |
| --- | --- |

1.3.5.

a felhasznált izzólámpa (izzólámpák) kategóriája, a gázkisüléses fényforrás vagy a fényforrásmodul egyedi azonosító kódja(i).

| 1.4. | „Különböző (A, B, C, D vagy E) »osztályú« fényszórók”: bizonyos fénytani tulajdonságok alapján azonosított fényszórók. |
| --- | --- |

1.4.

„Különböző (A, B, C, D vagy E) »osztályú« fényszórók”: bizonyos fénytani tulajdonságok alapján azonosított fényszórók.

| 1.5. | „A berendezés által kibocsátott fény színe”: erre az előírásra a 48. számú előírásban és a típusjóváhagyás iránti kérelem benyújtásának időpontjában hatályban lévő módosítássorozataiban szereplő, a kibocsátott fény színére vonatkozó fogalommeghatározások érvényesek. |
| --- | --- |

1.5.

„A berendezés által kibocsátott fény színe”: erre az előírásra a 48. számú előírásban és a típusjóváhagyás iránti kérelem benyújtásának időpontjában hatályban lévő módosítássorozataiban szereplő, a kibocsátott fény színére vonatkozó fogalommeghatározások érvényesek.

| 1.6. | A két fényszóróból álló rendszerek esetében azonban a jármű bal oldalán történő beépítésre tervezett berendezések és a nekik megfelelő, jobb oldali beépítésre tervezett berendezések azonos típusú berendezésnek minősülnek. |
| --- | --- |

1.6.

A két fényszóróból álló rendszerek esetében azonban a jármű bal oldalán történő beépítésre tervezett berendezések és a nekik megfelelő, jobb oldali beépítésre tervezett berendezések azonos típusú berendezésnek minősülnek.

| 1.7. | Az ezen előírásban szereplő, a szabványos (etalon) izzólámpákra és a 37. számú előírásra tett hivatkozások a 37. számú előírásra, valamint annak a típusjóváhagyás iránti kérelem benyújtása idején hatályos módosítássorozataira vonatkoznak. |
| --- | --- |

1.7.

Az ezen előírásban szereplő, a szabványos (etalon) izzólámpákra és a 37. számú előírásra tett hivatkozások a 37. számú előírásra, valamint annak a típusjóváhagyás iránti kérelem benyújtása idején hatályos módosítássorozataira vonatkoznak.

| 1.8. | Az ezen előírásban szereplő, a szabványos (etalon) gázkisüléses fényforrásokra és a 99. számú előírásra tett hivatkozások a 99. számú előírásra, valamint annak a típusjóváhagyás iránti kérelem benyújtása idején hatályos módosítássorozataira vonatkoznak. |
| --- | --- |

1.8.

Az ezen előírásban szereplő, a szabványos (etalon) gázkisüléses fényforrásokra és a 99. számú előírásra tett hivatkozások a 99. számú előírásra, valamint annak a típusjóváhagyás iránti kérelem benyújtása idején hatályos módosítássorozataira vonatkoznak.

| 1.9. | „Kiegészítő világító egység”: a fényszórórendszer kanyarvilágítást biztosító része. A kiegészítő világító egység, amely független a fő tompított fényt kibocsátó berendezéstől, optikai, mechanikus és elektronikus alkatrészekből állhat, és csoportosítható és/vagy összeépíthető más világító vagy fényjelző berendezésekkel. |
| --- | --- |

1.9.

„Kiegészítő világító egység”: a fényszórórendszer kanyarvilágítást biztosító része. A kiegészítő világító egység, amely független a fő tompított fényt kibocsátó berendezéstől, optikai, mechanikus és elektronikus alkatrészekből állhat, és csoportosítható és/vagy összeépíthető más világító vagy fényjelző berendezésekkel.

| 1.10. | A 48., 53. és 74. számú előírásban, valamint azoknak a típusjóváhagyás iránti kérelem benyújtása idején hatályos módosítássorozataiban szereplő vonatkozó fogalommeghatározások ezen előírásra is érvényesek. |
| --- | --- |

1.10.

A 48., 53. és 74. számú előírásban, valamint azoknak a típusjóváhagyás iránti kérelem benyújtása idején hatályos módosítássorozataiban szereplő vonatkozó fogalommeghatározások ezen előírásra is érvényesek.

2.   A FÉNYSZÓRÓK JÓVÁHAGYÁSÁRA IRÁNYULÓ KÉRELEM (4)

| 2.1. | A jóváhagyási kérelmet a márkanév vagy védjegy tulajdonosa vagy annak jogszerűen meghatalmazott képviselője nyújtja be. A kérelemnek a következőket kell tartalmaznia:






  2.1.1. | a fényszóró tompított fény és távolsági fény vagy csak az egyik típusú fény kibocsátására szolgál-e; |
| --- | --- | --- |

2.1.

A jóváhagyási kérelmet a márkanév vagy védjegy tulajdonosa vagy annak jogszerűen meghatalmazott képviselője nyújtja be. A kérelemnek a következőket kell tartalmaznia:

2.1.1.

a fényszóró tompított fény és távolsági fény vagy csak az egyik típusú fény kibocsátására szolgál-e;

| 2.1.2. | A, B, C, D vagy E osztályú fényszóróról van-e szó; |
| --- | --- |

2.1.2.

A, B, C, D vagy E osztályú fényszóróról van-e szó;

| 2.1.3. | a felhasznált izzólámpák (ha vannak ilyenek) kategóriája a 37. számú előírásban és a típusjóváhagyás iránti kérelem benyújtása idején hatályos módosítássorozataiban szereplő felsorolás szerint; |
| --- | --- |

2.1.3.

a felhasznált izzólámpák (ha vannak ilyenek) kategóriája a 37. számú előírásban és a típusjóváhagyás iránti kérelem benyújtása idején hatályos módosítássorozataiban szereplő felsorolás szerint;

| 2.1.4. | a gázkisüléses fényforrás (ha van ilyen) kategóriája a 99. számú előírásban szereplő felsorolás szerint; |
| --- | --- |

2.1.4.

a gázkisüléses fényforrás (ha van ilyen) kategóriája a 99. számú előírásban szereplő felsorolás szerint;

| 2.1.5. | LED-modulok esetében (ha vannak ilyenek) a fényforrásmodul egyedi azonosító kódja(i); |
| --- | --- |

2.1.5.

LED-modulok esetében (ha vannak ilyenek) a fényforrásmodul egyedi azonosító kódja(i);

| 2.1.6. | a kiegészítő világító egységek (ha vannak ilyenek) azonosító kódja(i). |
| --- | --- |

2.1.6.

a kiegészítő világító egységek (ha vannak ilyenek) azonosító kódja(i).

| 2.2. | Minden jóváhagyási kérelemhez csatolni kell a következőket:






  2.2.1. | a fényszóró típusának azonosításához megfelelő részletességű rajzok – a fényszóró elölnézete a lencse bordázatának (ha van ilyen) részletrajzaival, valamint a fényszóró keresztmetszete – három példányban. A rajzokon fel kell tüntetni a jóváhagyási jel számára fenntartott helyet, valamint adott esetben a következőket:






  a) | LED-modul esetében a modul egyedi azonosító kódja számára fenntartott hely; |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.

Minden jóváhagyási kérelemhez csatolni kell a következőket:

2.2.1.

a fényszóró típusának azonosításához megfelelő részletességű rajzok – a fényszóró elölnézete a lencse bordázatának (ha van ilyen) részletrajzaival, valamint a fényszóró keresztmetszete – három példányban. A rajzokon fel kell tüntetni a jóváhagyási jel számára fenntartott helyet, valamint adott esetben a következőket:

a)

LED-modul esetében a modul egyedi azonosító kódja számára fenntartott hely;

| b) | kiegészítő világító egység esetében a kiegészítő világító egység és a fő tompított fényt kibocsátó fényszóró egyedi azonosító kódja számára fenntartott hely; |
| --- | --- |

b)

kiegészítő világító egység esetében a kiegészítő világító egység és a fő tompított fényt kibocsátó fényszóró egyedi azonosító kódja számára fenntartott hely;

| c) | kiegészítő világító egység esetében a kiegészítő világító egység beépítésére vonatkozó, a 6.2.8. szakasz előírásainak megfelelő geometriai feltételek; |
| --- | --- |

c)

kiegészítő világító egység esetében a kiegészítő világító egység beépítésére vonatkozó, a 6.2.8. szakasz előírásainak megfelelő geometriai feltételek;

| 2.2.2. | rövid műszaki leírás a következőkről:






  2.2.2.1. | gázkisüléses lámpák esetében a vezérlőelőtét(ek) gyártmánya és típusa, amennyiben a vezérlőelőtét(ek) nincs(enek) egybeépítve a fényforrással; |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

rövid műszaki leírás a következőkről:

2.2.2.1.

gázkisüléses lámpák esetében a vezérlőelőtét(ek) gyártmánya és típusa, amennyiben a vezérlőelőtét(ek) nincs(enek) egybeépítve a fényforrással;

| 2.2.2.2. | LED-modulok esetében:






  a) | a LED-modul(ok) rövid műszaki leírása; |
| --- | --- | --- |

2.2.2.2.

LED-modulok esetében:

a)

a LED-modul(ok) rövid műszaki leírása;

| b) | a méreteket, az alapvető elektromos, illetve fénytani értékeket, valamint az objektív fényáramot feltüntető rajz, továbbá valamennyi LED-modul esetében annak feltüntetése, hogy a modul cserélhető-e; |
| --- | --- |

b)

a méreteket, az alapvető elektromos, illetve fénytani értékeket, valamint az objektív fényáramot feltüntető rajz, továbbá valamennyi LED-modul esetében annak feltüntetése, hogy a modul cserélhető-e;

| c) | elektronikus fényforrás-vezérlőegység esetében a jóváhagyási vizsgálathoz szükséges elektromos interfészre vonatkozó információk; |
| --- | --- |

c)

elektronikus fényforrás-vezérlőegység esetében a jóváhagyási vizsgálathoz szükséges elektromos interfészre vonatkozó információk;

| 2.2.2.3. | a kanyarvilágítás biztosítására szolgáló fényszórók esetében a 6.2.8.1. szakaszban meghatározott követelménynek megfelelő minimális harántirányú dőlésszög; |
| --- | --- |

2.2.2.3.

a kanyarvilágítás biztosítására szolgáló fényszórók esetében a 6.2.8.1. szakaszban meghatározott követelménynek megfelelő minimális harántirányú dőlésszög;

| 2.2.3. | két mintadarab az adott fényszórótípusból. Két fényszóróból álló rendszer esetében az egyik minta a jármű bal oldalára, a másik pedig a jármű jobb oldalára való beépítésre tervezett fényszóró; |
| --- | --- |

2.2.3.

két mintadarab az adott fényszórótípusból. Két fényszóróból álló rendszer esetében az egyik minta a jármű bal oldalára, a másik pedig a jármű jobb oldalára való beépítésre tervezett fényszóró;

| 2.2.4. | csak B, C, D vagy E osztályú fényszórók esetén a lencse anyagát alkotó műanyag vizsgálatához szükséges eszközök:






  2.2.4.1. | a B, C, D és E osztály esetében 14 lencse;






  2.2.4.1.1. | a B, C, D és E osztály esetében a lencsék közül tízet olyan, legalább 60 × 80 mm méretű anyagmintával lehet helyettesíteni, amelynek sík vagy domború külső felülete van, és a közepén legalább 15 × 15 mm méretű, alapvetően sík (legalább 300 mm görbületi sugarú) felülettel rendelkezik; |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.4.

csak B, C, D vagy E osztályú fényszórók esetén a lencse anyagát alkotó műanyag vizsgálatához szükséges eszközök:

2.2.4.1.

a B, C, D és E osztály esetében 14 lencse;

2.2.4.1.1.

a B, C, D és E osztály esetében a lencsék közül tízet olyan, legalább 60 × 80 mm méretű anyagmintával lehet helyettesíteni, amelynek sík vagy domború külső felülete van, és a közepén legalább 15 × 15 mm méretű, alapvetően sík (legalább 300 mm görbületi sugarú) felülettel rendelkezik;

| 2.2.4.1.2. | a lencséket vagy anyagmintákat a sorozatgyártásban alkalmazandó módszerrel kell elkészíteni; |
| --- | --- |

2.2.4.1.2.

a lencséket vagy anyagmintákat a sorozatgyártásban alkalmazandó módszerrel kell elkészíteni;

| 2.2.4.2. | egy fényvisszaverő, amelyre a lencsék a gyártó utasításai szerint felszerelhetők; |
| --- | --- |

2.2.4.2.

egy fényvisszaverő, amelyre a lencsék a gyártó utasításai szerint felszerelhetők;

| 2.2.5. | a 99. számú előírás szerinti fényforrással vagy kizárólag LED-modulokkal felszerelt fényszórók esetében a műanyagból készült fényáteresztő alkatrészeknek a fényszóró fényforrásaiból származó ultraibolya (UV) sugárzással szembeni ellenálló képessége vizsgálatához szükséges eszközök:






  2.2.5.1. | egy-egy minta a fényszórónál felhasznált anyagokból vagy pedig egy fényszóróminta, amely tartalmazza ezeket. Az anyagmintáknak ugyanolyan megjelenésűeknek és felületi kikészítésűeknek kell lenniük, mint ahogyan a jóváhagyásra benyújtott fényszóróban előfordulnak. |
| --- | --- | --- |

2.2.5.

a 99. számú előírás szerinti fényforrással vagy kizárólag LED-modulokkal felszerelt fényszórók esetében a műanyagból készült fényáteresztő alkatrészeknek a fényszóró fényforrásaiból származó ultraibolya (UV) sugárzással szembeni ellenálló képessége vizsgálatához szükséges eszközök:

2.2.5.1.

egy-egy minta a fényszórónál felhasznált anyagokból vagy pedig egy fényszóróminta, amely tartalmazza ezeket. Az anyagmintáknak ugyanolyan megjelenésűeknek és felületi kikészítésűeknek kell lenniük, mint ahogyan a jóváhagyásra benyújtott fényszóróban előfordulnak.

| 2.2.5.2. | A belül alkalmazott anyagoknak a fényforrásból származó ultraibolya-sugárzással szembeni ellenálló képességének a vizsgálata nem szükséges:






  2.2.5.2.1. | amennyiben a 99. számú előírásban meghatározott, alacsony UV sugárzású gázkisüléses fényforrást alkalmaznak, vagy |
| --- | --- | --- |

2.2.5.2.

A belül alkalmazott anyagoknak a fényforrásból származó ultraibolya-sugárzással szembeni ellenálló képességének a vizsgálata nem szükséges:

2.2.5.2.1.

amennyiben a 99. számú előírásban meghatározott, alacsony UV sugárzású gázkisüléses fényforrást alkalmaznak, vagy

| 2.2.5.2.2. | ha csak az ezen előírás 12. mellékletében meghatározott, alacsony UV sugárzású LED-modulokat alkalmaznak, vagy |
| --- | --- |

2.2.5.2.2.

ha csak az ezen előírás 12. mellékletében meghatározott, alacsony UV sugárzású LED-modulokat alkalmaznak, vagy

| 2.2.5.2.3. | ha megfelelő védelmet, pl. üvegszűrőt alkalmaztak a fényszórók érintett alkatrészeinek UV sugárzás elleni védelmére; |
| --- | --- |

2.2.5.2.3.

ha megfelelő védelmet, pl. üvegszűrőt alkalmaztak a fényszórók érintett alkatrészeinek UV sugárzás elleni védelmére;

| 2.2.6. | adott esetben vezérlőelőtét vagy elektronikus fényforrás-vezérlőegység. |
| --- | --- |

2.2.6.

adott esetben vezérlőelőtét vagy elektronikus fényforrás-vezérlőegység.

| 2.3. | A lencsék és bevonatok anyaga mellé csatolni kell az anyagok jellemzőiről készült vizsgálati jegyzőkönyvet, amennyiben ezeket már megvizsgálták. |
| --- | --- |

2.3.

A lencsék és bevonatok anyaga mellé csatolni kell az anyagok jellemzőiről készült vizsgálati jegyzőkönyvet, amennyiben ezeket már megvizsgálták.

3.   JELÖLÉSEK

| 3.1. | A jóváhagyásra benyújtott fényszórótípusoknak a kérelmező márkanevét vagy védjegyét kell viselniük. |
| --- | --- |

3.1.

A jóváhagyásra benyújtott fényszórótípusoknak a kérelmező márkanevét vagy védjegyét kell viselniük.

| 3.2. | A lencsén és a fényszórótesten (5) megfelelő méretű helyet kell hagyni a jóváhagyási jel és a 4. szakaszban leírt kiegészítő jelölések elhelyezéséhez; ezeket a helyeket a fenti 2.2.1. szakaszban említett rajzokon fel kell tüntetni. |
| --- | --- |

3.2.

A lencsén és a fényszórótesten (5) megfelelő méretű helyet kell hagyni a jóváhagyási jel és a 4. szakaszban leírt kiegészítő jelölések elhelyezéséhez; ezeket a helyeket a fenti 2.2.1. szakaszban említett rajzokon fel kell tüntetni.

| 3.3. | A fényszóró hátlapján fel kell tüntetni a használt izzólámpa vagy gázkisüléses fényforrás kategóriáját. |
| --- | --- |

3.3.

A fényszóró hátlapján fel kell tüntetni a használt izzólámpa vagy gázkisüléses fényforrás kategóriáját.

| 3.4. | Az E osztályú fényszórók fénykibocsátó felületén feltüntethető a vonatkoztatási középpont a 10. mellékletben foglaltak szerint. |
| --- | --- |

3.4.

Az E osztályú fényszórók fénykibocsátó felületén feltüntethető a vonatkoztatási középpont a 10. mellékletben foglaltak szerint.

| 3.5. | Az E osztályú fényszórókon a 11. mellékletben foglaltak szerint fel kell tüntetni a feszültségjelöléseket. |
| --- | --- |

3.5.

Az E osztályú fényszórókon a 11. mellékletben foglaltak szerint fel kell tüntetni a feszültségjelöléseket.

| 3.6. | A LED-modullal (modulokkal) felszerelt fényszórókon fel kell tüntetni a névleges feszültséget és teljesítményt, valamint a fényforrásmodul egyedi azonosító kódját. |
| --- | --- |

3.6.

A LED-modullal (modulokkal) felszerelt fényszórókon fel kell tüntetni a névleges feszültséget és teljesítményt, valamint a fényforrásmodul egyedi azonosító kódját.

| 3.7. | A fényszóróval együttesen jóváhagyásra benyújtott LED-modul(ok)on fel kell tüntetni a következőket:






  3.7.1. | a kérelmező által használt márkanév vagy védjegy. Ennek a jelölésnek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie; |
| --- | --- | --- |

3.7.

A fényszóróval együttesen jóváhagyásra benyújtott LED-modul(ok)on fel kell tüntetni a következőket:

3.7.1.

a kérelmező által használt márkanév vagy védjegy. Ennek a jelölésnek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie;

| 3.7.2. | a modul egyedi azonosító kódja. Ennek a jelölésnek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie.
  Az egyedi azonosító kód a „MODULE” szót rövidítő „MD” betűcsoporttal kezdődik, amelyet a 4.2.1. szakasz szerinti, nem körbe írt jóváhagyási jel, és több eltérő fényforrásmodul használata esetében további jelölések vagy karakterek követnek. Ezt az egyedi azonosító kódot fel kell tüntetni a fenti 2.2.1. szakaszban említett rajzokon. A jóváhagyási jelnek nem kell megegyeznie az azon a fényszórón szereplő jóváhagyási jellel, melyhez a modult használják, de mindkét jelölésnek ugyanattól a kérelmezőtől kell származnia. |
| --- | --- |

3.7.2.

a modul egyedi azonosító kódja. Ennek a jelölésnek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie.

Az egyedi azonosító kód a „MODULE” szót rövidítő „MD” betűcsoporttal kezdődik, amelyet a 4.2.1. szakasz szerinti, nem körbe írt jóváhagyási jel, és több eltérő fényforrásmodul használata esetében további jelölések vagy karakterek követnek. Ezt az egyedi azonosító kódot fel kell tüntetni a fenti 2.2.1. szakaszban említett rajzokon. A jóváhagyási jelnek nem kell megegyeznie az azon a fényszórón szereplő jóváhagyási jellel, melyhez a modult használják, de mindkét jelölésnek ugyanattól a kérelmezőtől kell származnia.

| 3.7.3. | Ha a LED-modulok nem cserélhetőek, nem szükséges jelöléssel ellátni őket. |
| --- | --- |

3.7.3.

Ha a LED-modulok nem cserélhetőek, nem szükséges jelöléssel ellátni őket.

| 3.8. | Ha a LED-modul(ok) működtetésére olyan elektronikus fényforrás-vezérlőegységet használnak, amely nincs a LED-modulba beépítve, a vezérlőegységen fel kell tüntetni az egyedi azonosító kódo(ka)t, valamint a névleges feszültséget és teljesítményt. |
| --- | --- |

3.8.

Ha a LED-modul(ok) működtetésére olyan elektronikus fényforrás-vezérlőegységet használnak, amely nincs a LED-modulba beépítve, a vezérlőegységen fel kell tüntetni az egyedi azonosító kódo(ka)t, valamint a névleges feszültséget és teljesítményt.

| 3.9. | Kiegészítő világító egység(ek) használata esetén a fő tompított fényt kibocsátó fényszórón fel kell tüntetni a lenti 3.10.2. szakaszban említett kiegészítő világító egység(ek) egyedi azonosító kódját. |
| --- | --- |

3.9.

Kiegészítő világító egység(ek) használata esetén a fő tompított fényt kibocsátó fényszórón fel kell tüntetni a lenti 3.10.2. szakaszban említett kiegészítő világító egység(ek) egyedi azonosító kódját.

| 3.10. | A kiegészítő világító egység(ek)en a következő jelöléseket kell feltüntetni:






  3.10.1. | a kérelmező által használt márkanév vagy védjegy. Ennek a jelölésnek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie; |
| --- | --- | --- |

3.10.

A kiegészítő világító egység(ek)en a következő jelöléseket kell feltüntetni:

3.10.1.

a kérelmező által használt márkanév vagy védjegy. Ennek a jelölésnek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie;

| 3.10.2. | izzólámpa esetében az izzólámpa kategóriája és/vagy
  LED-modul(ok) esetében a modul(ok) névleges feszültsége és teljesítménye, valamint egyedi azonosító kódja; |
| --- | --- |

3.10.2.

izzólámpa esetében az izzólámpa kategóriája és/vagy

LED-modul(ok) esetében a modul(ok) névleges feszültsége és teljesítménye, valamint egyedi azonosító kódja;

| 3.10.3. | a kiegészítő világító egység(ek) egyedi azonosító kódja. Ennek a jelölésnek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie.
  Az egyedi azonosító kód az „Additional Lighting Unit” kifejezést rövidítő „ALU” betűcsoporttal kezdődik, amelyet a 4.2.1. szakasz szerinti, nem körbe írt jóváhagyási jel (pl. ALU E43 1234), illetve több, egymástól eltérő kiegészítő világító egység alkalmazása esetén további szimbólum vagy karakter követ (pl. ALU E43 1234-A, ALU E43 1234-B). Ezt az egyedi azonosító kódot fel kell tüntetni a fenti 2.2.1. szakaszban említett rajzokon is. A jóváhagyási jelnek nem kell megegyeznie az azon a fényszórón szereplő jóváhagyási jellel, melyhez a kiegészítő világító egység(ek)et használják, de mindkét jelölésnek ugyanattól a kérelmezőtől kell származnia. |
| --- | --- |

3.10.3.

a kiegészítő világító egység(ek) egyedi azonosító kódja. Ennek a jelölésnek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie.

Az egyedi azonosító kód az „Additional Lighting Unit” kifejezést rövidítő „ALU” betűcsoporttal kezdődik, amelyet a 4.2.1. szakasz szerinti, nem körbe írt jóváhagyási jel (pl. ALU E43 1234), illetve több, egymástól eltérő kiegészítő világító egység alkalmazása esetén további szimbólum vagy karakter követ (pl. ALU E43 1234-A, ALU E43 1234-B). Ezt az egyedi azonosító kódot fel kell tüntetni a fenti 2.2.1. szakaszban említett rajzokon is. A jóváhagyási jelnek nem kell megegyeznie az azon a fényszórón szereplő jóváhagyási jellel, melyhez a kiegészítő világító egység(ek)et használják, de mindkét jelölésnek ugyanattól a kérelmezőtől kell származnia.

4.   JÓVÁHAGYÁS

4.1.   Általános információk

| 4.1.1. | Amennyiben a fényszórótípus valamennyi, a 2. szakasznak megfelelően benyújtott mintája teljesíti ezen előírás követelményeit, a jóváhagyást meg kell adni. |
| --- | --- |

4.1.1.

Amennyiben a fényszórótípus valamennyi, a 2. szakasznak megfelelően benyújtott mintája teljesíti ezen előírás követelményeit, a jóváhagyást meg kell adni.

| 4.1.2. | Ha a csoportosított, kombinált vagy összeépített lámpák több előírás követelményeinek is megfelelnek, elegendő a fényszórót egyetlen nemzetközi jóváhagyási jellel ellátni, feltéve, hogy minden egyes csoportosított, kombinált vagy összeépített lámpa megfelel a vonatkozó rendelkezéseknek. |
| --- | --- |

4.1.2.

Ha a csoportosított, kombinált vagy összeépített lámpák több előírás követelményeinek is megfelelnek, elegendő a fényszórót egyetlen nemzetközi jóváhagyási jellel ellátni, feltéve, hogy minden egyes csoportosított, kombinált vagy összeépített lámpa megfelel a vonatkozó rendelkezéseknek.

| 4.1.3. | Mindegyik jóváhagyott típushoz jóváhagyási számot kell rendelni. Ennek első két számjegye a jóváhagyás időpontjában hatályos, az előírást lényeges műszaki tartalommal módosító legutóbbi módosításcsomag száma. Ugyanazon szerződő fél nem rendelheti ugyanazt a számot az előírás hatálya alá tartozó több fényszórótípushoz. |
| --- | --- |

4.1.3.

Mindegyik jóváhagyott típushoz jóváhagyási számot kell rendelni. Ennek első két számjegye a jóváhagyás időpontjában hatályos, az előírást lényeges műszaki tartalommal módosító legutóbbi módosításcsomag száma. Ugyanazon szerződő fél nem rendelheti ugyanazt a számot az előírás hatálya alá tartozó több fényszórótípushoz.

| 4.1.4. | A fényszórók adott típusának ezen előírás szerinti jóváhagyásáról vagy a jóváhagyás elutasításáról, kiterjesztéséről vagy visszavonásáról, illetve a gyártás végleges leállításáról értesíteni kell az 1958. évi egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó feleket az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő nyomtatványon. |
| --- | --- |

4.1.4.

A fényszórók adott típusának ezen előírás szerinti jóváhagyásáról vagy a jóváhagyás elutasításáról, kiterjesztéséről vagy visszavonásáról, illetve a gyártás végleges leállításáról értesíteni kell az 1958. évi egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó feleket az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő nyomtatványon.

| 4.1.5. | A 3.1. szakaszban előírt jel mellett a 4.2. és 4.3. szakaszban leírt jóváhagyási jelet is fel kell tüntetni az előírás szerint jóváhagyott típusnak megfelelő valamennyi fényszórón, a 3.2. szakaszban megadott helyeken. |
| --- | --- |

4.1.5.

A 3.1. szakaszban előírt jel mellett a 4.2. és 4.3. szakaszban leírt jóváhagyási jelet is fel kell tüntetni az előírás szerint jóváhagyott típusnak megfelelő valamennyi fényszórón, a 3.2. szakaszban megadott helyeken.

4.2.   A jóváhagyási jel felépítése

A jóváhagyási jel részei

| 4.2.1. | A nemzetközi jóváhagyási jel, amely az alábbiakat foglalja magában:






  4.2.1.1. | egy kör, benne az „E” betű és a jóváhagyó ország egyedi azonosító száma (6); |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

A nemzetközi jóváhagyási jel, amely az alábbiakat foglalja magában:

4.2.1.1.

egy kör, benne az „E” betű és a jóváhagyó ország egyedi azonosító száma (6);

| 4.2.1.2. | a 4.1.3. szakaszban előírt jóváhagyási szám. |
| --- | --- |

4.2.1.2.

a 4.1.3. szakaszban előírt jóváhagyási szám.

| 4.2.2. | A következő kiegészítő szimbólum:






  4.2.2.1. | egy vízszintes, kétirányú nyíl, amelynek csúcsa balra és jobbra mutat; |
| --- | --- | --- |

4.2.2.

A következő kiegészítő szimbólum:

4.2.2.1.

egy vízszintes, kétirányú nyíl, amelynek csúcsa balra és jobbra mutat;

| 4.2.2.2. | azokon a fényszórókon, amelyek az előírás rendelkezéseinek csak a tompított fény tekintetében felelnek meg, a „C-AS” jelzés A osztályú fényszóró, a „C-BS” jelzés B osztályú fényszóró, a „WC-CS” jelzés C osztályú fényszóró, a „WC-DS” jelzés D osztályú és a „WC-ES” jelzés E osztályú fényszóró esetén; |
| --- | --- |

4.2.2.2.

azokon a fényszórókon, amelyek az előírás rendelkezéseinek csak a tompított fény tekintetében felelnek meg, a „C-AS” jelzés A osztályú fényszóró, a „C-BS” jelzés B osztályú fényszóró, a „WC-CS” jelzés C osztályú fényszóró, a „WC-DS” jelzés D osztályú és a „WC-ES” jelzés E osztályú fényszóró esetén;

| 4.2.2.3. | azokon a fényszórókon, amelyek az előírás rendelkezéseinek csak a távolsági fény tekintetében felelnek meg, az „R-BS” jelzés B osztályú fényszóró, a „WR-CS” jelzés C osztályú fényszóró, a „WR-DS” jelzés D osztályú fényszóró és a „WR-ES” jelzés E osztályú fényszóró esetén; |
| --- | --- |

4.2.2.3.

azokon a fényszórókon, amelyek az előírás rendelkezéseinek csak a távolsági fény tekintetében felelnek meg, az „R-BS” jelzés B osztályú fényszóró, a „WR-CS” jelzés C osztályú fényszóró, a „WR-DS” jelzés D osztályú fényszóró és a „WR-ES” jelzés E osztályú fényszóró esetén;

| 4.2.2.4. | azokon a fényszórókon, amelyek az előírás rendelkezéseinek a tompított fény és a távolsági fény tekintetében egyaránt megfelelnek, a „CR-BS” jelzés B osztályú fényszóró, a „WCR-CS” jelzés C osztályú fényszóró, a „WCR-DS” jelzés D osztályú fényszóró és a „WCR-ES” jelzés E osztályú fényszóró esetén; |
| --- | --- |

4.2.2.4.

azokon a fényszórókon, amelyek az előírás rendelkezéseinek a tompított fény és a távolsági fény tekintetében egyaránt megfelelnek, a „CR-BS” jelzés B osztályú fényszóró, a „WCR-CS” jelzés C osztályú fényszóró, a „WCR-DS” jelzés D osztályú fényszóró és a „WCR-ES” jelzés E osztályú fényszóró esetén;

| 4.2.2.5. | a műanyag lencsével ellátott fényszórók esetén a fenti 4.2.1–4.2.2. szakaszban előírt jelek mellett a „PL” betűcsoport; |
| --- | --- |

4.2.2.5.

a műanyag lencsével ellátott fényszórók esetén a fenti 4.2.1–4.2.2. szakaszban előírt jelek mellett a „PL” betűcsoport;

| 4.2.2.6. | az A osztályú fényszórók kivételével az előírás rendelkezéseinek megfelelő, távolsági fény kibocsátására szolgáló fényszórókon a körben elhelyezett „E” betű mellett a lenti 6.3.4. szakasz szerinti mutatószám, amely a legnagyobb fényerősséget fejezi ki. |
| --- | --- |

4.2.2.6.

az A osztályú fényszórók kivételével az előírás rendelkezéseinek megfelelő, távolsági fény kibocsátására szolgáló fényszórókon a körben elhelyezett „E” betű mellett a lenti 6.3.4. szakasz szerinti mutatószám, amely a legnagyobb fényerősséget fejezi ki.

| 4.2.3. | A 4. melléklet 1.1.1.1. szakaszában meghatározott vizsgálati eljárás során alkalmazott üzemmódot és a 4. melléklet 1.1.1.2. szakasza értelmében megengedett feszültséget minden esetben fel kell tüntetni a jóváhagyási nyomtatványokon és azokon az értesítési nyomtatványokon, amelyeket a megállapodásban részt vevő, az előírást alkalmazó országokba továbbítanak.
  A vonatkozó esetekben a berendezést a következő jelöléssel kell ellátni:






  4.2.3.1. | az előírás rendelkezéseinek megfelelő fényszórókon, amelyeket úgy terveztek, hogy a tompított fényt előállító izzólámpa, gázkisüléses fényforrás vagy LED-modul ne világítson egy időben más olyan világító funkcióval, amellyel esetleg össze van építve, ferde vonalat (/) kell elhelyezni a jóváhagyási jelben, a tompított fény jele mögött. |
| --- | --- | --- |

4.2.3.

A 4. melléklet 1.1.1.1. szakaszában meghatározott vizsgálati eljárás során alkalmazott üzemmódot és a 4. melléklet 1.1.1.2. szakasza értelmében megengedett feszültséget minden esetben fel kell tüntetni a jóváhagyási nyomtatványokon és azokon az értesítési nyomtatványokon, amelyeket a megállapodásban részt vevő, az előírást alkalmazó országokba továbbítanak.

A vonatkozó esetekben a berendezést a következő jelöléssel kell ellátni:

4.2.3.1.

az előírás rendelkezéseinek megfelelő fényszórókon, amelyeket úgy terveztek, hogy a tompított fényt előállító izzólámpa, gázkisüléses fényforrás vagy LED-modul ne világítson egy időben más olyan világító funkcióval, amellyel esetleg össze van építve, ferde vonalat (/) kell elhelyezni a jóváhagyási jelben, a tompított fény jele mögött.

| 4.2.4. | A jóváhagyási szám első két számjegye, amely a jóváhagyás időpontjában hatályos, az előírást jelentős műszaki tartalommal módosító legutóbbi módosítássorozatot jelöli, és a 4.2.2.1. szakaszban meghatározott nyíl elhelyezhető a fenti kiegészítő jelek közelében. |
| --- | --- |

4.2.4.

A jóváhagyási szám első két számjegye, amely a jóváhagyás időpontjában hatályos, az előírást jelentős műszaki tartalommal módosító legutóbbi módosítássorozatot jelöli, és a 4.2.2.1. szakaszban meghatározott nyíl elhelyezhető a fenti kiegészítő jelek közelében.

| 4.2.5. | A 4.2.1–4.2.3. szakaszban említett jelöléseknek és jeleknek jól olvashatóaknak és eltávolíthatatlannak kell lenniük. A jelölések a fényszóró olyan belső vagy külső (átlátszó vagy nem átlátszó) részén helyezhetők el, amely nem távolítható el a fényszórónak arról az átlátszó részéről, amely a fényt kibocsátja. A jelöléseknek mindenképpen láthatónak kell lenniük a fényszóró járműre való felszerelése után és az esetleges mozgatható részek nyitásakor is. |
| --- | --- |

4.2.5.

A 4.2.1–4.2.3. szakaszban említett jelöléseknek és jeleknek jól olvashatóaknak és eltávolíthatatlannak kell lenniük. A jelölések a fényszóró olyan belső vagy külső (átlátszó vagy nem átlátszó) részén helyezhetők el, amely nem távolítható el a fényszórónak arról az átlátszó részéről, amely a fényt kibocsátja. A jelöléseknek mindenképpen láthatónak kell lenniük a fényszóró járműre való felszerelése után és az esetleges mozgatható részek nyitásakor is.

4.3.   A jóváhagyási jel elrendezése

| 4.3.1. | Az előírás 2. mellékletében szereplő 1–15. ábrák példákat mutatnak a jóváhagyási jel és a fent említett kiegészítő jelek lehetséges elrendezéseire. |
| --- | --- |

4.3.1.

Az előírás 2. mellékletében szereplő 1–15. ábrák példákat mutatnak a jóváhagyási jel és a fent említett kiegészítő jelek lehetséges elrendezéseire.

| 4.3.2. | Csoportosított, kombinált vagy összeépített lámpák:






  4.3.2.1. | Amennyiben a csoportosított, kombinált vagy összeépített lámpák több előírás rendelkezéseinek is megfelelnek, elláthatók egyetlen nemzetközi jóváhagyási jellel, egy körben elhelyezett „E” betűvel, amely után a jóváhagyást megadó ország egyedi azonosító száma és a jóváhagyási szám áll. A jóváhagyási jel a csoportosított, kombinált vagy összeépített lámpákon bárhol elhelyezhető, az alábbi feltételekkel:






  4.3.2.1.1. | jól látható, a 4.2.5. szakaszban leírtak szerint; |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2.

Csoportosított, kombinált vagy összeépített lámpák:

4.3.2.1.

Amennyiben a csoportosított, kombinált vagy összeépített lámpák több előírás rendelkezéseinek is megfelelnek, elláthatók egyetlen nemzetközi jóváhagyási jellel, egy körben elhelyezett „E” betűvel, amely után a jóváhagyást megadó ország egyedi azonosító száma és a jóváhagyási szám áll. A jóváhagyási jel a csoportosított, kombinált vagy összeépített lámpákon bárhol elhelyezhető, az alábbi feltételekkel:

4.3.2.1.1.

jól látható, a 4.2.5. szakaszban leírtak szerint;

| 4.3.2.1.2. | a csoportosított, kombinált vagy összeépített lámpák fényáteresztő alkatrészeit nem lehet anélkül eltávolítani, hogy ugyanakkor ne távolítanák el a jóváhagyási jelet is. |
| --- | --- |

4.3.2.1.2.

a csoportosított, kombinált vagy összeépített lámpák fényáteresztő alkatrészeit nem lehet anélkül eltávolítani, hogy ugyanakkor ne távolítanák el a jóváhagyási jelet is.

| 4.3.2.2. | A jóváhagyás megadásának alapjául szolgáló egyes előírásoknak megfelelő minden lámpa esetében fel kell tüntetni a lámpa azonosító jelét, az előírás fontosabb műszaki változtatásait magában foglaló, a jóváhagyás kiadásának időpontjában hatályos legújabb módosításcsomag számát és szükség esetén az előírt nyilat:






  4.3.2.2.1. | vagy a megfelelő fénykibocsátó felületen, |
| --- | --- | --- |

4.3.2.2.

A jóváhagyás megadásának alapjául szolgáló egyes előírásoknak megfelelő minden lámpa esetében fel kell tüntetni a lámpa azonosító jelét, az előírás fontosabb műszaki változtatásait magában foglaló, a jóváhagyás kiadásának időpontjában hatályos legújabb módosításcsomag számát és szükség esetén az előírt nyilat:

4.3.2.2.1.

vagy a megfelelő fénykibocsátó felületen,

| 4.3.2.2.2. | vagy oly módon csoportosítva, hogy a csoportosított, kombinált vagy összeépített lámpák mindegyike egyértelműen azonosítható legyen. |
| --- | --- |

4.3.2.2.2.

vagy oly módon csoportosítva, hogy a csoportosított, kombinált vagy összeépített lámpák mindegyike egyértelműen azonosítható legyen.

| 4.3.2.3. | A jóváhagyási jel összetevőinek mérete nem lehet kisebb, mint a jóváhagyás megadásának alapjául szolgáló előírás által a legkisebb jelre kötelezően előírt minimális méret. |
| --- | --- |

4.3.2.3.

A jóváhagyási jel összetevőinek mérete nem lehet kisebb, mint a jóváhagyás megadásának alapjául szolgáló előírás által a legkisebb jelre kötelezően előírt minimális méret.

| 4.3.2.4. | Mindegyik jóváhagyott típushoz jóváhagyási számot kell rendelni. Ugyanazon szerződő fél nem rendelheti ugyanazt a számot az előírás hatálya alá tartozó több csoportosított, kombinált vagy összeépített lámpatípushoz. |
| --- | --- |

4.3.2.4.

Mindegyik jóváhagyott típushoz jóváhagyási számot kell rendelni. Ugyanazon szerződő fél nem rendelheti ugyanazt a számot az előírás hatálya alá tartozó több csoportosított, kombinált vagy összeépített lámpatípushoz.

| 4.3.2.5. | Az előírás 2. mellékletében szereplő 13. ábra bemutatja a csoportosított, kombinált vagy összeépített lámpákra vonatkozó jóváhagyási jel és a fent említett kiegészítő jelzések lehetséges elrendezéseit. |
| --- | --- |

4.3.2.5.

Az előírás 2. mellékletében szereplő 13. ábra bemutatja a csoportosított, kombinált vagy összeépített lámpákra vonatkozó jóváhagyási jel és a fent említett kiegészítő jelzések lehetséges elrendezéseit.

| 4.3.3. | Olyan lámpák, amelyek lencséje különböző típusú fényszórókhoz használható, és amelyek más lámpákkal összeépíthetők vagy csoportosíthatók
  A fenti 4.3.2. szakaszban meghatározott rendelkezések alkalmazandók.






  4.3.3.1. | Ugyanazon lencse használata esetén a lencse ellátható a különböző típusú fényszórókra vagy lámpaegységekre vonatkozó különböző jóváhagyási jelekkel, amennyiben a fényszórótesten – akkor is, ha nem választható el a lencsétől – szintén rendelkezésre áll a 3.2. szakaszban előírt hely, és azon feltüntetik a tényleges funkcióknak megfelelő jóváhagyási jeleket. Amennyiben ugyanazt a lámpatestet különböző típusú fényszórók alkotják, a különböző jóváhagyási jeleket a lámpatesten is fel lehet tüntetni. |
| --- | --- | --- |

4.3.3.

Olyan lámpák, amelyek lencséje különböző típusú fényszórókhoz használható, és amelyek más lámpákkal összeépíthetők vagy csoportosíthatók

A fenti 4.3.2. szakaszban meghatározott rendelkezések alkalmazandók.

4.3.3.1.

Ugyanazon lencse használata esetén a lencse ellátható a különböző típusú fényszórókra vagy lámpaegységekre vonatkozó különböző jóváhagyási jelekkel, amennyiben a fényszórótesten – akkor is, ha nem választható el a lencsétől – szintén rendelkezésre áll a 3.2. szakaszban előírt hely, és azon feltüntetik a tényleges funkcióknak megfelelő jóváhagyási jeleket. Amennyiben ugyanazt a lámpatestet különböző típusú fényszórók alkotják, a különböző jóváhagyási jeleket a lámpatesten is fel lehet tüntetni.

| 4.3.3.2. | Az előírás 2. mellékletének 14. ábrája bemutatja, hogy a fenti esetben miként lehet elrendezni a jóváhagyási jeleket. |
| --- | --- |

4.3.3.2.

Az előírás 2. mellékletének 14. ábrája bemutatja, hogy a fenti esetben miként lehet elrendezni a jóváhagyási jeleket.

5.   ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEK (7)

5.1.   Mindegyik mintadarabnak meg kell felelnie az alábbi 6–8. szakaszban meghatározott követelményeknek.

5.2.   A fényszórókat úgy kell gyártani, hogy normál használat mellett, az esetlegesen fellépő rezgések ellenére is megtartsák az előírt fénytani jellemzőket és üzemképes állapotban maradjanak.

5.2.1.   A fényszórókat el kell látni olyan berendezéssel, amely lehetővé teszi a járművön történő beállításukat a rájuk vonatkozó szabályoknak megfelelően. A berendezésnek nem kötelező vízszintes beállítást is lehetővé tennie, ha a fényszórókat úgy tervezték, hogy a függőleges beállítás után is megtartják a megfelelő vízszintes beállításukat. Nem kell ilyen berendezést felszerelni azokra az egységekre, amelyekben a fényvisszaverő és a szórólencse nem választható szét, feltéve, hogy ezeket az egységeket csak olyan járműveken használják, amelyeken a fényszórókat egyéb módon be lehet állítani.

Amennyiben a tompított fényt kibocsátó fényszórót és a távolsági fényt kibocsátó fényszórót (melyek mindegyike saját izzólámpával, gázkisüléses fényforrással vagy LED-modullal rendelkezik) összetett egységgé építik egybe, a beállítóberendezésnek biztosítania kell valamennyi optikai rendszer külön-külön történő beállítását.

5.2.2.   Ezek a rendelkezések azonban nem vonatkoznak az olyan összeépített fényszóróegységekre, amelyek fényvisszaverője nem osztható meg. Az ilyen típusú egységekre az előírás 6.3. szakaszának előírásai érvényesek.

5.3.   A, B, C és D osztályú fényszórók

5.3.1.   A fényszórókra a 37. számú előírás szerint jóváhagyott izzólámpá(ka)t és/vagy – a C és D osztályú fényszórók esetében – LED-modul(oka)t kell felszerelni.

A kanyarvilágítás ellátására szolgáló kiegészítő fényforrás(ok) és/vagy kiegészítő világító egység(ek) alkalmazása esetén csak a 37. számú előírásban meghatározott kategóriájú izzólámpák – feltéve, hogy a 37. számú előírásban és annak a típusjóváhagyás idején hatályos módosítássorozataiban nem szerepel a kanyarvilágításra vonatkozó korlátozás – és/vagy LED-modul(ok) használható(k).

5.3.2.   A fő tompított fényhez megengedett két izzólámpa, a távolsági fényhez pedig több izzólámpa használata.

A 37. előírás szerint jóváhagyott bármelyik izzólámpa használható a következő feltételekkel:

| a) | a 37. számú előírásban és a típusjóváhagyás iránti kérelem benyújtása idején hatályos módosítássorozataiban nem szerepel az alkalmazásra vonatkozó korlátozás; |
| --- | --- |

a)

a 37. számú előírásban és a típusjóváhagyás iránti kérelem benyújtása idején hatályos módosítássorozataiban nem szerepel az alkalmazásra vonatkozó korlátozás;

| b) | az A és B osztályú fényszórók esetén a fő tompított fény fényáramának referenciaértéke 13,2 V feszültség mellett nem haladja meg a 900 lm értéket; |
| --- | --- |

b)

az A és B osztályú fényszórók esetén a fő tompított fény fényáramának referenciaértéke 13,2 V feszültség mellett nem haladja meg a 900 lm értéket;

| c) | a C és D osztályú fényszórók esetén a fő tompított fény fényáramának referenciaértéke 13,2 V feszültség mellett nem haladja meg a 2 000 lm értéket. |
| --- | --- |

c)

a C és D osztályú fényszórók esetén a fő tompított fény fényáramának referenciaértéke 13,2 V feszültség mellett nem haladja meg a 2 000 lm értéket.

A berendezésnek olyan kialakításúnak kell lennie, hogy az izzólámpát csak a megfelelő helyzetben lehessen beszerelni (8).

Az izzólámpa-foglalatnak meg kell felelnie a 60061 számú IEC-kiadványban megadott jellemzőknek. A foglalathoz olyan adatlapot kell használni, amely a használt izzólámpa kategóriájára érvényes.

5.3.3.   LED-modullal/modulokkal felszerelt fényszórók

| 5.3.3.1. | Az elektronikus fényforrás-vezérlőegysége(ke)t adott esetben a fényszóró részének kell tekinteni. A vezérlőegységek a LED-modul(ok) részei is lehetnek. |
| --- | --- |

5.3.3.1.

Az elektronikus fényforrás-vezérlőegysége(ke)t adott esetben a fényszóró részének kell tekinteni. A vezérlőegységek a LED-modul(ok) részei is lehetnek.

| 5.3.3.2. | A fényszóróknak és maguknak a LED-modul(ok)nak is meg kell felelniük az előírás 12. mellékletében meghatározott követelményeknek. A követelmények teljesítését meg kell vizsgálni. |
| --- | --- |

5.3.3.2.

A fényszóróknak és maguknak a LED-modul(ok)nak is meg kell felelniük az előírás 12. mellékletében meghatározott követelményeknek. A követelmények teljesítését meg kell vizsgálni.

| 5.3.3.3. | A fő tompított fényt előállító összes LED-modul teljes objektív fényáramát a 12. melléklet 5. szakaszának megfelelően kell megmérni. A mért értéknek az alábbi minimum- és maximumértékeknek kell megfelelnie: | A osztályú
  fényszórók | B osztályú
  fényszórók | C osztályú
  fényszórók | D osztályú
  fényszórók |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A fő tompított fényre vonatkozó minimumérték | 150 lumen | 350 lumen | 500 lumen | 1 000 lumen |
| A fő tompított fényre vonatkozó maximumérték | 900 lumen | 1 000 lumen | 2 000 lumen | 2 000 lumen |

5.3.3.3.

A fő tompított fényt előállító összes LED-modul teljes objektív fényáramát a 12. melléklet 5. szakaszának megfelelően kell megmérni. A mért értéknek az alábbi minimum- és maximumértékeknek kell megfelelnie:

A osztályú

fényszórók

B osztályú

fényszórók

C osztályú

fényszórók

D osztályú

fényszórók

A fő tompított fényre vonatkozó minimumérték

150 lumen

350 lumen

500 lumen

1 000 lumen

A fő tompított fényre vonatkozó maximumérték

900 lumen

1 000 lumen

2 000 lumen

2 000 lumen

| 5.3.3.4. | Cserélhető LED-modul esetében a modul eltávolítását és cseréjét a 12. melléklet 1.4.1. szakaszában foglaltaknak megfelelően be kell mutatni a műszaki szolgálatnak a szolgálat számára elfogadható módon. |
| --- | --- |

5.3.3.4.

Cserélhető LED-modul esetében a modul eltávolítását és cseréjét a 12. melléklet 1.4.1. szakaszában foglaltaknak megfelelően be kell mutatni a műszaki szolgálatnak a szolgálat számára elfogadható módon.

5.4.   E osztályú fényszórók

5.4.1.   A fényszórót egy vagy több, a 99. számú előírás szerint jóváhagyott gázkisüléses fényforrással és/vagy egy vagy több LED-modullal kell felszerelni.

A kanyarvilágítás ellátására szolgáló kiegészítő fényforrás(ok) és/vagy kiegészítő világító egység(ek) alkalmazása esetén csak a 37. számú előírásban meghatározott kategóriájú izzólámpák – feltéve, hogy a 37. számú előírásban és annak a típusjóváhagyás iránti kérelem benyújtása idején hatályos módosítássorozataiban nem szerepel a kanyarvilágításra vonatkozó korlátozás – és/vagy LED-modul(ok) használható(k).

5.4.2.   Cserélhető gázkisüléses fényforrások esetében az izzólámpa-foglalatnak meg kell felelnie a 60061-2 számú IEC-kiadvány adatlapján megadott, az adott kategóriájú gázkisüléses fényforrásra vonatkozó méretjellemzőknek. A gázkisüléses fényforrást úgy kell kialakítani, hogy könnyen beszerelhető legyen a fényszóróba.

5.4.3.   A LED-modul(ok)ra vonatkozó követelmények

| 5.4.3.1. | Az elektronikus fényforrás-vezérlőegysége(ke)t adott esetben a fényszóró részének kell tekinteni. A vezérlőegységek a LED-modul(ok) részei is lehetnek. |
| --- | --- |

5.4.3.1.

Az elektronikus fényforrás-vezérlőegysége(ke)t adott esetben a fényszóró részének kell tekinteni. A vezérlőegységek a LED-modul(ok) részei is lehetnek.

| 5.4.3.2. | A fényszóróknak és maguknak a LED-modul(ok)nak is meg kell felelniük az előírás 12. mellékletében meghatározott követelményeknek. A követelmények teljesítését meg kell vizsgálni. |
| --- | --- |

5.4.3.2.

A fényszóróknak és maguknak a LED-modul(ok)nak is meg kell felelniük az előírás 12. mellékletében meghatározott követelményeknek. A követelmények teljesítését meg kell vizsgálni.

| 5.4.3.3. | A fő tompított fényt előállító összes LED-modul teljes objektív fényáramát a 12. melléklet 5. szakaszának megfelelően kell megmérni. A mért értéknek az alábbi minimumértéknek kell megfelelnie: | E osztályú fényszórók |
| --- | --- | --- |
| A fő tompított fényre vonatkozó minimumérték | 2 000 lumen |

5.4.3.3.

A fő tompított fényt előállító összes LED-modul teljes objektív fényáramát a 12. melléklet 5. szakaszának megfelelően kell megmérni. A mért értéknek az alábbi minimumértéknek kell megfelelnie:

E osztályú fényszórók

A fő tompított fényre vonatkozó minimumérték

2 000 lumen

5.5.   A B, C, D és E osztályú fényszórókon továbbá a 4. melléklet szerinti kiegészítő vizsgálatokat is el kell végezni annak biztosítására, hogy a használat során a fénytani jellemzőikben ne következzen be lényeges változás.

5.6.   Amennyiben a B, C, D vagy E osztályú fényszóró lencséje műanyagból készült, végre kell hajtani a 6. melléklet szerinti vizsgálatokat.

5.7.   A felváltva távolsági fény és tompított fény kibocsátására tervezett fényszórókon, illetőleg olyan fényszórórendszereken, amelyekben kiegészítő fényforrás(ok) és/vagy kiegészítő világító egység(ek) látják el a kanyarvilágítást, az ilyen célokból a fényszórókba szerelt mechanikus, elektromechanikus vagy egyéb berendezést úgy kell kialakítani, hogy

| 5.7.1. | a berendezés elég erős legyen szokásos használati körülmények mellett 50 000 működtetés elviselésére. E követelmény teljesítésének ellenőrzése érdekében a jóváhagyási vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálat:






  a) | előírhatja a kérelmező számára a vizsgálat elvégzéséhez szükséges berendezés biztosítását; |
| --- | --- | --- |

5.7.1.

a berendezés elég erős legyen szokásos használati körülmények mellett 50 000 működtetés elviselésére. E követelmény teljesítésének ellenőrzése érdekében a jóváhagyási vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálat:

a)

előírhatja a kérelmező számára a vizsgálat elvégzéséhez szükséges berendezés biztosítását;

| b) | eltekinthet a vizsgálattól, ha a kérelmező a fényszóróval együtt az azonos konstrukciójú (szerelt egységű) fényszórók jóváhagyási vizsgálatáért felelős műszaki szolgálat által kiadott vizsgálati jegyzőkönyvet is benyújtotta, amely megerősíti a követelményeknek való megfelelést; |
| --- | --- |

b)

eltekinthet a vizsgálattól, ha a kérelmező a fényszóróval együtt az azonos konstrukciójú (szerelt egységű) fényszórók jóváhagyási vizsgálatáért felelős műszaki szolgálat által kiadott vizsgálati jegyzőkönyvet is benyújtotta, amely megerősíti a követelményeknek való megfelelést;

| 5.7.2. | hiba esetén – a kanyarvilágítás ellátására szolgáló kiegészítő fényforrás(ok) és kiegészítő világító egység(ek) kivételével – a rendszer automatikusan tompított fényt bocsásson ki vagy olyan állapotba kerüljön, amelynek fénytani jellemzői az 1. zónában nem haladják meg az 1 200 cd értéket és a 0,86D-V pontnál legalább 2 400 cd értéket érnek el, például a fény kikapcsolása, tompítása, lefelé irányítása és/vagy funkcionális helyettesítése révén; |
| --- | --- |

5.7.2.

hiba esetén – a kanyarvilágítás ellátására szolgáló kiegészítő fényforrás(ok) és kiegészítő világító egység(ek) kivételével – a rendszer automatikusan tompított fényt bocsásson ki vagy olyan állapotba kerüljön, amelynek fénytani jellemzői az 1. zónában nem haladják meg az 1 200 cd értéket és a 0,86D-V pontnál legalább 2 400 cd értéket érnek el, például a fény kikapcsolása, tompítása, lefelé irányítása és/vagy funkcionális helyettesítése révén;

| 5.7.3. | a kanyarvilágítás ellátására szolgáló kiegészítő fényforrás(ok) és kiegészítő világító egység(ek) kivételével a tompított fény vagy a távolsági fény mindig bekapcsolható legyen oly módon, hogy ne fordulhasson elő a mechanizmus közbenső helyzetben való megállása; |
| --- | --- |

5.7.3.

a kanyarvilágítás ellátására szolgáló kiegészítő fényforrás(ok) és kiegészítő világító egység(ek) kivételével a tompított fény vagy a távolsági fény mindig bekapcsolható legyen oly módon, hogy ne fordulhasson elő a mechanizmus közbenső helyzetben való megállása;

| 5.7.4. | a felhasználó szokásos szerszámokkal ne változtathassa meg a mozgó alkatrészek alakját vagy helyzetét. |
| --- | --- |

5.7.4.

a felhasználó szokásos szerszámokkal ne változtathassa meg a mozgó alkatrészek alakját vagy helyzetét.

5.8.   Az E osztályú fényszórók esetében a fényszóró és a vezérlőelőtét-rendszer nem kelthet olyan sugárzott vagy elektromos vezetéki zavarokat, amelyek a jármű egyéb elektromos/elektronikai rendszereinek működési hibáját okozhatják (9).

5.9.   A 48. számú előírás 2.7.1.1.3. és 2.7.1.1.7. szakaszában szereplő fogalommeghatározások lehetővé teszik olyan LED-modul alkalmazását, amely egyéb fényforrások foglalatait tartalmazza. Az említett rendelkezés ellenére a tompított fény vagy bármely távolsági fény ellátására ezen előírás alapján nem megengedett a LED(-ek) és egyéb fényforrások kombinációjának használata.

5.10.   A LED-modult úgy kell kialakítani, hogy

| a) | csak szerszám használatával lehessen eltávolítani a berendezésről, kivéve, ha a LED-modul adatközlő lapján feltüntették, hogy a LED-modul nem cserélhető; |
| --- | --- |

a)

csak szerszám használatával lehessen eltávolítani a berendezésről, kivéve, ha a LED-modul adatközlő lapján feltüntették, hogy a LED-modul nem cserélhető;

| b) | szerszám használatával vagy anélkül se legyen mechanikusan felcserélhető más jóváhagyott cserélhető fényforrással. |
| --- | --- |

b)

szerszám használatával vagy anélkül se legyen mechanikusan felcserélhető más jóváhagyott cserélhető fényforrással.

6.   MEGVILÁGÍTÁS

6.1.   Általános rendelkezések

6.1.1.   A fényszórókat úgy kell kialakítani, hogy tompított fény kibocsátásakor vakítás nélküli, megfelelő megvilágítást, távolsági fény kibocsátásakor pedig jó megvilágítást biztosítsanak.

6.1.2.   A fényszóró által biztosított fényerősséget 25 méteres távolságban kell mérni olyan fotocella segítségével, amelynek hasznos területe egy 65 mm oldalhosszúságú négyzeten belül található. A HV pont a függőleges pólustengelyű koordináta-rendszer középpontja. A H egyenes a HV ponton átmenő vízszintes egyenes (lásd ezen előírás 3. mellékletét).

6.1.3.   A, B, C és D osztályú fényszórók

6.1.3.1.   A LED-modul(ok)tól eltekintve a fényszórókat egy színtelen, szabványos (etalon), 12 V névleges feszültségű izzólámpa segítségével kell ellenőrizni. A fényszóró ellenőrzésekor az izzólámpa csatlakozóinál mért feszültséget a 37. számú előírás vonatkozó adatlapján a 13,2 V melletti referencia-fényáram értékének megfelelően kell beállítani.

A szabványos (etalon) izzólámpának a fénytani mérés során való megóvása érdekében a méréséket a 13,2 V melletti referencia-fényáramtól eltérő fényáram mellett is el lehet végezni. Amennyiben a vizsgálati laboratórium a vizsgálat ily módon való elvégzése mellett dönt, a fénytani követelmények teljesítésének ellenőrzése érdekében a fényerősséget a következőképpen kell korrigálni: a fényerősség mért értékét meg kell szorozni a szabványos (etalon) izzólámpa Fizzólámpa egyedi tényezőjével, ahol:

F izzólámpa
  = Φ referencia/Φ vizsgálat

Φ referencia: a 37. számú előírás vonatkozó adatlapján megadott, 13,2 V melletti referencia-fényáram értéke

Φ vizsgálat: a méréshez használt tényleges fényáram értéke.

6.1.3.2.   A fényszóróhoz tervezett izzólámpák számától függően a fényszóró akkor tekinthető elfogadhatónak, ha a fényszóróval együtt benyújtott izzólámpákkal megegyező számú szabványos (etalon) izzólámpa használata mellett megfelel a 6. szakaszban meghatározott követelményeknek.

6.1.3.3.   Amennyiben ezen előírás másként nem rendelkezik, a LED-modul(ok) mérését 6,3 V vagy 13,2 V feszültségen kell elvégezni. Az elektronikus fényforrás-vezérlőegységgel vezérelt LED-modul(oka)t a kérelmező által megadottak szerint kell bemérni.

6.1.4.   A 99. számú előírás szerint jóváhagyott gázkisüléses fényforrással felszerelt, E osztályú fényszórók

6.1.4.1.   A fényszóró akkor tekinthető elfogadhatónak, ha a 6. szakaszban szereplő fénytani követelmények egyetlen fényforrás által teljesülnek, amelyet a 99. előírás 4. mellékletének 4. szakasza alapján legalább 15 ciklus során öregítettek.

A 99. előírás szerint jóváhagyott gázkisüléses fényforrás esetében a fényforrásnak szabványosnak (etalonnak) kell lennie, fényerőssége pedig eltérhet a 99. előírásban meghatározott objektív fényáramtól. Ebben az esetben a megvilágítást ennek megfelelően kell korrigálni.

A fenti korrekció nem vonatkozik az olyan elosztott világítási rendszerekre, amelyek nem cserélhető gázkisüléses fényforrást használnak, illetve az olyan fényszórókra, amelyek teljesen vagy részben integrált vezérlőelőtéttel (vezérlőelőtétekkel) vannak ellátva.

Amennyiben nem a 99. előírás szerint jóváhagyott gázkisüléses fényforrást alkalmaznak, akkor annak gyártás szerinti állapotában nem cserélhető fényforrásnak kell lennie.

A vezérlőelőtét(ek) csatlakozásainál alkalmazott feszültség a következő: 13,2 V ± 0,1 V a 12 V-os rendszerek esetében vagy egyéb meghatározott érték (lásd a 11. mellékletet).

6.1.4.2.   A szabványos gázkisüléses fényforrás belsejében található ív helyzetét meghatározó méretek a 99. előírás vonatkozó adatlapján szerepelnek.

6.1.4.3.   A legalább 30 percig nem működtetett fényszóró bekapcsolása után négy másodperccel a tompított fényt és távolsági fényt kibocsátó fényszóróknak a távolsági fény HV pontján legalább 37 500 cd fényerősséget, a tompított fény 2. pontján (0,86 D-V) pedig 3 750 cd fényerősséget kell elérniük, a csak tompított fényt kibocsátó fényszóróknak pedig a 2. ponton (0,86 D-V) 3 750 cd fényerősséget kell elérniük. Az áramellátásnak elegendőnek kell lennie ahhoz, hogy a nagy áramimpulzus gyors növekedése biztosítható legyen.

6.1.5.   LED-modullal/modulokkal felszerelt E osztályú fényszórók

6.1.5.1.   Amennyiben ezen előírás másként nem rendelkezik, a LED-modul(ok) mérését 6,3 V vagy 13,2 V feszültségen kell elvégezni. Az elektronikus fényforrás-vezérlőegységgel vezérelt LED-modul(oka)t a kérelmező által megadottak szerint kell bemérni.

6.1.6.   A kanyarvilágítás ellátása céljából egy vagy több kiegészítő fényforrással és/vagy egy vagy több kiegészítő világító egységgel rendelkező fényszórórendszerek esetében a kiegészítő fényforrások mérését a 6.1.3., 6.1.4. és 6.1.5. szakasznak megfelelően kell elvégezni.

6.2.   A tompított fényre vonatkozó rendelkezések

6.2.1.   A helyes beállítás érdekében a fő tompított fénynek kellően éles világos-sötét határvonalat kell létrehoznia, hogy ennek segítségével a 6.2.2. szakasznak megfelelő módon elvégezhető legyen a vizuális beállítás. A beállítást a fényszóró előtt 10 vagy 25 méterrel elhelyezett, sík felületű, függőleges ernyővel és a H-V egyenesekkel megfelelő szögben kell elvégezni. Az ernyőnek elég szélesnek kell lennie ahhoz, hogy a V-V vonal mindkét oldalán legalább 3°-os tartományban lehetővé tegye a tompított fényszóró világos-sötét határvonalának vizsgálatát és beállítását. A világos-sötét határvonalnak alapvetően vízszintesnek és a 3° L – 3° R szakaszon a lehető leginkább egyenesnek kell lennie. Amennyiben a vizuális beállítás problémás vagy kétséges helyzetet eredményez, a 9. melléklet 2. és 4. szakaszában meghatározott műszeres beállítást kell alkalmazni, a világos-sötét határvonal minőségét – azaz élességét és egyenességét – pedig működés közben kell ellenőrizni.

6.2.2.   A fő tompított fény beállítására vonatkozó követelmények

| 6.2.2.1. | Vízszintes beállítás: a fénysugárnak a lehető leginkább szimmetrikusnak kell lennie a V-V vonallal. |
| --- | --- |

6.2.2.1.

Vízszintes beállítás: a fénysugárnak a lehető leginkább szimmetrikusnak kell lennie a V-V vonallal.

| 6.2.2.2. | Függőleges beállítás: a világos-sötét határvonal vízszintes részét a H-H vonal alatti névleges helyzetébe (0,57 fok) kell állítani.
  Ha azonban az előírt helyzetbe való függőleges beállítás ismételten nem végezhető el az engedélyezett tűrésen belül, a 9. melléklet 4. és 5. szakaszaiban meghatározott műszeres módszert kell alkalmazni a világos-sötét határvonalra vonatkozó minimális minőségi követelmények teljesítésének vizsgálatára és a fénysugár függőleges beállítására. |
| --- | --- |

6.2.2.2.

Függőleges beállítás: a világos-sötét határvonal vízszintes részét a H-H vonal alatti névleges helyzetébe (0,57 fok) kell állítani.

Ha azonban az előírt helyzetbe való függőleges beállítás ismételten nem végezhető el az engedélyezett tűrésen belül, a 9. melléklet 4. és 5. szakaszaiban meghatározott műszeres módszert kell alkalmazni a világos-sötét határvonalra vonatkozó minimális minőségi követelmények teljesítésének vizsgálatára és a fénysugár függőleges beállítására.

6.2.3.   Az így beállított fényszórónak a 6.2.5. és a 6.2.6. szakasz követelményeinek kell megfelelnie, ha a jóváhagyási kérelem csak a tompított fényre vonatkozik (10); ha viszont a fényszóró tompított fény és távolsági fény kibocsátására is szolgál, akkor a 6.2.5–6.2.6. és a 6.3. szakasz előírásainak is meg kell felelnie.

6.2.4.   Ha az így beállított fényszóró nem felel meg a 6.2.5–6.2.6. és a 6.3. szakasz előírásainak, akkor a vízszintes beállítási mechanizmussal nem rendelkező fényszórók kivételével megengedhető a beállítás módosítása, amennyiben a fénysugár tengelye oldalirányban nem mozdul el 0,5 foknál nagyobb mértékben jobbra vagy balra és 0,25 foknál nagyobb mértékben felfelé vagy lefelé. A világos-sötét határvonallal történő beállítás megkönnyítése céljából a fényszóró részben letakarható, hogy a világos-sötét határvonalat még pontosabban meg lehessen határozni. A világos-sötét határvonal vízszintes része azonban nem lépheti túl a H-H vonalat.

6.2.5.   A tompított fénynek meg kell felelnie az alábbi táblázatban és a 3. melléklet vonatkozó ábráján meghatározott követelményeknek.

Megjegyzések:

Az E osztályú fényszórók esetében a vezérlőelőtét(ek) csatlakozásainál alkalmazott feszültség 13,2 V ± 0,1 V a 12 V-os rendszerek esetében vagy egyéb meghatározott érték (lásd a 11. mellékletet).

| D | a H-H vonal alatt |
| --- | --- |
| U | a H-H vonal felett |
| R | a V-V vonaltól jobbra |
| L | a V-V vonaltól balra |

D

a H-H vonal alatt

U

a H-H vonal felett

R

a V-V vonaltól jobbra

L

a V-V vonaltól balra

6.2.5.1.   A osztályú fényszórók (lásd a 3. melléklet B. ábráját):

| Vizsgálati pont/vonal/zóna | Szögkoordináták (fok) (11) | Előírt fényerősség (cd) |
| --- | --- | --- |
| Az 1. zóna bármely pontja | 0°–15° U | 5°L – 5°R | ≤ 320 cd |
| A 25L–25R vonalon fekvő bármely pont | 1,72°D | 5°L – 5°R | ≥ 1 100 cd |
| A 12,5L–12,5R vonalon fekvő bármely pont | 3,43°D | 5°L – 5°R | ≥ 550 cd |

Vizsgálati pont/vonal/zóna

Szögkoordináták (fok) (11)

Előírt fényerősség (cd)

Az 1. zóna bármely pontja

0°–15° U

5°L – 5°R

≤ 320 cd

A 25L–25R vonalon fekvő bármely pont

1,72°D

5°L – 5°R

≥ 1 100 cd

A 12,5L–12,5R vonalon fekvő bármely pont

3,43°D

5°L – 5°R

≥ 550 cd

6.2.5.2.   B osztályú fényszórók (lásd a 3. melléklet C. ábráját):

| Vizsgálati pont/vonal/zóna | Szögkoordináták (fok) (12) | Előírt fényerősség (cd) |
| --- | --- | --- |
| Az 1. zóna bármely pontja | 0°–15°U | 5°L – 5°R | ≤ 700 cd |
| Az 50L–50V vonalon fekvő bármely pont, az 50V kivételével | 0,86°D | 2,5°L – 2,5°R | ≥ 1 100 cd |
| 50V pont | 0,86°D | 0 | ≥ 2 200 cd |
| A 25L–25R vonalon fekvő bármely pont | 1,72°D | 5°L – 5°R | ≥ 2 200 cd |
| A 2. zóna bármely pontja | 0,86°D – 1,72°D | 5°L – 5°R | ≥ 1 100 cd |

Vizsgálati pont/vonal/zóna

Szögkoordináták (fok) (12)

Előírt fényerősség (cd)

Az 1. zóna bármely pontja

0°–15°U

5°L – 5°R

≤ 700 cd

Az 50L–50V vonalon fekvő bármely pont, az 50V kivételével

0,86°D

2,5°L – 2,5°R

≥ 1 100 cd

50V pont

0,86°D

0

≥ 2 200 cd

A 25L–25R vonalon fekvő bármely pont

1,72°D

5°L – 5°R

≥ 2 200 cd

A 2. zóna bármely pontja

0,86°D – 1,72°D

5°L – 5°R

≥ 1 100 cd

6.2.5.3.   C, D vagy E osztályú fényszórók (lásd a 3. melléklet D. ábráját):

| Vizsgálati pont/vonal/zóna | A vizsgálati pont szögkoordinátái (fok) (13) | Előírt fényerősség (cd) |
| --- | --- | --- |
| Minimum | Maximum |
| C osztály | D osztály | E osztály | C, D, E osztály |
| 1 | 0,86°D | 3,5°R | 2 000 | 2 000 | 2 500 | 13 750 |
| 2 | 0,86°D | 0 | 2 450 | 4 900 | 4 900 | — |
| 3 | 0,86°D | 3,5°L | 2 000 | 2 000 | 2 500 | 13 750 |
| 4 | 0,50°U | 1,50°L és 1,50°R | — | — | — | 900 |
| 5 | 2,00°D | 15°L és 15°R | 550 | 1 100 | 1 100 | — |
| 6 | 4,00°D | 20°L és 20°R | 150 | 300 | 600 | — |
| 7 | 0 | 0 | — | — | — | 1 700 |
| 1. vonal | 2,00°D | 9°L – 9°R | 1 350 | 1 350 | 1 900 | — |
| 8 (14) | 4,00°U | 8,0°L | (14) | 700 |
| 9 (14) | 4,00°U | 0 | 700 |
| 10 (14) | 4,00°U | 8,0°R | 700 |
| 11 (14) | 2,00°U | 4,0°L | (14) | 900 |
| 12 (14) | 2,00°U | 0 | 900 |
| 13 (14) | 2,00°U | 4,0°R | 900 |
| 14 (14) | 0 | 8,0°L és 8,0°R | 50 cd (14) | 50 cd (14) | 50 cd (14) | — |
| 15 (14) | 0 | 4,0°L és 4,0°R | 100 cd (14) | 100 cd (14) | 100 cd (14) | 900 |
| 1. zóna | 1°U/8°L-4°U/8°L-4°U/8°R-1°U/8°R-0/4°R-0/1°R-0,6°U/0-0/1°L-0/4°L-1°U/8°L | — | — | — | 900 |
| 2. zóna | > 4U és <15 U | 8°L – 8°R | — | — | — | 700 |

Vizsgálati pont/vonal/zóna

A vizsgálati pont szögkoordinátái (fok) (13)

Előírt fényerősség (cd)

Minimum

Maximum

C osztály

D osztály

E osztály

C, D, E osztály

1

0,86°D

3,5°R

2 000

2 000

2 500

13 750

2

0,86°D

0

2 450

4 900

4 900

—

3

0,86°D

3,5°L

2 000

2 000

2 500

13 750

4

0,50°U

1,50°L és 1,50°R

—

—

—

900

5

2,00°D

15°L és 15°R

550

1 100

1 100

—

6

4,00°D

20°L és 20°R

150

300

600

—

7

0

0

—

—

—

1 700

1. vonal

2,00°D

9°L – 9°R

1 350

1 350

1 900

—

8 (14)

4,00°U

8,0°L

Formula

700

9 (14)

4,00°U

0

700

10 (14)

4,00°U

8,0°R

700

11 (14)

2,00°U

4,0°L

Formula

900

12 (14)

2,00°U

0

900

13 (14)

2,00°U

4,0°R

900

14 (14)

0

8,0°L és 8,0°R

50 cd (14)

50 cd (14)

50 cd (14)

—

15 (14)

0

4,0°L és 4,0°R

100 cd (14)

100 cd (14)

100 cd (14)

900

1. zóna

1°U/8°L-4°U/8°L-4°U/8°R-1°U/8°R-0/4°R-0/1°R-0,6°U/0-0/1°L-0/4°L-1°U/8°L

—

—

—

900

2. zóna

> 4U és <15 U

8°L – 8°R

—

—

—

700

Egyéb általános megjegyzések:

Referencia-fényáram mellett az ENSZ-EGB-jóváhagyás a 37. számú előírás alapján történik.

Névleges beállítás a fénytani mérésekhez:

| függőlegesen: | 1 % D (0,57°D) | vízszintesen: | 0° |
| --- | --- | --- | --- |

függőlegesen:

1 % D (0,57°D)

vízszintesen:

0°

Megengedett tűrés a fénytani méréseknél:

| függőlegesen: | 0,3°D – 0,8°D | vízszintesen: | ± 0,5°D L-R |
| --- | --- | --- | --- |

függőlegesen:

0,3°D – 0,8°D

vízszintesen:

± 0,5°D L-R

6.2.6.   A C, D és E osztályú fényszórók esetében a fénynek az 1. és 2. zónában a lehető legegyenletesebben kell eloszlania.

6.2.6.1.   Ha azonban a harántirányú dőlésszög nem éri el a 3 fokot, a kiegészítő fényforrások, illetve a kiegészítő világító egységek nem kapcsolódhatnak be.

6.2.7.   A fő tompított fény esetében egy vagy két (A, B, C, D osztályú) izzólámpa vagy egy (E osztályú) gázkisüléses fényforrás vagy egy vagy több (C, D, E osztályú) LED-modul használható.

6.2.8.   A kanyarvilágítás ellátására szolgáló kiegészítő fényforrás(ok) és/vagy kiegészítő világító egység(ek) használata az alábbi követelmények teljesülése esetén megengedett.

| 6.2.8.1. | A fő tompított fény és a megfelelő, a kanyarvilágítás ellátására szolgáló kiegészítő fényforrás(ok) egyidejű működtetése esetén a megvilágítás tekintetében a következő követelménynek kell teljesülnie:






  a) | bal oldalon (amikor a motorkerékpárt a hosszanti tengelyétől balra fordítják) a fényerősség nem haladhatja meg a 900 cd mértéket a HH-tól a HH feletti 15 fokig és a VV-től a VV-től balra lévő 10 fokig terjedő zónában; |
| --- | --- | --- |

6.2.8.1.

A fő tompított fény és a megfelelő, a kanyarvilágítás ellátására szolgáló kiegészítő fényforrás(ok) egyidejű működtetése esetén a megvilágítás tekintetében a következő követelménynek kell teljesülnie:

a)

bal oldalon (amikor a motorkerékpárt a hosszanti tengelyétől balra fordítják) a fényerősség nem haladhatja meg a 900 cd mértéket a HH-tól a HH feletti 15 fokig és a VV-től a VV-től balra lévő 10 fokig terjedő zónában;

| b) | jobb oldalon (amikor a motorkerékpárt a hosszanti tengelyétől jobbra fordítják) a fényerősség nem haladhatja meg a 900 cd mértéket a HH-tól a HH feletti 15 fokig és a VV-től a VV-től jobbra lévő 10 fokig terjedő zónában. |
| --- | --- |

b)

jobb oldalon (amikor a motorkerékpárt a hosszanti tengelyétől jobbra fordítják) a fényerősség nem haladhatja meg a 900 cd mértéket a HH-tól a HH feletti 15 fokig és a VV-től a VV-től jobbra lévő 10 fokig terjedő zónában.

| 6.2.8.2. | Ezt a vizsgálatot a kérelmező által meghatározott minimális harántirányú dőlésszöggel, a feltételeknek a vizsgálati helyzet stb. révén való szimulálásával kell elvégezni. |
| --- | --- |

6.2.8.2.

Ezt a vizsgálatot a kérelmező által meghatározott minimális harántirányú dőlésszöggel, a feltételeknek a vizsgálati helyzet stb. révén való szimulálásával kell elvégezni.

| 6.2.8.3. | Ennél a mérésnél a kérelmező kérésére a fő tompított fény és a kanyarvilágítás ellátására szolgáló kiegészítő fényforrás(ok) mérését külön is el lehet végezni, és ez esetben a kapott fénytani eredmények kombinálásával kell ellenőrizni az előírt fényerősségi értékeknek való megfelelést. |
| --- | --- |

6.2.8.3.

Ennél a mérésnél a kérelmező kérésére a fő tompított fény és a kanyarvilágítás ellátására szolgáló kiegészítő fényforrás(ok) mérését külön is el lehet végezni, és ez esetben a kapott fénytani eredmények kombinálásával kell ellenőrizni az előírt fényerősségi értékeknek való megfelelést.

6.3.   A távolsági fényre vonatkozó rendelkezések

6.3.1.   A távolsági fény és tompított fény kibocsátására tervezett fényszórók esetében a távolsági fény fényerősségére vonatkozó méréseket ugyanazzal a fényszóró-beállítással kell elvégezni, mint a fenti 6.2. szakasz szerinti méréseket; ha viszont a fényszóró csak távolsági fényt bocsát ki, akkor úgy kell beállítani, hogy a legnagyobb fényerősségű (IM) terület középpontja a H-H és a V-V vonalak metszéspontjába essen; az ilyen fényszóróknak pedig csak a 6.3. szakaszban említett követelményeknek kell megfelelnie.

6.3.2.   A tompított fény előállításához használt fényforrás (LED-modul, izzólámpa vagy gázkisüléses fényforrás) típusától függetlenül több fényforrás is használható az egyes távolsági fények előállítására:

| a) | egy vagy több, a 37. számú előírásban felsorolt (A, B, C, D osztályú) izzólámpa;
  vagy |
| --- | --- |

a)

egy vagy több, a 37. számú előírásban felsorolt (A, B, C, D osztályú) izzólámpa;

vagy

| b) | a 99. számú előírásban felsorolt (E osztályú) gázkisüléses fényforrások; vagy |
| --- | --- |

b)

a 99. számú előírásban felsorolt (E osztályú) gázkisüléses fényforrások; vagy

| c) | egy vagy több (C, D, E osztályú) LED-modul. |
| --- | --- |

c)

egy vagy több (C, D, E osztályú) LED-modul.

6.3.3.   Az A osztályú fényszórók kivételével a távolsági fény fényerősségének meg kell felelnie a 6.3.3.1. szakasz (elsődleges távolsági fény) vagy a 6.3.3.2. szakasz (másodlagos távolsági fény) követelményeinek.

A 6.3.3.1. szakasz követelményeinek megfelelő elsődleges távolsági fény minden esetben jóváhagyható.

A 6.3.3.2. szakasz követelményeinek megfelelő másodlagos távolsági fény csak abban az esetben hagyható jóvá, ha a távolsági fény a tompított fénnyel vagy az elsődleges távolsági fénnyel együtt üzemel. Ezt egyértelműen fel kell tüntetni az 1. mellékletben szereplő értesítési nyomtatvány 9.1. pontjában.

6.3.3.1.   Az elsődleges távolsági fény fényerősségének az alábbi táblázatban foglalt értékeknek kell megfelelnie (lásd a 3. melléklet E. ábráját):

| Vizsgálati pont száma | A vizsgálati pont szögkoordinátái (fok) (15) | Előírt fényerősség [cd] |
| --- | --- | --- |
| B osztály | C osztály | D, E osztály |
| Min. | Max. | Min. | Max. | Min. | Max. |
| 1 | H-V | 16 000 | — | 20 000 | — | 30 000 | — |
| 2 | H-2,5°R és 2,5°L | 9 000 | — | 10 000 | — | 20 000 | — |
| 3 | H-5°R és 5°L | 2 500 | — | 3 500 | — | 5 000 | — |
| 4 | H-9°R és 9°L | — | — | 2 000 | — | 3 400 | — |
| 5 | H-12°R és 12°L | — | — | 600 | — | 1 000 | — |
| 6 | 2°U-V | — | — | 1 000 | — | 1 700 | — |
| | A maximum (IM) legalacsonyabb fényerőssége | 20 000 | — | 25 000 | — | 40 000 | — |
| | A maximum (IM) legmagasabb fényerőssége | — | 215 000 | — | 215 000 | — | 215 000 |

Vizsgálati pont száma

A vizsgálati pont szögkoordinátái (fok) (15)

Előírt fényerősség [cd]

B osztály

C osztály

D, E osztály

Min.

Max.

Min.

Max.

Min.

Max.

1

H-V

16 000

—

20 000

—

30 000

—

2

H-2,5°R és 2,5°L

9 000

—

10 000

—

20 000

—

3

H-5°R és 5°L

2 500

—

3 500

—

5 000

—

4

H-9°R és 9°L

—

—

2 000

—

3 400

—

5

H-12°R és 12°L

—

—

600

—

1 000

—

6

2°U-V

—

—

1 000

—

1 700

—

A maximum (IM) legalacsonyabb fényerőssége

20 000

—

25 000

—

40 000

—

A maximum (IM) legmagasabb fényerőssége

—

215 000

—

215 000

—

215 000

6.3.3.2.   A másodlagos távolsági fény fényerősségének az alábbi táblázatban foglalt értékeknek kell megfelelnie (lásd a 3. melléklet F. ábráját):

| Vizsgálati pont száma | A vizsgálati pont szögkoordinátái (fok) (16) | Előírt fényerősség [cd] |
| --- | --- | --- |
| B osztály | C osztály | D, E osztály |
| Min. | Max. | Min. | Max. | Min. | Max. |
| 1 | H-V | 16 000 | — | 20 000 | — | 30 000 | — |
| 2 | H-2,5°R és 2,5°L | 9 000 | — | 10 000 | — | 20 000 | — |
| 3 | H-5°R és 5°L | 2 500 | — | 3 500 | — | 5 000 | — |
| 6 | 2°U-V | — | — | 1 000 | — | 1 700 | — |
| | A maximum (IM) legalacsonyabb fényerőssége | 20 000 | — | 25 000 | — | 40 000 | — |
| | A maximum (IM) legmagasabb fényerőssége | — | 215 000 | — | 215 000 | — | 215 000 |

Vizsgálati pont száma

A vizsgálati pont szögkoordinátái (fok) (16)

Előírt fényerősség [cd]

B osztály

C osztály

D, E osztály

Min.

Max.

Min.

Max.

Min.

Max.

1

H-V

16 000

—

20 000

—

30 000

—

2

H-2,5°R és 2,5°L

9 000

—

10 000

—

20 000

—

3

H-5°R és 5°L

2 500

—

3 500

—

5 000

—

6

2°U-V

—

—

1 000

—

1 700

—

A maximum (IM) legalacsonyabb fényerőssége

20 000

—

25 000

—

40 000

—

A maximum (IM) legmagasabb fényerőssége

—

215 000

—

215 000

—

215 000

6.3.4.   A 4.2.2.6. és 6.3.3.1. vagy 6.3.3.2. szakaszban említett legnagyobb fényerősség (IM) mutatószámát (I′M) az alábbi egyenlet adja meg:

I′M
  = IM/4 300

A kapott értéket a következő értékekre lehet kerekíteni: 7,5 – 10 – 12,5 – 17,5 – 20 – 25 – 27,5 – 30 – 37,5 – 40 – 45 – 50.

6.4.   Az állítható fényvisszaverővel rendelkező fényszórókon további vizsgálatokat kell végrehajtani, miután a fényvisszaverőt a beállítóberendezés segítségével a kiindulási helyzetből függőleges irányban ± 2 fokkal vagy 2 foknál kisebb mértékben, de a kiindulási helyzetből a lehető leginkább elmozdítják. Ezután a fényszóró egészét (például goniométer segítségével) át kell állítani a fényvisszaverő eredeti elmozdításával ellentétes irányban, azzal megegyező fokban. A következő méréseket kell elvégezni, és a pontoknak az előírt határértékek között kell lenniük:

| tompított fény | : | HV és 0,86 D-V pont |
| --- | --- | --- |
| távolsági fény | : | IM és HV pont (az IM százaléka). |

tompított fény

:

HV és 0,86 D-V pont

távolsági fény

:

IM és HV pont (az IM százaléka).

6.5.   A 6.2. és a 6.3. szakaszban említett ernyőmegvilágítási értékeket olyan fényérzékelővel kell megmérni, amelynek működő felülete egy 65 mm-es négyzeten belül van.

7.   SZÍN

| 7.1. | A kibocsátott fénynek fehér színűnek kell lennie. |
| --- | --- |

7.1.

A kibocsátott fénynek fehér színűnek kell lennie.

8.   A FÉNYSZÓRÓTÍPUS MÓDOSÍTÁSA ÉS A JÓVÁHAGYÁS KITERJESZTÉSE

| 8.1. | A fényszórótípus bármilyen módosításáról értesíteni kell a fényszórótípust jóváhagyó hatóságot. A hatóság ezt követően a következőképpen járhat el:






  8.1.1. | úgy ítéli meg, hogy az elvégzett módosításoknak nagy valószínűséggel nincs számottevő kedvezőtlen hatása, és a fényszóró továbbra is megfelel az előírásoknak, vagy |
| --- | --- | --- |

8.1.

A fényszórótípus bármilyen módosításáról értesíteni kell a fényszórótípust jóváhagyó hatóságot. A hatóság ezt követően a következőképpen járhat el:

8.1.1.

úgy ítéli meg, hogy az elvégzett módosításoknak nagy valószínűséggel nincs számottevő kedvezőtlen hatása, és a fényszóró továbbra is megfelel az előírásoknak, vagy

| 8.1.2. | új vizsgálati jegyzőkönyvet kér a vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálattól. |
| --- | --- |

8.1.2.

új vizsgálati jegyzőkönyvet kér a vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálattól.

| 8.2. | A jóváhagyás megerősítéséről vagy elutasításáról, a változások részletes leírásával együtt, a fenti 4.1.4. szakaszban említett eljárással értesíteni kell a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó szerződő feleket. |
| --- | --- |

8.2.

A jóváhagyás megerősítéséről vagy elutasításáról, a változások részletes leírásával együtt, a fenti 4.1.4. szakaszban említett eljárással értesíteni kell a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó szerződő feleket.

| 8.3. | A jóváhagyást kiterjesztő illetékes hatóságnak sorszámot kell rendelnie az említett kiterjesztésről kiállított valamennyi értesítési nyomtatványhoz, és a kiterjesztésről értesítenie kell az 1958. évi egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó többi felet az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő nyomtatványon. |
| --- | --- |

8.3.

A jóváhagyást kiterjesztő illetékes hatóságnak sorszámot kell rendelnie az említett kiterjesztésről kiállított valamennyi értesítési nyomtatványhoz, és a kiterjesztésről értesítenie kell az 1958. évi egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó többi felet az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő nyomtatványon.

9.   A GYÁRTÁS MEGFELELŐSÉGE

A gyártásmegfelelőség ellenőrzésére szolgáló eljárásoknak meg kell felelniük az egyezmény (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) 2. függelékében megállapított eljárásoknak, valamint a következő követelményeknek:

| 9.1. | Az ezen előírás szerint jóváhagyott minden fényszórót úgy kell gyártani, hogy a 6. és 7. szakaszban megállapított előírásokat teljesítve megfeleljenek a jóváhagyott típusnak. |
| --- | --- |

9.1.

Az ezen előírás szerint jóváhagyott minden fényszórót úgy kell gyártani, hogy a 6. és 7. szakaszban megállapított előírásokat teljesítve megfeleljenek a jóváhagyott típusnak.

| 9.2. | Az előírás 5. mellékletében meghatározott, a gyártásmegfelelőség ellenőrzésére szolgáló eljárásokra vonatkozó minimális követelményeket be kell tartani. |
| --- | --- |

9.2.

Az előírás 5. mellékletében meghatározott, a gyártásmegfelelőség ellenőrzésére szolgáló eljárásokra vonatkozó minimális követelményeket be kell tartani.

| 9.3. | Az előírás 7. mellékletében meghatározott, a hatósági mintavételre vonatkozó minimális követelményeket be kell tartani. |
| --- | --- |

9.3.

Az előírás 7. mellékletében meghatározott, a hatósági mintavételre vonatkozó minimális követelményeket be kell tartani.

| 9.4. | A típusjóváhagyást megadó hatóság bármikor ellenőrizheti az egyes gyártóüzemekben alkalmazott megfelelőség-ellenőrzési módszereket. Ilyen ellenőrzésre általában kétévente kerül sor. |
| --- | --- |

9.4.

A típusjóváhagyást megadó hatóság bármikor ellenőrizheti az egyes gyártóüzemekben alkalmazott megfelelőség-ellenőrzési módszereket. Ilyen ellenőrzésre általában kétévente kerül sor.

| 9.5. | A nyilvánvaló hibákat mutató fényszórókat nem kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

9.5.

A nyilvánvaló hibákat mutató fényszórókat nem kell figyelembe venni.

| 9.6. | Az előírás 6.2.5.3. szakaszának 8–15. mérési pontjait nem kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

9.6.

Az előírás 6.2.5.3. szakaszának 8–15. mérési pontjait nem kell figyelembe venni.

10.   SZANKCIÓK NEM MEGFELELŐ GYÁRTÁS ESETÉN

| 10.1. | A fényszórótípusra ezen előírás szerint megadott jóváhagyás visszavonható, ha a követelmények nem teljesülnek, vagy ha a jóváhagyási jelet viselő fényszóró nem felel meg a jóváhagyott típusnak. |
| --- | --- |

10.1.

A fényszórótípusra ezen előírás szerint megadott jóváhagyás visszavonható, ha a követelmények nem teljesülnek, vagy ha a jóváhagyási jelet viselő fényszóró nem felel meg a jóváhagyott típusnak.

| 10.2. | Ha a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó valamely szerződő fél visszavon egy előzőleg általa megadott jóváhagyást, akkor erről az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő értesítési nyomtatványon haladéktalanul értesítenie kell az ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet. |
| --- | --- |

10.2.

Ha a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó valamely szerződő fél visszavon egy előzőleg általa megadott jóváhagyást, akkor erről az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő értesítési nyomtatványon haladéktalanul értesítenie kell az ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet.

11.   A GYÁRTÁS VÉGLEGES LEÁLLÍTÁSA

Ha a jóváhagyás birtokosa véglegesen leállítja az ezen előírás szerint jóváhagyott fényszórótípus gyártását, akkor erről értesítenie kell a jóváhagyást megadó hatóságot. A hatóság az értesítés kézhezvételét követően tájékoztatja az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet az ezen előírás 1. mellékletében szereplő, megfelelő értesítési nyomtatványon.

12.   A JÓVÁHAGYÁSI VIZSGÁLAT ELVÉGZÉSÉÉRT FELELŐS MŰSZAKI SZOLGÁLATOK ÉS A TÍPUSJÓVÁHAGYÓ HATÓSÁG NEVE ÉS CÍME

Az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó felek közlik az Egyesült Nemzetek Szervezetének Titkárságával a jóváhagyási vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok nevét és címét, valamint a jóváhagyásokat megadó, illetve a más országok által kiadott, jóváhagyásokat, kiterjesztéseket, elutasításokat, visszavonásokat és a gyártás végleges leállítását igazoló értesítéseket fogadó típusjóváhagyó hatóságok nevét és címét.

13.   Átmeneti rendelkezések

| 13.1. | A 01. módosítássorozat hatálybalépésének napjától kezdődően az előírást alkalmazó szerződő felek nem utasíthatják el a 01. módosítássorozattal módosított előírás szerinti jóváhagyások megadását. |
| --- | --- |

13.1.

A 01. módosítássorozat hatálybalépésének napjától kezdődően az előírást alkalmazó szerződő felek nem utasíthatják el a 01. módosítássorozattal módosított előírás szerinti jóváhagyások megadását.

| 13.2. | Tekintettel a 01. módosítássorozat által bevezetett, a gömbi koordinátamérő rendszert alkalmazó fénytani mérési eljárásokra és az előírt fényerősségi értékekre, valamint annak érdekében, hogy a műszaki szolgálatok (vizsgálati laboratóriumok) korszerűsíthessék vizsgálati berendezéseiket, az előírás 01. módosítássorozatának hatálybalépését követő 60 hónap alatt az előírást alkalmazó szerződő felek nem utasíthatják el a 01. módosítássorozattal módosított előírás szerinti jóváhagyások megadását, amennyiben a meglévő vizsgálati berendezések alkalmazása megfelelő átalakítással, a típusjóváhagyásért felelős illetékes hatóság számára elfogadható módon történik. |
| --- | --- |

13.2.

Tekintettel a 01. módosítássorozat által bevezetett, a gömbi koordinátamérő rendszert alkalmazó fénytani mérési eljárásokra és az előírt fényerősségi értékekre, valamint annak érdekében, hogy a műszaki szolgálatok (vizsgálati laboratóriumok) korszerűsíthessék vizsgálati berendezéseiket, az előírás 01. módosítássorozatának hatálybalépését követő 60 hónap alatt az előírást alkalmazó szerződő felek nem utasíthatják el a 01. módosítássorozattal módosított előírás szerinti jóváhagyások megadását, amennyiben a meglévő vizsgálati berendezések alkalmazása megfelelő átalakítással, a típusjóváhagyásért felelős illetékes hatóság számára elfogadható módon történik.

| 13.3. | A 01. módosítássorozat hatálybalépésének napjától számított 60 hónap után az előírást alkalmazó szerződő felek csak akkor adhatják meg a jóváhagyást, ha az adott fényszóró megfelel a 01. módosítássorozattal módosított előírás követelményeinek. |
| --- | --- |

13.3.

A 01. módosítássorozat hatálybalépésének napjától számított 60 hónap után az előírást alkalmazó szerződő felek csak akkor adhatják meg a jóváhagyást, ha az adott fényszóró megfelel a 01. módosítássorozattal módosított előírás követelményeinek.

| 13.4. | A fényszórókra a 01. módosítássorozat hatálybalépése előtt ezen előírás alapján megadott jóváhagyások határozatlan időre továbbra is érvényben maradnak. |
| --- | --- |

13.4.

A fényszórókra a 01. módosítássorozat hatálybalépése előtt ezen előírás alapján megadott jóváhagyások határozatlan időre továbbra is érvényben maradnak.

| 13.5. | Az ezen előírást alkalmazó szerződő felek nem utasíthatják el a jóváhagyások kiterjesztését az ezen előírás előző módosítássorozataira vonatkozóan. |
| --- | --- |

13.5.

Az ezen előírást alkalmazó szerződő felek nem utasíthatják el a jóváhagyások kiterjesztését az ezen előírás előző módosítássorozataira vonatkozóan.

---

(1)  A fényszórók használatára a világító és fényjelző berendezések elhelyezésére vonatkozó előírások érvényesek.

(2)  Az előírás egyetlen rendelkezése sem akadályozza meg a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó feleket abban, hogy megtiltsák az előírás által jóváhagyott műanyag lencsével rendelkező fényszóró mechanikus fényszórótisztító eszközzel (törlővel) való együttes használatát.

(3)  A motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) (dokumentum: TRANS/WP.29/78/Rev.2) 2. szakaszának meghatározása szerint.

(4)  A gázkisüléses fényforrások vonatkozásában lásd a 99. előírást.

(5)  Amennyiben a lencsét nem lehet eltávolítani a fényszórótestről, a 4.2.5. szakasz szerinti egyedi jelölés is elegendő.

(6)  Az 1958. évi megállapodásban részes szerződő felek megkülönböztető számai a Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) (dokumentum: ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.1) 3. mellékletében találhatók.

(7)  Az izzólámpákra vonatkozó műszaki követelményekkel kapcsolatban lásd a 37. előírást. A gázkisüléses fényforrásokra vonatkozó műszaki követelményekkel kapcsolatban lásd a 99. előírást.

(8)  A fényszóró akkor felel meg e szakasz előírásainak, ha az izzólámpa könnyen beszerelhető a fényszóróba, és az illesztő csapok sötétben is a megfelelő helyre szerelhetők be.

(9)  Az elektromágneses kompatibilitás követelményeinek való megfelelés az adott járműtípusra vonatkozik.

(10)  Az ilyen speciális, tompított fényt kibocsátó fényszóró olyan távolsági fényt is kibocsáthat, amelyre nem vonatkoznak követelmények.

(11)  egyéb rendelkezés hiányában 0,25°-os tűrés megengedett valamennyi fénytani vizsgálati pontban.

(12)  egyéb rendelkezés hiányában 0,25°-os tűrés megengedett valamennyi fénytani vizsgálati pontban.

(13)  egyéb rendelkezés hiányában 0,25°-os tűrés megengedett valamennyi fénytani vizsgálati pontban.

(14)  A kérelmező kérésére az e pontokon végzett mérések közben az 50. vagy 7. számú előírás szerint jóváhagyott, a fényszóróval kombinált, csoportosított vagy összeépített első helyzetjelző lámpát be kell kapcsolni.

(15)  egyéb rendelkezés hiányában 0,25°-os tűrés megengedett valamennyi fénytani vizsgálati pontban.v

(16)  egyéb rendelkezés hiányában 0,25°-os tűrés megengedett valamennyi fénytani vizsgálati pontban.

---

1. MELLÉKLET

ÉRTESÍTÉS

(Legnagyobb formátum: A4 (210 mm × 297 mm))

Image

Image

---

2. MELLÉKLET

PÉLDÁK A JÓVÁHAGYÁSI JELEK ELRENDEZÉSÉRE

| 1.   ábra | 2.   ábra |
| --- | --- |

1.   ábra

Image

2.   ábra

Image

A fényszórón elhelyezett fenti jóváhagyási jelek azt mutatják, hogy az adott fényszórót a 113. számú előírás szerint hagyták jóvá Hollandiában (E4) a 243 jóváhagyási számon, az ezen előírás 01. módosítássorozatában meghatározott követelményeknek megfelelően. A „C-AS” betűkombináció (1. ábra) A osztályú, tompított fényt kibocsátó fényszóróra utal, a „CR-BS” betűkombináció (2. ábra) pedig B osztályú, tompított és távolsági fényt kibocsátó fényszórót jelöl.

Megjegyzés: A jóváhagyási számot és a kiegészítő jeleket a kör közelében kell elhelyezni, az E betű felett, alatt, illetve bal vagy jobb oldalán. A jóváhagyási szám számjegyeinek az „E” betű ugyanazon oldalán kell szerepelniük, és ugyanabba az irányba kell nézniük. A jóváhagyási számban kerülni kell a római számok használatát, hogy azok ne legyenek összetéveszthetők más jelekkel.

| 3.   ábra | 4.   ábra |
| --- | --- |

3.   ábra

Image

4.   ábra

Image

A fenti jóváhagyási jelet viselő fényszóró az előírás rendelkezéseinek megfelelő, műanyag lencsével felszerelt fényszóró, a következők szerint:

| 3. ábra | : | B osztályú, csak tompított fény kibocsátására tervezett fényszóró. |
| --- | --- | --- |
| 4. ábra | : | B osztályú, tompított és távolsági fény kibocsátására tervezett fényszóró. |

3. ábra

:

B osztályú, csak tompított fény kibocsátására tervezett fényszóró.

4. ábra

:

B osztályú, tompított és távolsági fény kibocsátására tervezett fényszóró.

| 5.   ábra | 6.   ábra |
| --- | --- |

5.   ábra

Image

6.   ábra

Image

A fenti jóváhagyási jelet viselő fényszóró az előírás rendelkezéseinek megfelelő fényszóró, a következők szerint:

| 5. ábra | : | B osztályú, tompított és távolsági fény kibocsátására tervezett fényszóró. |
| --- | --- | --- |
| 6. ábra | : | B osztályú, csak tompított fény kibocsátására tervezett fényszóró. |

5. ábra

:

B osztályú, tompított és távolsági fény kibocsátására tervezett fényszóró.

6. ábra

:

B osztályú, csak tompított fény kibocsátására tervezett fényszóró.

A tompított fény nem működhet egy időben a távolsági fénnyel és/vagy egy másik összeépített fényszóróval.

| 7.   ábra | 8.   ábra |
| --- | --- |

7.   ábra

Image

8.   ábra

Image

A fenti jóváhagyási jelet viselő fényszóró az előírás rendelkezéseinek megfelelő, műanyag lencsével felszerelt fényszóró, a következők szerint:

| 7. ábra | : | C osztályú, csak tompított fény kibocsátására tervezett fényszóró. |
| --- | --- | --- |
| 8. ábra | : | C osztályú, tompított és távolsági fény kibocsátására tervezett fényszóró. |

7. ábra

:

C osztályú, csak tompított fény kibocsátására tervezett fényszóró.

8. ábra

:

C osztályú, tompított és távolsági fény kibocsátására tervezett fényszóró.

| 9.   ábra | 10.   ábra |
| --- | --- |

9.   ábra

Image

10.   ábra

Image

A fenti jóváhagyási jelet viselő fényszóró az előírás rendelkezéseinek megfelelő fényszóró, a következők szerint:

| 9. ábra | : | D osztályú, csak tompított fény kibocsátására tervezett fényszóró. |
| --- | --- | --- |
| 10. ábra | : | D osztályú, tompított és távolsági fény kibocsátására tervezett fényszóró. |

9. ábra

:

D osztályú, csak tompított fény kibocsátására tervezett fényszóró.

10. ábra

:

D osztályú, tompított és távolsági fény kibocsátására tervezett fényszóró.

A tompított fény nem működhet egy időben a távolsági fénnyel és/vagy egy másik összeépített fényszóróval.

| 11.   ábra | 12.   ábra |
| --- | --- |

11.   ábra

Image

12.   ábra

Image

A fenti jóváhagyási jelet viselő fényszóró az előírás rendelkezéseinek megfelelő fényszóró, a következők szerint:

| 11. ábra | : | E osztályú, csak tompított fény kibocsátására tervezett fényszóró. |
| --- | --- | --- |
| 12. ábra | : | E osztályú, tompított és távolsági fény kibocsátására tervezett fényszóró. |

11. ábra

:

E osztályú, csak tompított fény kibocsátására tervezett fényszóró.

12. ábra

:

E osztályú, tompított és távolsági fény kibocsátására tervezett fényszóró.

13.   ábra

Csoportosított, kombinált vagy összeépített fényszórókra vonatkozó egyszerűsített jelzés

(A függőleges és vízszintes vonalak csak a fényjelző berendezés formáját ábrázolják, nem alkotják a jóváhagyási jel részét.)

A.   minta

B.   minta

C.   minta

D.   minta

Megjegyzés: A fenti négy példa olyan, jóváhagyási jelet viselő világító berendezésre vonatkozik, amely a következőkből áll:

| | első helyzetjelző lámpa, amelyet az 50. számú előírás eredeti változata (00) szerint hagytak jóvá; |
| --- | --- |

első helyzetjelző lámpa, amelyet az 50. számú előírás eredeti változata (00) szerint hagytak jóvá;

| | D osztályú fényszóró, amely tompított fényt és 123 625 és 145 125 kandela közötti maximális fényerősségű (a 30-as szám által jelölt) távolsági fényt bocsát ki, műanyag lencsével van felszerelve, és amelyet az előírás 01. módosítássorozatának követelményei szerint hagytak jóvá; |
| --- | --- |

D osztályú fényszóró, amely tompított fényt és 123 625 és 145 125 kandela közötti maximális fényerősségű (a 30-as szám által jelölt) távolsági fényt bocsát ki, műanyag lencsével van felszerelve, és amelyet az előírás 01. módosítássorozatának követelményei szerint hagytak jóvá;

| | B osztályú első ködlámpa, amelyet a 19. előírás 03. módosítássorozatának követelményei szerint hagytak jóvá, és műanyag lencsével szereltek fel; |
| --- | --- |

B osztályú első ködlámpa, amelyet a 19. előírás 03. módosítássorozatának követelményei szerint hagytak jóvá, és műanyag lencsével szereltek fel;

| | 11. kategóriájú, az 50. előírás 00. módosítássorozatában foglaltaknak megfelelően jóváhagyott első irányjelző lámpa. |
| --- | --- |

11. kategóriájú, az 50. előírás 00. módosítássorozatában foglaltaknak megfelelően jóváhagyott első irányjelző lámpa.

14.   ábra

Fényszóróval összeépített lámpa

1.   példa

A fenti példa egy különböző fényszórótípusokhoz használható műanyag lencse jelzésére vonatkozik, mely fényszórók a következők lehetnek:

| | olyan D osztályú fényszóró, amely tompított fényt és 123 625 és 145 125 kandela közötti maximális fényerősségű (a 30-as szám által jelölt) távolsági fényt bocsát ki, amelyet Németországban (E1) hagytak jóvá az előírás 01. módosítássorozatának követelményei szerint, és amely össze van építve az 50. előírás eredeti változata (00) szerint jóváhagyott első helyzetjelző lámpával;
  vagy |
| --- | --- |

olyan D osztályú fényszóró, amely tompított fényt és 123 625 és 145 125 kandela közötti maximális fényerősségű (a 30-as szám által jelölt) távolsági fényt bocsát ki, amelyet Németországban (E1) hagytak jóvá az előírás 01. módosítássorozatának követelményei szerint, és amely össze van építve az 50. előírás eredeti változata (00) szerint jóváhagyott első helyzetjelző lámpával;

vagy

| | olyan C osztályú fényszóró, amely tompított fényt és 48 375 és 64 500 kandela közötti maximális fényerősségű (a 12.5-ös szám által jelölt) távolsági fényt bocsát ki, amelyet Németországban (E1) hagytak jóvá az előírás 01. módosítássorozatának követelményei szerint, és amely össze van építve a fent leírt első helyzetjelző lámpával. |
| --- | --- |

olyan C osztályú fényszóró, amely tompított fényt és 48 375 és 64 500 kandela közötti maximális fényerősségű (a 12.5-ös szám által jelölt) távolsági fényt bocsát ki, amelyet Németországban (E1) hagytak jóvá az előírás 01. módosítássorozatának követelményei szerint, és amely össze van építve a fent leírt első helyzetjelző lámpával.

15.   ábra

LED-modulok

A fenti fényforrás-azonosító kódot viselő LED-modult az eredetileg Olaszországban (E3), a 17325 jóváhagyási számon jóváhagyott fényszóróval együtt hagyták jóvá.

16.   ábra

A kanyarvilágítás ellátására szolgáló kiegészítő világító egységek

A fenti azonosító kódot viselő kiegészítő világító egységet az eredetileg Japánban (E43), a 1234 jóváhagyási számon jóváhagyott fényszóróval együtt hagyták jóvá.

---

3. MELLÉKLET

GÖMBI KOORDINÁTAMÉRŐ RENDSZER ÉS A VIZSGÁLATI PONTOK ELHELYEZKEDÉSE

A.   ábra

Gömbi koordinátamérő rendszer

Image

A szögkoordinátákat fokban kell megadni egy olyan gömbfelületen, amelynek függőleges pólustengelye megfelel a 70. számú, The measurement of absolute luminous intensity distributions (Abszolút fényerősség-eloszlások mérése) című CIE-kiadványban (1987) foglaltaknak, azaz egy talajhoz képest rögzített, vízszintes tengelyből („magasság”) és egy másik, a rögzített vízszintes tengelyhez képest merőleges, elmozdítható tengelyből („forgás”) álló goniométernek.

B.   ábra

A tompított fény vizsgálati pontjai és zónái az A osztályú fényszórók esetében:

C.   ábra

A tompított fény vizsgálati pontjai és zónái a B osztályú fényszórók esetében:

D.   ábra

A tompított fény vizsgálati pontjainak és zónáinak elhelyezkedése a C, D és E osztályú fényszórók esetében:

E.   ábra

Az elsődleges távolsági fény vizsgálati pontjainak elhelyezkedése

F.   ábra

A másodlagos távolsági fény vizsgálati pontjainak elhelyezkedése

---

4. MELLÉKLET

A FÉNYSZÓRÓK FÉNYTANI JELLEMZŐINEK ÜZEMELTETÉS KÖZBENI STABILITÁSÁRA VONATKOZÓ VIZSGÁLATOK – B, C, D ÉS E OSZTÁLYÚ, TELJES FÉNYSZÓRÓKON VÉGZETT VIZSGÁLATOK

Miután az előírás rendelkezései alapján elvégezték a fénytani értékek mérését, távolsági fény esetében az Imax pontban, B osztályú, tompított fényt kibocsátó fényszórók esetében a 0,50 U/1,5 L és 0,50 U/1,5 R, 50 R, 50 L pontokban, a C, D vagy E osztályú, tompított fényt kibocsátó fényszórók esetében pedig a 0,86 D-3,5 R, 0,86 D-3,5 L, 0,50 U-1,5 L és 0,50 U-1,5 R pontokban egy teljes fényszórómintán kell vizsgálni a fénytani jellemzők stabilitását a fényszóró működése közben. „Teljes fényszóró” alatt a teljes lámpa értendő azokkal a körülötte lévő lámpatestrészekkel, izzólámpákkal, gázkisüléses fényforrásokkal és LED-modulokkal együtt, amelyek hatással lehetnek a fényszóró hőleadására.

A vizsgálatokat a következőképpen kell elvégezni:

| a) | száraz és nyugodt légköri viszonyok mellett, 23 °C ± 5 °C közötti környezeti hőmérsékleten, a mintát a járműre történő megfelelő beépítési módot helyettesítő állványra szerelve; |
| --- | --- |

a)

száraz és nyugodt légköri viszonyok mellett, 23 °C ± 5 °C közötti környezeti hőmérsékleten, a mintát a járműre történő megfelelő beépítési módot helyettesítő állványra szerelve;

| b) | cserélhető fényforrások esetében: legalább egy órán át öregített, sorozatgyártású izzólámpákat vagy legalább 15 órán át öregített, sorozatgyártású gázkisüléses fényforrásokat vagy legalább 48 órán keresztül öregített LED-modulokat felhasználva, melyeket az előírásban meghatározott vizsgálatok elvégzése előtt környezeti hőmérsékletre kell lehűteni. A kérelmező által rendelkezésre bocsátott LED-modulokat kell használni. |
| --- | --- |

b)

cserélhető fényforrások esetében: legalább egy órán át öregített, sorozatgyártású izzólámpákat vagy legalább 15 órán át öregített, sorozatgyártású gázkisüléses fényforrásokat vagy legalább 48 órán keresztül öregített LED-modulokat felhasználva, melyeket az előírásban meghatározott vizsgálatok elvégzése előtt környezeti hőmérsékletre kell lehűteni. A kérelmező által rendelkezésre bocsátott LED-modulokat kell használni.

A mérőberendezésnek meg kell felelnie a fényszóró jóváhagyási vizsgálatai során használt berendezésnek.

A vizsgálati mintát a vizsgálati helyzetéhez képest nem mozdíthatják el, illetve beállítását nem módosíthatják. A használt fényforrásnak az adott fényszóróra meghatározott fényforrásnak kell lennie.

1.   A FÉNYTANI TELJESÍTMÉNY STABILITÁSÁNAK VIZSGÁLATA

1.1.   Tiszta fényszóró

A fényszórót 12 órán keresztül kell üzemeltetni az 1.1.1. szakaszban írtak szerint, és az 1.1.2. szakaszban leírt módon kell ellenőrizni.

1.1.1.   A vizsgálati eljárás (1)

A fényszórót a megadott ideig kell működtetni a következők szerint:

| a) | amennyiben a jóváhagyási eljárás csak egy világítási funkcióra (távolsági vagy tompított fény, illetve első ködlámpa) vonatkozik, a megfelelő izzólámpát kell üzemeltetni az előírt ideig (2); |
| --- | --- |

a)

amennyiben a jóváhagyási eljárás csak egy világítási funkcióra (távolsági vagy tompított fény, illetve első ködlámpa) vonatkozik, a megfelelő izzólámpát kell üzemeltetni az előírt ideig (2);

| b) | tompított fény és egy vagy több távolsági fény kibocsátására szolgáló, vagy tompított fény kibocsátására szolgáló és első ködlámpaként használandó fényszóró esetén:






  i. | a fényszórót az alábbi ciklus szerint kell működtetni az előírt ideig:






  a) | 15 percig a tompított fény világít; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

tompított fény és egy vagy több távolsági fény kibocsátására szolgáló, vagy tompított fény kibocsátására szolgáló és első ködlámpaként használandó fényszóró esetén:

i.

a fényszórót az alábbi ciklus szerint kell működtetni az előírt ideig:

a)

15 percig a tompított fény világít;

| b) | 5 percig az összes lámpa világít; |
| --- | --- |

b)

5 percig az összes lámpa világít;

| ii. | ha a kérelmező kijelenti, hogy a fényszórót egy időben vagy csak tompított fény vagy csak távolsági fény(ek) kibocsátására fogja használni (3), a vizsgálatot ennek megfelelően kell végrehajtani úgy, hogy a tompított fényt és a távolsági fény(eke)t (ez utóbbiak egyszerre világítsanak) az 1.1. szakaszban előírt idő feléig kell egymás után működtetni (2); |
| --- | --- |

ii.

ha a kérelmező kijelenti, hogy a fényszórót egy időben vagy csak tompított fény vagy csak távolsági fény(ek) kibocsátására fogja használni (3), a vizsgálatot ennek megfelelően kell végrehajtani úgy, hogy a tompított fényt és a távolsági fény(eke)t (ez utóbbiak egyszerre világítsanak) az 1.1. szakaszban előírt idő feléig kell egymás után működtetni (2);

| c) | amennyiben a fényszóró első ködlámpaként és egy vagy több távolsági fény kibocsátására szolgál:






  i. | a fényszórót az alábbi ciklus szerint kell működtetni az előírt ideig:






  a) | 15 percig az első ködlámpa világít; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

amennyiben a fényszóró első ködlámpaként és egy vagy több távolsági fény kibocsátására szolgál:

i.

a fényszórót az alábbi ciklus szerint kell működtetni az előírt ideig:

a)

15 percig az első ködlámpa világít;

| b) | 5 percig az összes lámpa világít; |
| --- | --- |

b)

5 percig az összes lámpa világít;

| ii. | ha a kérelmező kijelenti, hogy a fényszórót egy időben csak első ködlámpaként vagy csak távolsági fény(ek) kibocsátására fogja használni (3), a vizsgálatot ennek megfelelően kell végrehajtani úgy, hogy az első ködlámpát és a távolsági fény(eke)t (ez utóbbiak egyszerre világítsanak) az 1.1. szakaszban előírt idő feléig kell egymás után működtetni (2); |
| --- | --- |

ii.

ha a kérelmező kijelenti, hogy a fényszórót egy időben csak első ködlámpaként vagy csak távolsági fény(ek) kibocsátására fogja használni (3), a vizsgálatot ennek megfelelően kell végrehajtani úgy, hogy az első ködlámpát és a távolsági fény(eke)t (ez utóbbiak egyszerre világítsanak) az 1.1. szakaszban előírt idő feléig kell egymás után működtetni (2);

| d) | ha a fényszóró tompított fény és egy vagy több távolsági fény kibocsátására, valamint első ködlámpaként szolgál:






  i. | a fényszórót az alábbi ciklus szerint kell működtetni az előírt ideig:






  a) | 15 percig a tompított fény világít; |
| --- | --- | --- | --- |

d)

ha a fényszóró tompított fény és egy vagy több távolsági fény kibocsátására, valamint első ködlámpaként szolgál:

i.

a fényszórót az alábbi ciklus szerint kell működtetni az előírt ideig:

a)

15 percig a tompított fény világít;

| b) | 5 percig az összes lámpa világít; |
| --- | --- |

b)

5 percig az összes lámpa világít;

| ii. | ha a kérelmező kijelenti, hogy a fényszórót egy időben csak tompított fény vagy csak távolsági fény(ek) kibocsátására fogja használni (3), a vizsgálatot ennek megfelelően kell végrehajtani úgy, hogy a tompított fényt is és a távolsági fény(eke)t is az 1.1. szakaszban előírt idő feléig kell egymás után működtetni (2), miközben az első ködlámpát az idő felében és a távolsági fény üzemeltetése alatt olyan ciklus szerint kell működtetni, amelyben 15 percig kikapcsolt, majd 5 percig bekapcsolt állapotban van; |
| --- | --- |

ii.

ha a kérelmező kijelenti, hogy a fényszórót egy időben csak tompított fény vagy csak távolsági fény(ek) kibocsátására fogja használni (3), a vizsgálatot ennek megfelelően kell végrehajtani úgy, hogy a tompított fényt is és a távolsági fény(eke)t is az 1.1. szakaszban előírt idő feléig kell egymás után működtetni (2), miközben az első ködlámpát az idő felében és a távolsági fény üzemeltetése alatt olyan ciklus szerint kell működtetni, amelyben 15 percig kikapcsolt, majd 5 percig bekapcsolt állapotban van;

| iii. | ha a kérelmező kijelenti, hogy a fényszórót egy időben csak tompított fény kibocsátására vagy csak első ködlámpaként fogja használni (3), a vizsgálatot ennek megfelelően kell végrehajtani úgy, hogy a tompított fényt és az első ködlámpát az 1.1. szakaszban előírt idő feléig kell egymás után működtetni (2), miközben a távolsági fényt az idő felében és a tompított fény üzemeltetése alatt olyan ciklus szerint kell működtetni, amelyben 15 percig kikapcsolt, majd 5 percig bekapcsolt állapotban van; |
| --- | --- |

iii.

ha a kérelmező kijelenti, hogy a fényszórót egy időben csak tompított fény kibocsátására vagy csak első ködlámpaként fogja használni (3), a vizsgálatot ennek megfelelően kell végrehajtani úgy, hogy a tompított fényt és az első ködlámpát az 1.1. szakaszban előírt idő feléig kell egymás után működtetni (2), miközben a távolsági fényt az idő felében és a tompított fény üzemeltetése alatt olyan ciklus szerint kell működtetni, amelyben 15 percig kikapcsolt, majd 5 percig bekapcsolt állapotban van;

| iv. | ha a kérelmező kijelenti, hogy a fényszórót egy időben csak tompított fény vagy csak távolsági fény(ek) kibocsátására (3) vagy csak első ködlámpaként (3) fogja használni, a vizsgálatot ennek megfelelően kell végrehajtani úgy, hogy a tompított fényt, a távolsági fény(eke)t és az első ködlámpát egymás után (2) rendre az 1.1. szakaszban előírt idő egyharmadáig kell működtetni; |
| --- | --- |

iv.

ha a kérelmező kijelenti, hogy a fényszórót egy időben csak tompított fény vagy csak távolsági fény(ek) kibocsátására (3) vagy csak első ködlámpaként (3) fogja használni, a vizsgálatot ennek megfelelően kell végrehajtani úgy, hogy a tompított fényt, a távolsági fény(eke)t és az első ködlámpát egymás után (2) rendre az 1.1. szakaszban előírt idő egyharmadáig kell működtetni;

| e) | a kanyarvilágítás ellátására szolgáló kiegészítő fényforrással felszerelt fényszórók esetében a kiegészítő fényforrást – a kiegészítő világító egységek kivételével – a fő tompított fény működtetése alatt egy percig be, majd kilenc percre ki kell kapcsolni. |
| --- | --- |

e)

a kanyarvilágítás ellátására szolgáló kiegészítő fényforrással felszerelt fényszórók esetében a kiegészítő fényforrást – a kiegészítő világító egységek kivételével – a fő tompított fény működtetése alatt egy percig be, majd kilenc percre ki kell kapcsolni.

Amennyiben a fényszóró több, a kanyarvilágítás ellátására szolgáló kiegészítő fényforrással van felszerelve, a vizsgálatot a fényforrások azon kombinációjával kell elvégezni, amely a legszigorúbb működési feltételeket képviseli.

1.1.1.2.   Vizsgálati feszültség

A vizsgálati minta csatlakozóinál alkalmazandó feszültségek a következők:

| a) | közvetlenül a jármű feszültségrendszerének feltételei mellett üzemeltetett cserélhető izzólámpa (izzólámpák) esetében: a vizsgálatot adott esetben 6,3 V, 13,2 V vagy 28,0 V feszültségnél kell elvégezni, kivéve, ha a kérelmező megadta, hogy a vizsgálati minta más feszültségnél is üzemeltethető. Ez utóbbi esetben a vizsgálatot a legnagyobb megengedett feszültségen üzemeltetett izzólámpával kell elvégezni; |
| --- | --- |

a)

közvetlenül a jármű feszültségrendszerének feltételei mellett üzemeltetett cserélhető izzólámpa (izzólámpák) esetében: a vizsgálatot adott esetben 6,3 V, 13,2 V vagy 28,0 V feszültségnél kell elvégezni, kivéve, ha a kérelmező megadta, hogy a vizsgálati minta más feszültségnél is üzemeltethető. Ez utóbbi esetben a vizsgálatot a legnagyobb megengedett feszültségen üzemeltetett izzólámpával kell elvégezni;

| b) | cserélhető gázkisüléses fényforrás(ok) esetében: a vizsgálati feszültség az elektronikus fényforrás-vezérlőegységre vagy a fényforrásra vonatkozóan – amennyiben a vezérlőelőtét egybe van építve a fényforrással – 13,2 ± 0,1 volt a 12 V feszültségrendszerű járműveknél, vagy egyéb, a jóváhagyási kérelemben meghatározott érték; |
| --- | --- |

b)

cserélhető gázkisüléses fényforrás(ok) esetében: a vizsgálati feszültség az elektronikus fényforrás-vezérlőegységre vagy a fényforrásra vonatkozóan – amennyiben a vezérlőelőtét egybe van építve a fényforrással – 13,2 ± 0,1 volt a 12 V feszültségrendszerű járműveknél, vagy egyéb, a jóváhagyási kérelemben meghatározott érték;

| c) | nem cserélhető fényforrás esetében, amelyet közvetlenül a jármű feszültségrendszere szerint működtetnek: a nem cserélhető fényforrásokkal (izzólámpákkal és/vagy más fényforrással) felszerelt világítóegységeken minden mérést 6,3 V, 13,2 V vagy 28,0 V-on vagy a kérelmező által megadott, a jármű feszültségrendszerének megfelelő más feszültségen kell elvégezni; |
| --- | --- |

c)

nem cserélhető fényforrás esetében, amelyet közvetlenül a jármű feszültségrendszere szerint működtetnek: a nem cserélhető fényforrásokkal (izzólámpákkal és/vagy más fényforrással) felszerelt világítóegységeken minden mérést 6,3 V, 13,2 V vagy 28,0 V-on vagy a kérelmező által megadott, a jármű feszültségrendszerének megfelelő más feszültségen kell elvégezni;

| d) | cserélhető vagy nem cserélhető, a jármű tápfeszültség-rendszerétől függetlenül és a rendszer teljes irányítása alatt üzemeltetett fényforrások esetében, illetve táp- és kezelőegység által táplált fényforrások esetében a fent meghatározott vizsgálati feszültséget az adott berendezés bemeneti csatlakozóira kell kapcsolni. A vizsgálati laboratórium bekérheti a gyártótól a fényforrás(ok) táplálásához szükséges táp- és működtetőegységet vagy a különleges áramforrást; |
| --- | --- |

d)

cserélhető vagy nem cserélhető, a jármű tápfeszültség-rendszerétől függetlenül és a rendszer teljes irányítása alatt üzemeltetett fényforrások esetében, illetve táp- és kezelőegység által táplált fényforrások esetében a fent meghatározott vizsgálati feszültséget az adott berendezés bemeneti csatlakozóira kell kapcsolni. A vizsgálati laboratórium bekérheti a gyártótól a fényforrás(ok) táplálásához szükséges táp- és működtetőegységet vagy a különleges áramforrást;

| e) | amennyiben ezen előírás másként nem rendelkezik, a LED-modul(ok) mérését 6,75 V, 13,2 V vagy 28,0 V feszültségen kell elvégezni. Az elektronikus fényforrás-vezérlőegységgel vezérelt LED-modul(oka)t a kérelmező által megadottak szerint kell bemérni; |
| --- | --- |

e)

amennyiben ezen előírás másként nem rendelkezik, a LED-modul(ok) mérését 6,75 V, 13,2 V vagy 28,0 V feszültségen kell elvégezni. Az elektronikus fényforrás-vezérlőegységgel vezérelt LED-modul(oka)t a kérelmező által megadottak szerint kell bemérni;

| f) | amennyiben a vizsgálati mintát jelzőlámpákkal csoportosították, kombinálták vagy építették egybe és azok nem a 6 V, 12 V vagy 24 V névleges feszültségen üzemelnek, a feszültséget a gyártó által megadottak szerint, az adott lámpa megfelelő fénytani szempontból helyes működéséhez megfelelően kell beállítani. |
| --- | --- |

f)

amennyiben a vizsgálati mintát jelzőlámpákkal csoportosították, kombinálták vagy építették egybe és azok nem a 6 V, 12 V vagy 24 V névleges feszültségen üzemelnek, a feszültséget a gyártó által megadottak szerint, az adott lámpa megfelelő fénytani szempontból helyes működéséhez megfelelően kell beállítani.

1.1.2.   Vizsgálati eredmények

1.1.2.1.   Szemrevételezés

Amikor a fényszóró hőmérséklete elérte a környezeti hőmérsékletet, a fényszóró üvegét és adott esetben a külső lencsét tiszta, nedves pamutkendővel meg kell tisztítani. Ezt követően el kell végezni a szemrevételezést: a fényszóróüvegen és a külső lencsén nem lehet észrevehető alaktorzulás, alakváltozás, repedés vagy színelváltozás.

1.1.2.2.   Fénytani vizsgálat

Az előírás rendelkezéseinek való megfelelés érdekében a fénytani értékeket a következő pontokban kell ellenőrizni:

| | B osztályú fényszórók esetében: | tompított fény: 50 R – 50 L - 0,50 U/1,5 L és 0,50 U/1,5 R. |
| --- | --- | --- |

B osztályú fényszórók esetében:

tompított fény: 50 R – 50 L - 0,50 U/1,5 L és 0,50 U/1,5 R.

| | távolsági fény: Imax |
| --- | --- |

távolsági fény: Imax

| | C, D és E osztályú fényszórók esetében: | tompított fény: 0,86 D/3,5 R – 0,86 D/3,5 L – 0,50 U/1,5 L és 1,5 R |
| --- | --- | --- |

C, D és E osztályú fényszórók esetében:

tompított fény: 0,86 D/3,5 R – 0,86 D/3,5 L – 0,50 U/1,5 L és 1,5 R

| | távolsági fény: Imax |
| --- | --- |

távolsági fény: Imax

A fényszóró állványán a hő hatására bekövetkező lehetséges alakváltozások vizsgálata érdekében egy másik beállítás is elvégezhető (a világos-sötét határvonal eltolódásával a melléklet 2. szakasza foglalkozik).

A 0,50 U/1,5 L és 0,50 U/1,5 R pontok kivételével a fénytani jellemzők és a vizsgálat előtt mért értékek közötti eltérés legfeljebb 10 százalék lehet, a fénytani mérési eljárás tűréseit is beleértve. A 0,50 U/1,5 L és 0,50 U/1,5 R pontoknál mért értékek legfeljebb 255 cd-vel haladhatják meg a vizsgálat előtt mért fénytani értékeket.

1.2.   Szennyezett fényszóró

A fenti 1.1. szakasz szerinti vizsgálatot követően a fényszórót az 1.2.1. szakaszban leírt előkészítés után az 1.1.1. szakaszban leírtak szerint egy órán át kell működtetni, majd az 1.1.2. szakaszban előírt módon ellenőrizni kell.

1.2.1.   A fényszóró előkészítése

1.2.1.1.   Vizsgálati keverék

| 1.2.1.1.1. | Üvegből készült külső lencsével rendelkező fényszórók esetében: | a fényszóróra felhordandó víz-szennyező anyag keveréknek a következőkből kell állnia:






  a) | 9. rész (súlyrész) 0–100 μm szemcsenagyságú kvarchomok; |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.1.1.1.

Üvegből készült külső lencsével rendelkező fényszórók esetében:

a fényszóróra felhordandó víz-szennyező anyag keveréknek a következőkből kell állnia:

a)

9. rész (súlyrész) 0–100 μm szemcsenagyságú kvarchomok;

| b) | 1 súlyrész 0-100 μm szemcsenagyságú faszénpor (bükkfa); |
| --- | --- |

b)

1 súlyrész 0-100 μm szemcsenagyságú faszénpor (bükkfa);

| c) | 0,2 súlyrész NaCMC (4) és |
| --- | --- |

c)

0,2 súlyrész NaCMC (4) és

| d) | megfelelő mennyiségű desztillált víz, melynek vezetőképessége legfeljebb 1 mS/m. |
| --- | --- |

d)

megfelelő mennyiségű desztillált víz, melynek vezetőképessége legfeljebb 1 mS/m.

| | A keverék nem lehet 14 napnál régebbi. |
| --- | --- |

A keverék nem lehet 14 napnál régebbi.

| 1.2.1.1.2. | Műanyagból készült külső lencsével rendelkező fényszórók esetében: | a fényszóróra felhordandó víz–szennyező anyag keveréknek a következőkből kell állnia:






  a) | 9. rész (súlyrész) 0–100 μm szemcsenagyságú kvarchomok; |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.1.1.2.

Műanyagból készült külső lencsével rendelkező fényszórók esetében:

a fényszóróra felhordandó víz–szennyező anyag keveréknek a következőkből kell állnia:

a)

9. rész (súlyrész) 0–100 μm szemcsenagyságú kvarchomok;

| b) | 1 súlyrész 0-100 μm szemcsenagyságú faszénpor (bükkfa); |
| --- | --- |

b)

1 súlyrész 0-100 μm szemcsenagyságú faszénpor (bükkfa);

| c) | 0,2. rész (súlyrész) NaCMC (4); |
| --- | --- |

c)

0,2. rész (súlyrész) NaCMC (4);

| d) | 13 súlyrész desztillált víz, melynek vezetőképessége legfeljebb 1 mS/m, és |
| --- | --- |

d)

13 súlyrész desztillált víz, melynek vezetőképessége legfeljebb 1 mS/m, és

| e) | 2 ± 1 súlyrész felületaktív anyag (5). |
| --- | --- |

e)

2 ± 1 súlyrész felületaktív anyag (5).

| | A keverék nem lehet 14 napnál régebbi. |
| --- | --- |

A keverék nem lehet 14 napnál régebbi.

1.2.1.2.   A vizsgálati keverék felhordása a fényszóróra

A vizsgálati keveréket egyenletesen fel kell hordani a fényszóró teljes fénykibocsátó felületére, majd hagyni kell megszáradni.

Ezt a folyamatot addig kell ismételni, míg a megvilágítási érték az alábbi pontok mindegyikében a mellékletben leírt feltételek mellett mért érték 15-20 %-ára csökken:

| | B osztályú fényszórók esetében: | tompított fény/távolsági fény és csak távolsági fény: Emax pont |
| --- | --- | --- |

B osztályú fényszórók esetében:

tompított fény/távolsági fény és csak távolsági fény: Emax pont

| | csak tompított fény: B 50 és 50 V |
| --- | --- |

csak tompított fény: B 50 és 50 V

| | C, D és E osztályú fényszórók esetében: | tompított fény/távolsági fény és csak távolsági fény: Emax pont |
| --- | --- | --- |

C, D és E osztályú fényszórók esetében:

tompított fény/távolsági fény és csak távolsági fény: Emax pont

| | csak tompított fény: 0,50 U/1,5 L és 1,5 R és 0,86 D/V |
| --- | --- |

csak tompított fény: 0,50 U/1,5 L és 1,5 R és 0,86 D/V

2.   A VILÁGOS-SÖTÉT HATÁRVONAL HŐ HATÁSÁRA BEKÖVETKEZŐ FÜGGŐLEGES ELTOLÓDÁSÁNAK VIZSGÁLATA

A vizsgálat során azt kell ellenőrizni, hogy a tompított fényt kibocsátó működő fényszóró világos-sötét határvonalának hő hatására bekövetkező függőleges eltolódása nem haladja-e meg az előírt értéket.

Az 1. szakaszban leírtak szerint megvizsgált fényszórón végre kell hajtani a 2.1. szakaszban leírt vizsgálatot oly módon, hogy a fényszórót vizsgálati helyzetéhez képest nem mozdítják el, illetve nem módosítják beállítását.

2.1.   Vizsgálat

A vizsgálatot száraz és nyugodt légköri viszonyok mellett, 23 °C ± 5 °C környezeti hőmérsékleten kell elvégezni.

A fényszórót a fényszóróval együtt átadott, sorozatgyártású, legalább egy órán át öregített izzólámpa vagy sorozatgyártású, legalább 15 órán át öregített gázkisüléses fényforrás vagy legalább 48 órán át öregített LED-modul használatával, tompított fénnyel kell működtetni oly módon, hogy a fényszórót vizsgálati helyzetéhez képest nem mozdítják el, illetve nem módosítják beállítását. (A vizsgálat elvégzése céljából a melléklet 1.1.1.2. szakaszában megadott feszültségértéket kell beállítani.) A világos-sötét határvonal helyzetét annak vízszintes részén (B osztályú fényszóró esetén az 50 L és 50 R ponton, C, D és E osztályú fényszóró esetén pedig a 3,5 L és a 3,5 R ponton áthaladó függőleges vonalak között) kell ellenőrizni a bekapcsolás után 3 perccel (r3), illetve 60 perccel (r60).

A világos-sötét határvonal eltolódásának fent leírt mérése bármilyen tetszőleges eljárással elvégezhető, amely biztosítja a kielégítő pontosságot és az eredmények reprodukálhatóságát.

2.2.   Vizsgálati eredmények

| 2.2.1. | A milliradiánban (mrad) mért eredmény tompított fényt kibocsátó fényszóró esetében csak akkor elfogadható, ha a fényszórón mért

  abszolút érték legfeljebb 1,0 mrad (ΔrI ≤ 1,0 mrad). |
| --- | --- |

2.2.1.

Formula

| 2.2.2. | Ha ez az érték nagyobb 1,0 mrad-nál, de nem nagyobb 1,5 mrad-nál (1,0 mrad < ΔrI ≤ 1,5 mrad), a 2.1. szakasz előírásainak megfelelően meg kell vizsgálni egy második fényszórót is, amelyen előzetesen háromszor egymás után végre kell hajtani az alább leírt ciklust annak érdekében, hogy a fényszóró mechanikai alkatrészeinek helyzete stabilizálódjon a járműre történő megfelelő beépítési módot helyettesítő állványon: | a tompított fény üzemeltetése egy órán keresztül (az 1.1.1.2. szakaszban megadott feszültségértéket kell beállítani); |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

Ha ez az érték nagyobb 1,0 mrad-nál, de nem nagyobb 1,5 mrad-nál (1,0 mrad < ΔrI ≤ 1,5 mrad), a 2.1. szakasz előírásainak megfelelően meg kell vizsgálni egy második fényszórót is, amelyen előzetesen háromszor egymás után végre kell hajtani az alább leírt ciklust annak érdekében, hogy a fényszóró mechanikai alkatrészeinek helyzete stabilizálódjon a járműre történő megfelelő beépítési módot helyettesítő állványon:

a tompított fény üzemeltetése egy órán keresztül (az 1.1.1.2. szakaszban megadott feszültségértéket kell beállítani);

| | egy óra szünet. |
| --- | --- |

egy óra szünet.

A fényszórótípust akkor kell elfogadhatónak tekinteni, ha az első mintán mért ΔrI abszolút érték és a második mintán mért ΔrII abszolút érték számtani közepe nem haladja meg az 1,0 mrad értéket.

---

(1)  A vizsgálatok sorrendjével kapcsolatban lásd az előírás 8. mellékletét.

(2)  Amennyiben a vizsgált fényszóró jelzőlámpákkal van ellátva, az utóbbiakat fel kell kapcsolni a vizsgálat teljes időtartama alatt. Irányjelző lámpa esetében az irányjelző lámpát villogó üzemmódban kell működtetni úgy, hogy a be-/kikapcsolási idő aránya körülbelül 1:1 legyen.

(3)  Amennyiben a fényszóró villogó üzemmódban történő működésével egyszerre két vagy több fényforrás van bekapcsolva, az nem tekinthető a fényforrások szokásos egyidejű használatának.

(4)  Az NaCMC a karboxi-metil-cellulóz nátriumsóját jelöli (szokásos nevén CMC). A szennyező anyag-keverékben használt NaCMC helyettesítési foka 0,6 – 0,7 lehet, viszkozitása pedig 0,2 – 0,3 Pa 2 százalékos oldatban, 20 °C hőmérsékleten.

(5)  A mennyiségi tűrés azért szükséges, hogy olyan szennyező anyag-keveréket lehessen előállítani, amely megfelelően eloszlik a teljes műanyag lencsén.

---

5. MELLÉKLET

A GYÁRTÁSMEGFELELŐSÉG ELLENŐRZÉSÉRE SZOLGÁLÓ ELJÁRÁSOKRA VONATKOZÓ MINIMÁLIS KÖVETELMÉNYEK

1.   ÁLTALÁNOS INFORMÁCIÓK

| 1.1. | A megfelelőségi követelmények akkor tekinthetők az előírás rendelkezései szerint mechanikai és geometriai szempontból teljesítettnek, ha az eltérések nem haladják meg az elkerülhetetlen gyártási eltérések mértékét. Ez a feltétel a színre is vonatkozik. |
| --- | --- |

1.1.

A megfelelőségi követelmények akkor tekinthetők az előírás rendelkezései szerint mechanikai és geometriai szempontból teljesítettnek, ha az eltérések nem haladják meg az elkerülhetetlen gyártási eltérések mértékét. Ez a feltétel a színre is vonatkozik.

| 1.2. | A, B, C és D osztályú fényszórók






  1.2.1. | A fénytani jellemzők tekintetében a sorozatgyártású fényszórók megfelelősége nem kétséges, ha a véletlenszerűen kiválasztott és szabványos izzólámpával és/vagy a fényszóróban lévő LED-modullal felszerelt fényszóró fénytani viselkedésének vizsgálatakor: |
| --- | --- | --- |

1.2.

A, B, C és D osztályú fényszórók

1.2.1.

A fénytani jellemzők tekintetében a sorozatgyártású fényszórók megfelelősége nem kétséges, ha a véletlenszerűen kiválasztott és szabványos izzólámpával és/vagy a fényszóróban lévő LED-modullal felszerelt fényszóró fénytani viselkedésének vizsgálatakor:

| 1.2.2. | A osztályú fényszóró esetében egyik mért érték sem tér el 20 százaléknál nagyobb mértékben kedvezőtlen irányban az előírásban meghatározott értéktől; |
| --- | --- |

1.2.2.

A osztályú fényszóró esetében egyik mért érték sem tér el 20 százaléknál nagyobb mértékben kedvezőtlen irányban az előírásban meghatározott értéktől;

| 1.2.3. | B, C és D osztályú fényszórók esetében:






  1.2.3.1. | egyik mért érték sem tér el 20 százaléknál nagyobb mértékben kedvezőtlen irányban az előírásban meghatározott értéktől. Az 1. zónában mért értékek maximális eltérései B, C és D osztályú fényszóró esetén kedvezőtlen irányban a következők lehetnek: | 255 cd (20 %-kal egyenértékű); |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.3.

B, C és D osztályú fényszórók esetében:

1.2.3.1.

egyik mért érték sem tér el 20 százaléknál nagyobb mértékben kedvezőtlen irányban az előírásban meghatározott értéktől. Az 1. zónában mért értékek maximális eltérései B, C és D osztályú fényszóró esetén kedvezőtlen irányban a következők lehetnek:

255 cd (20 %-kal egyenértékű);

| | 380 cd (30 %-kal egyenértékű); |
| --- | --- |

380 cd (30 %-kal egyenértékű);

| 1.2.3.2. | továbbá, ha távolsági fény esetén az előírás 6.3.3.1. és 6.3.3.2. szakaszában előírt mérési pontokban mért fénytani értékek maximális értékében + 20 %, minimális értékében pedig – 20 % eltérés mutatkozik. |
| --- | --- |

1.2.3.2.

továbbá, ha távolsági fény esetén az előírás 6.3.3.1. és 6.3.3.2. szakaszában előírt mérési pontokban mért fénytani értékek maximális értékében + 20 %, minimális értékében pedig – 20 % eltérés mutatkozik.

| 1.2.4. | ha a 37. számú előírásnak megfelelő cserélhető izzólámpával felszerelt fényszórók esetében a fent leírt vizsgálatok eredményei nem felelnek meg a követelményeknek, a vizsgálatokat egy másik szabványos (etalon) izzólámpa használatával meg kell ismételni; |
| --- | --- |

1.2.4.

ha a 37. számú előírásnak megfelelő cserélhető izzólámpával felszerelt fényszórók esetében a fent leírt vizsgálatok eredményei nem felelnek meg a követelményeknek, a vizsgálatokat egy másik szabványos (etalon) izzólámpa használatával meg kell ismételni;

| 1.2.5. | amennyiben a fent leírt vizsgálatok eredményei nem felelnek meg a követelményeknek, a fényszóró beállítása módosítható, feltéve, hogy a fénysugár tengelye nem mozdul el oldalirányban 0,5°-nál nagyobb mértékben jobbra vagy balra és 0,2°-nál nagyobb mértékben felfelé vagy lefelé. |
| --- | --- |

1.2.5.

amennyiben a fent leírt vizsgálatok eredményei nem felelnek meg a követelményeknek, a fényszóró beállítása módosítható, feltéve, hogy a fénysugár tengelye nem mozdul el oldalirányban 0,5°-nál nagyobb mértékben jobbra vagy balra és 0,2°-nál nagyobb mértékben felfelé vagy lefelé.

| 1.3. | E osztályú fényszórók






  1.3.1. | Az E osztályú, 13,2 V ± 0,1 V vagy az egyéb meghatározott feszültségen mért fényszórók esetében, melyek a következőkkel vannak felszerelve:






  a) | a 99. számú előírásnak megfelelő, eltávolítható, szabványos gázkisüléses fényforrás. Az ilyen gázkisüléses fényforrás fényárama eltérhet a 99. számú előírásban megadott referencia-fényáramtól, ezért a megvilágítást ennek megfelelően korrigálni kell;
  vagy |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.

E osztályú fényszórók

1.3.1.

Az E osztályú, 13,2 V ± 0,1 V vagy az egyéb meghatározott feszültségen mért fényszórók esetében, melyek a következőkkel vannak felszerelve:

a)

a 99. számú előírásnak megfelelő, eltávolítható, szabványos gázkisüléses fényforrás. Az ilyen gázkisüléses fényforrás fényárama eltérhet a 99. számú előírásban megadott referencia-fényáramtól, ezért a megvilágítást ennek megfelelően korrigálni kell;

vagy

| b) | sorozatgyártású gázkisüléses fényforrás és sorozatgyártású vezérlőelőtét. Az ilyen fényforrás fényárama eltérhet a névleges fényáramától a 99. előírásban meghatározott, a fényforrásra és a vezérlőelőtétre vonatkozó tűrésmezők szerint; ennek megfelelően a mért megvilágítási értékek 20 százalékkal korrigálhatóak a kedvező irányban;
  vagy |
| --- | --- |

b)

sorozatgyártású gázkisüléses fényforrás és sorozatgyártású vezérlőelőtét. Az ilyen fényforrás fényárama eltérhet a névleges fényáramától a 99. előírásban meghatározott, a fényforrásra és a vezérlőelőtétre vonatkozó tűrésmezők szerint; ennek megfelelően a mért megvilágítási értékek 20 százalékkal korrigálhatóak a kedvező irányban;

vagy

| c) | a fényszóróba szerelt LED-modulok; |
| --- | --- |

c)

a fényszóróba szerelt LED-modulok;

a véletlenszerűen kiválasztott, gázkisüléses fényforrással és/vagy a fényszóróba szerelt LED-modullal felszerelt sorozatgyártású fényszórók megfelelősége a fénytani teljesítmény szempontjából nem kétséges, amennyiben:

| 1.3.2. | egyik mért érték sem tér el 20 százaléknál nagyobb mértékben kedvezőtlen irányban az előírásban meghatározott értéktől. Az 1. zónában mért értékek maximális eltérései a következők lehetnek: | 255 cd (20 %-kal egyenértékű); |
| --- | --- | --- |

1.3.2.

egyik mért érték sem tér el 20 százaléknál nagyobb mértékben kedvezőtlen irányban az előírásban meghatározott értéktől. Az 1. zónában mért értékek maximális eltérései a következők lehetnek:

255 cd (20 %-kal egyenértékű);

| | 380 cd (30 %-kal egyenértékű); |
| --- | --- |

380 cd (30 %-kal egyenértékű);

| 1.3.3. | továbbá, ha távolsági fény esetén az előírás 6.3.3.1. és 6.3.3.2. szakaszában előírt mérési pontokban mért fénytani értékek maximális értékében + 20 %, minimális értékében pedig – 20 % eltérés mutatkozik. |
| --- | --- |

1.3.3.

továbbá, ha távolsági fény esetén az előírás 6.3.3.1. és 6.3.3.2. szakaszában előírt mérési pontokban mért fénytani értékek maximális értékében + 20 %, minimális értékében pedig – 20 % eltérés mutatkozik.

| 1.3.4. | Amennyiben a fent leírt vizsgálatok eredményei nem felelnek meg a követelményeknek, a fényszóró beállítása módosítható, feltéve, hogy a fénysugár tengelye nem mozdul el oldalirányban 0,5°-nál nagyobb mértékben jobbra vagy balra és 0,2°-nál nagyobb mértékben felfelé vagy lefelé. |
| --- | --- |

1.3.4.

Amennyiben a fent leírt vizsgálatok eredményei nem felelnek meg a követelményeknek, a fényszóró beállítása módosítható, feltéve, hogy a fénysugár tengelye nem mozdul el oldalirányban 0,5°-nál nagyobb mértékben jobbra vagy balra és 0,2°-nál nagyobb mértékben felfelé vagy lefelé.

| 1.3.5. | Amennyiben a fent leírt vizsgálatok eredményei nem felelnek meg a követelményeknek, meg kell ismételni a fényszóró vizsgálatát az 1.3.1. szakaszban foglaltaktól függően egy másik szabványos gázkisüléses fényforrás és/vagy vezérlőelőtét, vagy LED-modul és elektronikus fényforrás-vezérlőegység használatával. |
| --- | --- |

1.3.5.

Amennyiben a fent leírt vizsgálatok eredményei nem felelnek meg a követelményeknek, meg kell ismételni a fényszóró vizsgálatát az 1.3.1. szakaszban foglaltaktól függően egy másik szabványos gázkisüléses fényforrás és/vagy vezérlőelőtét, vagy LED-modul és elektronikus fényforrás-vezérlőegység használatával.

| 1.4. | A világos-sötét határvonal hő hatására történő függőleges eltolódásának ellenőrzéséhez a következő eljárást kell alkalmazni (csak B, C, D és E osztályú fényszórók esetén): | A mintaként kiválasztott fényszórók egyikén először három egymást követő alkalommal végre kell hajtani a 4. melléklet 2.2.2. szakaszában leírt ciklust, majd el kell végezni a 4. melléklet 2.1. szakaszában leírt vizsgálatot. |
| --- | --- | --- |

1.4.

A világos-sötét határvonal hő hatására történő függőleges eltolódásának ellenőrzéséhez a következő eljárást kell alkalmazni (csak B, C, D és E osztályú fényszórók esetén):

A mintaként kiválasztott fényszórók egyikén először három egymást követő alkalommal végre kell hajtani a 4. melléklet 2.2.2. szakaszában leírt ciklust, majd el kell végezni a 4. melléklet 2.1. szakaszában leírt vizsgálatot.

| | A fényszórót elfogadhatónak kell tekinteni, ha Δr nem haladja meg az 1,5 mrad értéket. |
| --- | --- |

A fényszórót elfogadhatónak kell tekinteni, ha Δr nem haladja meg az 1,5 mrad értéket.

| | Amennyiben ez az érték nagyobb 1,5 mrad-nál, de nem több 2,0 mrad-nál, egy másik fényszórón is végre kell hajtani a mérést, ezt követően pedig a két mintadarabon mért abszolút értékek számtani közepe nem haladhatja meg az 1,5 mrad értéket. |
| --- | --- |

Amennyiben ez az érték nagyobb 1,5 mrad-nál, de nem több 2,0 mrad-nál, egy másik fényszórón is végre kell hajtani a mérést, ezt követően pedig a két mintadarabon mért abszolút értékek számtani közepe nem haladhatja meg az 1,5 mrad értéket.

| 1.5. | A nyilvánvaló hibákat mutató fényszórókat nem kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

1.5.

A nyilvánvaló hibákat mutató fényszórókat nem kell figyelembe venni.

| 1.6. | Ha azonban egy mintasorozaton ismételten nem lehet elvégezni az előírt helyzetbe való függőleges beállítást a megengedett tűréssel, a világos-sötét határvonal minőségére vonatkozó vizsgálatot a 9. melléklet 2. és 4. szakaszában meghatározott eljárás szerint kell elvégezni a mintasorozat egyik fényszóróján. |
| --- | --- |

1.6.

Ha azonban egy mintasorozaton ismételten nem lehet elvégezni az előírt helyzetbe való függőleges beállítást a megengedett tűréssel, a világos-sötét határvonal minőségére vonatkozó vizsgálatot a 9. melléklet 2. és 4. szakaszában meghatározott eljárás szerint kell elvégezni a mintasorozat egyik fényszóróján.

2.   A GYÁRTÓ ÁLTAL VÉGREHAJTANDÓ MEGFELELŐSÉGI ELLENŐRZÉSRE VONATKOZÓ MINIMÁLIS KÖVETELMÉNYEK

A jóváhagyási jel jogosultjának megfelelő időközönként minden egyes fényszórótípusra vonatkozóan végre kell hajtania legalább a következő vizsgálatokat. A vizsgálatokat ezen előírás rendelkezései szerint kell elvégezni.

Amennyiben a rendelkezésre álló minták nem felelnek meg a vizsgálat típusa szerinti követelményeknek, további mintákat kell kiválasztani és megvizsgálni. A gyártó köteles megtenni a megfelelő intézkedéseket a gyártásmegfelelőség biztosítására.

2.1.   A vizsgálatok jellege

Az előírásban meghatározott megfelelőségi vizsgálatoknak ki kell terjedniük a fénytani jellemzőkre, valamint B, C, D és E osztályú fényszórók esetén a világos-sötét határvonal hő hatására történő függőleges eltolódásának vizsgálatára is.

2.2.   Vizsgálati módszerek

| 2.2.1. | A vizsgálatokat általában az ebben az előírásban rögzített módszerek szerint kell elvégezni. |
| --- | --- |

2.2.1.

A vizsgálatokat általában az ebben az előírásban rögzített módszerek szerint kell elvégezni.

| 2.2.2. | A gyártó által végrehajtott megfelelőségi vizsgálatok során más, egyenértékű módszerek is alkalmazhatók a jóváhagyási vizsgálatokért felelős illetékes hatóság beleegyezésével. A gyártónak bizonyítania kell, hogy az alkalmazott módszerek egyenértékűek az előírásban meghatározott eljárásokkal. |
| --- | --- |

2.2.2.

A gyártó által végrehajtott megfelelőségi vizsgálatok során más, egyenértékű módszerek is alkalmazhatók a jóváhagyási vizsgálatokért felelős illetékes hatóság beleegyezésével. A gyártónak bizonyítania kell, hogy az alkalmazott módszerek egyenértékűek az előírásban meghatározott eljárásokkal.

| 2.2.3. | A 2.2.1. és a 2.2.2. szakasz alkalmazása szükségessé teszi a vizsgálóberendezés rendszeres kalibrálását és az illetékes hatóság által végzett mérésekhez való viszonyítását. |
| --- | --- |

2.2.3.

A 2.2.1. és a 2.2.2. szakasz alkalmazása szükségessé teszi a vizsgálóberendezés rendszeres kalibrálását és az illetékes hatóság által végzett mérésekhez való viszonyítását.

| 2.2.4. | A referencia-módszereknek minden esetben meg kell felelniük az előírásban meghatározott módszereknek, különösen a hatósági ellenőrzések és mintavételek esetében. |
| --- | --- |

2.2.4.

A referencia-módszereknek minden esetben meg kell felelniük az előírásban meghatározott módszereknek, különösen a hatósági ellenőrzések és mintavételek esetében.

2.3.   A mintavétel módja

A fényszórómintákat véletlenszerűen kell kiválasztani egy egységes gyártási tételből. Egységes gyártási tétel alatt a gyártó gyártási módszerei szerint meghatározott, azonos típusú fényszórók együttesét kell érteni.

A vizsgálatnak általában egy-egy gyár sorozatgyártására kell kiterjednie. Mindazonáltal a gyártó ugyanarra a típusra vonatkozó, de különböző gyárakból származó eredményeket is összevonhat egy csoportba, feltéve, hogy e gyárak ugyanazt a minőségbiztosítási és -irányítási rendszert alkalmazzák.

2.4.   Mért és rögzített fénytani jellemzők

A mintaként kiválasztott fényszórókon az előírás által meghatározott pontokban fénytani méréseket kell végezni, és a következő pontokban mért értékeket kell leolvasni:

| 2.4.1. | A osztályú fényszórók esetében: HV, LH, RH, 12,5L és 12,5R. |
| --- | --- |

2.4.1.

A osztályú fényszórók esetében: HV, LH, RH, 12,5L és 12,5R.

| 2.4.2. | B osztályú fényszórók esetében: távolsági fény esetén Imax és HV (1), tompított fény esetén HV, 0,86D/3,5R, 0,86D/3,5L. |
| --- | --- |

2.4.2.

B osztályú fényszórók esetében: távolsági fény esetén Imax és HV (1), tompított fény esetén HV, 0,86D/3,5R, 0,86D/3,5L.

| 2.4.3. | C, D és E osztályú fényszórók esetében: távolsági fény esetén Imax és HV (1), tompított fény esetén HV, 0,86D/3,5R, 0,86D/3,5L. |
| --- | --- |

2.4.3.

C, D és E osztályú fényszórók esetében: távolsági fény esetén Imax és HV (1), tompított fény esetén HV, 0,86D/3,5R, 0,86D/3,5L.

2.5.   Elfogadhatósági kritériumok

A gyártó felelős a vizsgálati eredmények statisztikai elemzéséért, valamint az illetékes hatósággal egyetértésben, a termékeire vonatkozó elfogadhatósági kritériumok meghatározásáért annak érdekében, hogy teljesítse az előírás 9.1. szakaszában meghatározott, a gyártásmegfelelőség ellenőrzésére vonatkozó előírásokat.

Az elfogadhatósági kritériumokat úgy kell megállapítani, hogy 95 %-os megbízhatósági szint mellett a 7. mellékletben előírt helyszíni ellenőrzésen való megfelelés (első mintavétel) minimális valószínűsége 0,95 legyen.

---

(1)  Amennyiben a távolsági fény össze van építve a tompított fénnyel, a HV pontnak ugyanazt a mérési pontot kell jelentenie távolsági és tompított fény esetén is.

---

6. MELLÉKLET

A MŰANYAG LENCSÉKET TARTALMAZÓ LÁMPÁKRA VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK – LENCSÉK, ANYAGMINTÁK ÉS TELJES LÁMPÁK VIZSGÁLATA

1.   ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEK

| 1.1. | Az előírás 2.2.4. szakasza értelmében benyújtott mintáknak meg kell felelniük a 2.1–2.5. szakasz előírásainak. |
| --- | --- |

1.1.

Az előírás 2.2.4. szakasza értelmében benyújtott mintáknak meg kell felelniük a 2.1–2.5. szakasz előírásainak.

| 1.2. | Az ezen előírás 2.2.3. szakasza szerint benyújtott, műanyag lencséket tartalmazó teljes lámpákat reprezentáló két mintának a lencse anyaga tekintetében meg kell felelnie a 2.6. szakaszban meghatározott előírásoknak. |
| --- | --- |

1.2.

Az ezen előírás 2.2.3. szakasza szerint benyújtott, műanyag lencséket tartalmazó teljes lámpákat reprezentáló két mintának a lencse anyaga tekintetében meg kell felelnie a 2.6. szakaszban meghatározott előírásoknak.

| 1.3. | A műanyag lencse mintadarabjait vagy az anyagmintákat, valamint a fényvisszaverőt, amelyre adott esetben rá fogják szerelni őket, a melléklet 1. függelékében található A. táblázatban jelzett időrendi sorrendben jóváhagyási vizsgálatoknak kell alávetni. |
| --- | --- |

1.3.

A műanyag lencse mintadarabjait vagy az anyagmintákat, valamint a fényvisszaverőt, amelyre adott esetben rá fogják szerelni őket, a melléklet 1. függelékében található A. táblázatban jelzett időrendi sorrendben jóváhagyási vizsgálatoknak kell alávetni.

| 1.4. | Ha azonban a lámpa gyártója igazolni tudja, hogy a terméken már sikeresen végrehajtották az alábbi 2.1–2.5. szakaszban leírt vagy valamely más előírásban előírt, ezekkel egyenértékű vizsgálatokat, ezeket a vizsgálatokat nem kell megismételni; ez esetben csak az 1. függelék B. táblázatában előírt vizsgálatok kötelezőek. |
| --- | --- |

1.4.

Ha azonban a lámpa gyártója igazolni tudja, hogy a terméken már sikeresen végrehajtották az alábbi 2.1–2.5. szakaszban leírt vagy valamely más előírásban előírt, ezekkel egyenértékű vizsgálatokat, ezeket a vizsgálatokat nem kell megismételni; ez esetben csak az 1. függelék B. táblázatában előírt vizsgálatok kötelezőek.

2.   VIZSGÁLATOK

2.1.   Ellenállás a hőmérséklet és a feszültség változásainak

2.1.1.   Vizsgálatok

Három új mintán (lencsén) öt alkalommal végre kell hajtani az alábbi ütemezés szerinti hőmérséklet- és páratartalom-változási programot (RP = relatív páratartalom):

| a) | 3 óra 40 °C ± 2 °C hőmérsékleten és 85–95 % RP mellett; |
| --- | --- |

a)

3 óra 40 °C ± 2 °C hőmérsékleten és 85–95 % RP mellett;

| b) | 1 óra 23 °C ± 5 °C hőmérsékleten és 60–75 % RP mellett; |
| --- | --- |

b)

1 óra 23 °C ± 5 °C hőmérsékleten és 60–75 % RP mellett;

| c) | 15 óra – 30 °C ± 2 °C hőmérsékleten; |
| --- | --- |

c)

15 óra – 30 °C ± 2 °C hőmérsékleten;

| d) | 1 óra 23 °C ± 5 °C hőmérsékleten és 60–75 % RP mellett; |
| --- | --- |

d)

1 óra 23 °C ± 5 °C hőmérsékleten és 60–75 % RP mellett;

| e) | 3 óra 80 °C ± 2 °C hőmérsékleten; |
| --- | --- |

e)

3 óra 80 °C ± 2 °C hőmérsékleten;

| f) | 1 óra 23 °C ± 5 °C hőmérsékleten és 60–75 % RP mellett. |
| --- | --- |

f)

1 óra 23 °C ± 5 °C hőmérsékleten és 60–75 % RP mellett.

A vizsgálat előtt a mintákat legalább négy órán át 23 °C ± 5 °C hőmérsékleten kell tartani 60–75 %-os relatív páratartalom mellett.

| Megjegyzés: | Az egyórás, 23 °C ± 5 °C hőmérsékletű időtartamokba beletartozik az egyik hőmérsékletről a másikra való átmenet időszaka is, amely a hősokk elkerüléséhez szükséges. |
| --- | --- |

Megjegyzés:

Az egyórás, 23 °C ± 5 °C hőmérsékletű időtartamokba beletartozik az egyik hőmérsékletről a másikra való átmenet időszaka is, amely a hősokk elkerüléséhez szükséges.

2.1.2.   Fénytani mérések

2.1.2.1.   Módszer

A vizsgálat előtt és után a mintákon fénytani méréseket kell végezni.

A méréseket a fényszóróban lévő, szabványos (etalon) lámpával, gázkisüléses fényforrással és/vagy LED-modullal kell végrehajtani a következő pontokban:

B osztályú fényszóró esetén B 50, 50 L és 50 R, C, D és E osztályú fényszóró esetén 0,86 D/3,5 R, 0,86 D/3,5 L, 0,50 U/1,5 L és 1,5 R a tompított fényt vagy tompított/távolsági fényt kibocsátó fényszórók esetén;

távolsági fényt kibocsátó távolsági lámpa vagy a tompított/távolsági fényt kibocsátó lámpa esetén Imax.

2.1.2.2.   Eredmények

A mintadarabokon a vizsgálat előtt és után mért fénytani értékek közötti eltérés legfeljebb 10 % lehet, a fénytani mérési eljárás tűréseit is beleértve.

2.2.   A levegőben lévő anyagokkal és a vegyi anyagokkal szembeni ellenálló képesség

2.2.1.   A levegőben lévő anyagokkal szembeni ellenálló képesség

Három új mintát (lencsét vagy anyagmintát) olyan forrásból származó sugárzásnak kell kitenni, amelynek színképi energiaeloszlása hasonló az 5 500 K és 6 000 K közötti hőmérsékletű fekete test energiaeloszlásához. Megfelelő szűrőket kell elhelyezni a sugárforrás és a minták közé, a 295 nm-nél kisebb és a 2 500 nm-nél nagyobb hullámhosszú sugárzások lehető legnagyobb mértékű csökkentése érdekében. A mintákat annyi ideig kell kitenni 1 200 W/m2 ± 200 W/m2 energiabesugárzásnak, hogy az általuk kapott fényenergia 4 500 MJ/m2 ± 200 MJ/m2 legyen. A zárt térben a mintadarabokkal azonos szinten elhelyezett fekete lapon mért hőmérsékletnek 50 °C ± 5 °C-nak kell lennie. Az egyenletes megvilágítás érdekében a mintadarabokat a sugárforrás körül 1 és 5 min–1 közötti fordulatszámmal forgatni kell.

A mintákat le kell permetezni 1 mS/m-nél kisebb fajlagos vezetőképességű desztillált vízzel 23 °C ± 5 °C hőmérsékleten, az alábbi ciklus szerint:

permetezés: 5 perc; száradás: 25 perc.

2.2.2.   A vegyi anyagokkal szembeni ellenálló képesség

A fenti 2.2.1. szakaszban leírt vizsgálat és az alábbi 2.2.3.1. szakaszban előírt mérés befejezése után az említett három mintadarab külső felületét a 2.2.2.2. szakaszban leírtak szerint, a 2.2.2.1. szakaszban megadott keverékkel kell kezelni.

2.2.2.1.   Vizsgálati keverék

A vizsgálati keveréknek 61,5 százalék n-heptánból, 12,5 százalék toluolból, 7,5 százalék etil-tetrakloridból, 12,5 százalék triklór-etilénből és 6 százalék xilolból kell állnia (térfogatszázalék).

2.2.2.2.   A vizsgálati keverék felvitele

Egy (az ISO 105 előírásainak megfelelő) pamutkendőt be kell áztatni a 2.2.2.1. szakaszban meghatározott keverékbe, míg teleszívja magát, és 10 másodpercen belül 10 percig a minta külső felületére kell nyomni 50 N/cm2 nyomással, amely megfelel egy 14 × 14 mm-es vizsgálati felületre ható 100 N erőnek.

A 10 perc alatt a kendőt ismételten meg kell nedvesíteni a keverékkel úgy, hogy az alkalmazott folyadék összetétele állandóan azonos legyen a vizsgálati keverékhez előírttal.

A vizsgálat alatt a nyomás következtében esetleg fellépő repedésképződés elkerülése érdekében ellentartást szabad alkalmazni a mintára ható nyomással szemben.

2.2.2.3.   Tisztítás

A vizsgálati keverék alkalmazása után a mintákat szabad levegőn meg kell szárítani, majd a 2.3. szakaszban („Tisztítószerekkel szembeni ellenálló képesség”) előírt, 23 °C ± 5 °C hőmérsékletű oldattal le kell mosni.

Ezt követően a mintákat gondosan le kell öblíteni 23 °C ± 5 °C hőmérsékleten legfeljebb 0,2 % szennyeződést tartalmazó desztillált vízzel, és puha kendővel le kell őket törölni.

2.2.3.   Eredmények

| 2.2.3.1. | A levegőben lévő anyagokkal szembeni ellenálló képesség vizsgálata után a minták külső felületén nem lehet repedés, karcolás, letöredezés és alakváltozás, és a fényáteresztés átlagos változása

  a három mintán a melléklet 2. függelékében leírt eljárással mérve nem lehet több 0,020-nél (Δtm < 0,020). |
| --- | --- |

2.2.3.1.

Formula

| 2.2.3.2. | A vegyi anyagokkal szembeni ellenálló képesség vizsgálata után a mintákon semmiféle olyan vegyi foltosodás nem maradhat, amely fényszóródást okozhatna, a fényszóródás átlagos változása pedig

  a három mintán a melléklet 2. függelékében leírt eljárással mérve nem lehet több 0,020-nál (Δ dm ≤ 0,020). |
| --- | --- |

2.2.3.2.

Formula

2.3.   Tisztítószerekkel és szénhidrogénekkel szembeni ellenálló képesség

2.3.1.   Tisztítószerekkel szembeni ellenálló képesség

A három minta (lencsék vagy anyagminták) külső felületét 50 °C ± 5 °C hőmérsékletre kell melegíteni, majd öt percre bele kell mártani 99. rész legfeljebb 0,02 %-nyi szennyeződést tartalmazó desztillált víz és 1. rész alkilaril-szulfonát 23 °C ± 5 °C hőmérsékleten tartott keverékébe.

A vizsgálat végeztével a mintákat 50 °C ± 5 °C hőmérsékleten meg kell szárítani.

Ezután a felületüket nedves kendővel meg kell tisztítani.

2.3.2.   Szénhidrogénekkel szembeni ellenálló képesség

Ezt követően a három minta külső felületét egy percen keresztül könnyedén át kell dörzsölni egy 70 % n-heptán és 30 % toluol (térfogatszázalék) keverékébe mártott pamutkendővel, majd szabad levegőn meg kell szárítani.

2.3.3.   Eredmények

A fenti két vizsgálat egymást követő végrehajtása után a fényáteresztés átlagos változása Formula a három mintadarabon a melléklet 2. függelékében leírt eljárással mérve nem haladhatja meg a 0,010 értéket (Δtm ≤ 0,010).

2.4.   Mechanikai elhasználódással szembeni ellenálló képesség

2.4.1.   Mechanikai elhasználódásra vonatkozó módszer

A három új minta (lencse) külső felületét a melléklet 3. függelékében leírt egyenletes mechanikai koptatásnak kell alávetni.

2.4.2.   Eredmények

A vizsgálat után meg kell mérni

| | a fényáteresztés változását: ; |
| --- | --- |

a fényáteresztés változását: Formula;

| | és a fényszóródás változását: ; |
| --- | --- |

és a fényszóródás változását: Formula;

| | a fenti 2.2.4.1.1. szakaszban megadott területen, a 2. függelékben leírt eljárás szerint. A három mintán mért értékek átlagára a következő képleteknek kell teljesülniük: | Δtm ≤ 0,100; |
| --- | --- | --- |

a fenti 2.2.4.1.1. szakaszban megadott területen, a 2. függelékben leírt eljárás szerint. A három mintán mért értékek átlagára a következő képleteknek kell teljesülniük:

Δtm ≤ 0,100;

| | Δdm ≤ 0,050 |
| --- | --- |

Δdm ≤ 0,050

2.5.   Az esetleges bevonatok tapadásának vizsgálata

2.5.1.   A minta előkészítése

A lencse bevonatának egy 20 mm × 20 mm-es területére zsilettpengével vagy tűvel kb. 2 mm × 2 mm-es négyzethálót kell vágni. A penge vagy tű nyomásának elegendőnek kell lennie ahhoz, hogy legalább a bevonatot átvágja.

2.5.2.   A vizsgálat leírása

Olyan ragasztószalagot kell használni, melynek tapadóereje az e melléklet 4. függelékében leírt egységes körülmények között mérve 2 N/cm (szélesség) ± 20 %. A minimum 25 mm széles ragasztószalagot legalább öt percen át rá kell nyomni a 2.5.1. szakasz szerint előkészített felületre.

Ezután a ragasztószalag végét úgy kell megterhelni, hogy az adott felületre merőleges erő kiegyenlítse a felületen ható tapadóerőt. Ekkor a ragasztószalagot 1,5 m/s ± 0,2 m/s állandó sebességgel le kell szakítani a felületről.

2.5.3.   Eredmények

A négyzethálóval ellátott felületen nem mutatkozhat észrevehető károsodás. A metszésvonalak kereszteződésében vagy a vágások szélén megengedhetők károsodások, feltéve, hogy a károsodott terület nem haladja meg a négyzethálóval ellátott felület 15 %-át.

2.6.   Műanyag lencsével felszerelt teljes fényszóró vizsgálata

2.6.1.   A lencse felületének mechanikai elhasználódással szembeni ellenálló képessége

2.6.1.1.   Vizsgálatok

Az 1. számú vizsgált lámpa lencséjén el kell végezni a fenti 2.4.1. szakaszban leírt vizsgálatot.

2.6.1.2.   Eredmények

A vizsgálat után a fényszórón végzett fénytani mérések eredményeinek a következőknek kell megfelelniük ezen előírás követelményei szerint:

| a) | nem haladhatják meg 30 %-nál nagyobb mértékben a HV pontra előírt maximális értékeket, és legfeljebb 10 %-kal lehetnek kisebbek a B osztályú fényszóró esetén az 50 L és 50 R pontokra, C, D és E osztályú fényszóró esetén a 0,86 D/3,5 R és 0,86 D/3,5 L pontokra előírt minimális értékeknél; |
| --- | --- |

a)

nem haladhatják meg 30 %-nál nagyobb mértékben a HV pontra előírt maximális értékeket, és legfeljebb 10 %-kal lehetnek kisebbek a B osztályú fényszóró esetén az 50 L és 50 R pontokra, C, D és E osztályú fényszóró esetén a 0,86 D/3,5 R és 0,86 D/3,5 L pontokra előírt minimális értékeknél;

| b) | csak távolsági fényt kibocsátó fényszóró esetén legfeljebb 10 %-kal lehetnek kisebbek a HV-ra előírt minimális értékeknél. |
| --- | --- |

b)

csak távolsági fényt kibocsátó fényszóró esetén legfeljebb 10 %-kal lehetnek kisebbek a HV-ra előírt minimális értékeknél.

2.6.2.   Az esetleges bevonatok tapadásának vizsgálata

A 2. számú vizsgált lámpa lencséjén el kell végezni a fenti 2.5. szakaszban leírt vizsgálatot.

2.7.   A fényforrás sugárzásával szembeni ellenálló képesség

A következő vizsgálatot kell elvégezni:

| | Az egyes fényáteresztő műanyag alkatrészek sík mintáit ki kell tenni a LED-modul(ok) vagy gázkisüléses fényforrás fényének. E minták paramétereinek – így a szögeknek és távolságoknak – meg kell egyezniük a fényszórón belüli paraméterekkel. A minták színének és esetleges felületkezelésének meg kell egyeznie a fényszóró alkatrészein alkalmazottal. |
| --- | --- |

Az egyes fényáteresztő műanyag alkatrészek sík mintáit ki kell tenni a LED-modul(ok) vagy gázkisüléses fényforrás fényének. E minták paramétereinek – így a szögeknek és távolságoknak – meg kell egyezniük a fényszórón belüli paraméterekkel. A minták színének és esetleges felületkezelésének meg kell egyeznie a fényszóró alkatrészein alkalmazottal.

| | 1 500 órás folyamatos üzemelést követően teljesíteni kell az áteresztett fényre vonatkozó kolorimetriás előírásokat, és a minták felületén nem lehetnek repedések, karcolások, leválások vagy alakváltozások. |
| --- | --- |

1 500 órás folyamatos üzemelést követően teljesíteni kell az áteresztett fényre vonatkozó kolorimetriás előírásokat, és a minták felületén nem lehetnek repedések, karcolások, leválások vagy alakváltozások.

3.   A GYÁRTÁSMEGFELELŐSÉG ELLENŐRZÉSE

| 3.1. | A lencsék gyártásához használt anyagok tekintetében a sorozatgyártású lámpák akkor tekinthetők az előírás rendelkezéseinek megfelelőnek, ha:






  3.1.1. | a vegyi anyagokkal, a tisztítószerekkel és a szénhidrogénekkel szembeni ellenálló képesség vizsgálata után a mintadarab külső felületén szabad szemmel nem látható repedés, töredezés vagy alakváltozás (lásd a 2.2.2., a 2.3.1. és a 2.3.2. szakaszt); |
| --- | --- | --- |

3.1.

A lencsék gyártásához használt anyagok tekintetében a sorozatgyártású lámpák akkor tekinthetők az előírás rendelkezéseinek megfelelőnek, ha:

3.1.1.

a vegyi anyagokkal, a tisztítószerekkel és a szénhidrogénekkel szembeni ellenálló képesség vizsgálata után a mintadarab külső felületén szabad szemmel nem látható repedés, töredezés vagy alakváltozás (lásd a 2.2.2., a 2.3.1. és a 2.3.2. szakaszt);

| 3.1.2. | a 2.6.1.1. szakaszban leírt vizsgálat után a 2.6.1.2. szakasz szerinti mérési pontokban a fénytani értékek az előírás által meghatározott gyártásmegfelelőségi határértékeken belül vannak. |
| --- | --- |

3.1.2.

a 2.6.1.1. szakaszban leírt vizsgálat után a 2.6.1.2. szakasz szerinti mérési pontokban a fénytani értékek az előírás által meghatározott gyártásmegfelelőségi határértékeken belül vannak.

| 3.2. | Ha a vizsgálati eredmények nem felelnek meg a követelményeknek, a vizsgálatokat meg kell ismételni újabb, véletlenszerűen kiválasztott fényszórómintákon. |
| --- | --- |

3.2.

Ha a vizsgálati eredmények nem felelnek meg a követelményeknek, a vizsgálatokat meg kell ismételni újabb, véletlenszerűen kiválasztott fényszórómintákon.

1. függelék

A JÓVÁHAGYÁSI VIZSGÁLATOK IDŐBELI SORRENDJE

A.   Műanyagokon (az előírás 2.2.4. szakaszának megfelelően benyújtott lencséken vagy anyagmintákon) végzett vizsgálatok.

| Minták
  Vizsgálatok | Lencsék vagy anyagminták | Lencsék |
| --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| 1.1. | Korlátozott fénytani mérések
  (2.1.2. szakasz) |

Minták

Vizsgálatok

Lencsék vagy anyagminták

Lencsék

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

13

14

1.1.

Korlátozott fénytani mérések

(2.1.2. szakasz)

x

x

x

| 1.1.1. | Hőmérséklet-változás
  (2.1.1. szakasz) |
| --- | --- |

1.1.1.

Hőmérséklet-változás

(2.1.1. szakasz)

x

x

x

| 1.1.2. | Korlátozott fénytani mérések
  (2.1.2. szakasz) |
| --- | --- |

1.1.2.

Korlátozott fénytani mérések

(2.1.2. szakasz)

x

x

x

| 1.2.1. | A fényáteresztés mérése |
| --- | --- |

1.2.1.

A fényáteresztés mérése

x

x

x

x

x

x

x

x

x

| 1.2.2. | A fényszóródás mérése |
| --- | --- |

1.2.2.

A fényszóródás mérése

x

x

x

x

x

x

| 1.3. | Levegőben lévő anyagok
  (2.2.1. szakasz) |
| --- | --- |

1.3.

Levegőben lévő anyagok

(2.2.1. szakasz)

x

x

x

| 1.3.1. | A fényáteresztés mérése |
| --- | --- |

1.3.1.

A fényáteresztés mérése

x

x

x

| 1.4. | Vegyi anyagok
  (2.2.2. szakasz) |
| --- | --- |

1.4.

Vegyi anyagok

(2.2.2. szakasz)

x

x

x

| 1.4.1. | A fényszóródás mérése |
| --- | --- |

1.4.1.

A fényszóródás mérése

x

x

x

| 1.5. | Tisztítószerek
  (2.3.1. szakasz) |
| --- | --- |

1.5.

Tisztítószerek

(2.3.1. szakasz)

x

x

x

| 1.6. | Szénhidrogének
  (2.3.2. szakasz) |
| --- | --- |

1.6.

Szénhidrogének

(2.3.2. szakasz)

x

x

x

| 1.6.1. | A fényáteresztés mérése |
| --- | --- |

1.6.1.

A fényáteresztés mérése

x

x

x

| 1.7. | Elhasználódás
  (2.4.1. szakasz) |
| --- | --- |

1.7.

Elhasználódás

(2.4.1. szakasz)

x

x

x

| 1.7.1. | A fényáteresztés mérése |
| --- | --- |

1.7.1.

A fényáteresztés mérése

x

x

x

| 1.7.2. | A fényszóródás mérése |
| --- | --- |

1.7.2.

A fényszóródás mérése

x

x

x

| 1.8. | Tapadás
  (2.5. szakasz) |
| --- | --- |

1.8.

Tapadás

(2.5. szakasz)

x

| 1.9. | A fényforrás sugárzásával szembeni ellenálló képesség
  (2.7. szakasz) |
| --- | --- |

1.9.

A fényforrás sugárzásával szembeni ellenálló képesség

(2.7. szakasz)

x

B.   Teljes (az előírás 2.2.3. szakaszának megfelelően benyújtott) fényszórókon végzett vizsgálatok.

| Vizsgálatok | Teljes fényszóró |
| --- | --- |
| Minta száma |
| 1 | 2 |
| 2.1. | Elhasználódás
  (2.6.1.1. szakasz) |

Vizsgálatok

Teljes fényszóró

Minta száma

1

2

2.1.

Elhasználódás

(2.6.1.1. szakasz)

x

| 2.2. | Fénytani mérések
  (2.6.1.2. szakasz) |
| --- | --- |

2.2.

Fénytani mérések

(2.6.1.2. szakasz)

x

| 2.3. | Tapadás
  (2.6.2. szakasz) |
| --- | --- |

2.3.

Tapadás

(2.6.2. szakasz)

x

2. függelék

A FÉNYSZÓRÓDÁS ÉS A FÉNYÁTERESZTÉS MÉRÉSÉNEK MÓDSZERE

1.   A berendezés (lásd az ábrát)

Egy K kollimátor β/2 = 17,4 × 104 rd fél divergenciájú fénysugarát egy 6 mm-es nyílású Dτ fényrekesz korlátozza, és a mintatartó állványt ezzel szemben kell elhelyezni.

Egy szférikus aberráció szempontjából korrigált L2 akromatikus gyűjtőlencse létesít kapcsolatot a Dτ fényrekesz és az R vevő között; az L2 lencse átmérőjének akkorának kell lennie, hogy ne rekeszelje le a mintadarab által szétszórt fényt egy β/2 = 14° fél csúcsszögű kúpon belül.

Az L2 lencse egyik kép-fókuszsíkjában egy αο/2 = 1° és αmax/2 = 12° szögű DD gyűrűs fényrekeszt kell elhelyezni.

A fényrekesz közepét azért kell nem átlátszóra kialakítani, hogy kizárja a közvetlenül a fényforrásból érkező fényt. A fényrekesz középső részének a fény útjából eltávolíthatónak kell lennie olyan módon, hogy az pontosan az eredeti helyzetébe térhessen vissza.

Az L2 Dτ távolságot és az L2 lencse F2 fókusztávolságát (1) úgy kell megválasztani, hogy a Dτ képe teljesen fedje az R vevőt.

Ha a kezdeti beeső fényáramot 1 000 egységnek tekintjük, az egyes leolvasások abszolút pontosságának 1 egységnél jobbnak kell lennie.

2.   Mérések

Az alábbi leolvasásokat kell elvégezni:

| Leolvasás | Mintával | A DD középső részével | A képviselt mennyiség |
| --- | --- | --- | --- |
| T1 | nem | nem | Beeső fényáram kezdeti leolvasáskor |
| T2 | igen (a vizsgálat előtt) | nem | Az új anyag által áteresztett fényáram 24°-os mezőben |
| T3 | igen (a vizsgálat után) | nem | A vizsgált anyag által áteresztett fényáram 24°-os mezőben |
| T4 | igen (a vizsgálat előtt) | igen | Az új anyag által szétszórt fényáram |
| T5 | igen (a vizsgálat után) | igen | A vizsgált anyag által szétszórt fényáram |

Leolvasás

Mintával

A DD középső részével

A képviselt mennyiség

T1

nem

nem

Beeső fényáram kezdeti leolvasáskor

T2

igen (a vizsgálat előtt)

nem

Az új anyag által áteresztett fényáram 24°-os mezőben

T3

igen (a vizsgálat után)

nem

A vizsgált anyag által áteresztett fényáram 24°-os mezőben

T4

igen (a vizsgálat előtt)

igen

Az új anyag által szétszórt fényáram

T5

igen (a vizsgálat után)

igen

A vizsgált anyag által szétszórt fényáram

Image

---

(1)  Az L2 lencsénél körülbelül 80 mm fókusztávolságot ajánlott használni.

3. függelék

A PERMETEZÉSES VIZSGÁLAT MÓDSZERE

1.   Mérőfelszerelés

1.1.   Szórópisztoly

A szórópisztolyt 1,3 mm átmérőjű fúvókával kell ellátni, hogy 0,24 ± 0,02 l/perc folyadékáramot tudjon biztosítani 6,0 bar – 0/+ 0,5 bar nyomás mellett.

Ilyen üzemi körülmények között a kilövellt sugárnak a fúvókától 380 mm ± 10 mm távolságra elhelyezett koptatásnak kitett felületen 170 mm ± 50 mm átmérőjűnek kell lennie.

1.2.   Vizsgálati keverék

A vizsgálati keverék az alábbiakból áll:

| a Mohs-skálán 7 keménységi fokú kvarchomok, 0 és 0,2 mm közötti szemcsemérettel, közel normális eloszlásban, 1,8–2 közötti szögtényezővel; |
| --- |

a Mohs-skálán 7 keménységi fokú kvarchomok, 0 és 0,2 mm közötti szemcsemérettel, közel normális eloszlásban, 1,8–2 közötti szögtényezővel;

| 205 g/m3 keménységet nem meghaladó víz, literenként 25 g homokkal keverve. |
| --- |

205 g/m3 keménységet nem meghaladó víz, literenként 25 g homokkal keverve.

2.   Vizsgálat

A fényszórók lencséinek külső felületét egyszer vagy többször ki kell tenni a fent leírt homoksugárnak. A sugarat közel merőlegesen kell a vizsgálandó felületre szórni.

Az elhasználódást a vizsgálandó lencsék mellett referenciaként elhelyezett egy vagy több üvegmintával kell ellenőrizni. A keveréket addig kell a mintadarabra/mintadarabokra szórni, amíg a mintadarabon a 2. függelékben leírt módszerrel mért fényszóródás-változás értéke meg nem felel a következő egyenlőségnek:

Formula

Több referenciaminta használatával ellenőrizhető, hogy a teljes vizsgálandó felület egyenletesen kopott-e meg.

4. függelék

RAGASZTÓSZALAGOS TAPADÁSI VIZSGÁLAT

1.   CÉL

Ez a módszer lehetővé teszi egy ragasztószalag üveglaphoz való lineáris tapadása erejének egységes körülmények között történő meghatározását.

2.   ALAPELV

Az eljárás a ragasztószalagnak az üveglapról 90°-os szögben történő leszakításához szükséges erőt méri.

3.   ELŐÍRT LÉGKÖRI FELTÉTELEK

A környezeti levegő hőmérséklete 23 °C ± 5 °C, relatív páratartalma 65 ± 15 % legyen.

4.   VIZSGÁLATI MINTÁK

A vizsgálat előtt a ragasztószalag-tekercs mintáját 24 órán át az előírt légköri feltételek között kell kondicionálni (lásd a fenti 3. szakaszt).

Minden tekercsből öt darab 400 mm hosszú próbadarabot kell megvizsgálni. A tekercsről az első három fordulattal letekert ragasztószalagot el kell dobni, és utána kell levágni a mintákat.

5.   ELJÁRÁS

A vizsgálatot a 3. szakaszban előírt környezeti feltételek mellett kell elvégezni.

Az öt mintát a ragasztószalag kb. 300 mm/s sebességű radiális letekerésével kell levenni, és 15 másodpercen belül az alábbiak szerint kell felhelyezni.

| | A szalagot folyamatosan előrehaladva kell az üveglapra ragasztani, enyhe hosszirányú, ujjal való dörzsölés mellett, túlzott nyomás nélkül, úgy, hogy a ragasztó és az üveglap között ne maradjanak levegőbuborékok. |
| --- | --- |

A szalagot folyamatosan előrehaladva kell az üveglapra ragasztani, enyhe hosszirányú, ujjal való dörzsölés mellett, túlzott nyomás nélkül, úgy, hogy a ragasztó és az üveglap között ne maradjanak levegőbuborékok.

| | A felragasztott szalagot 10 percig kell pihentetni az előírt légköri feltételek mellett. |
| --- | --- |

A felragasztott szalagot 10 percig kell pihentetni az előírt légköri feltételek mellett.

| | A próbadarab kb. 25 mm-es szakaszát a próbadarab tengelyére merőleges síkban le kell húzni az üvegről. Az üveglapot rögzíteni kell, és a ragasztószalag szabad végét 90°-ban fel kell hajtani. Olyan irányú erőt kell alkalmazni, hogy a szalag és az üveglap közötti elválasztó vonal merőleges legyen mind erre az erőre, mind pedig az üveglemezre. |
| --- | --- |

A próbadarab kb. 25 mm-es szakaszát a próbadarab tengelyére merőleges síkban le kell húzni az üvegről. Az üveglapot rögzíteni kell, és a ragasztószalag szabad végét 90°-ban fel kell hajtani. Olyan irányú erőt kell alkalmazni, hogy a szalag és az üveglap közötti elválasztó vonal merőleges legyen mind erre az erőre, mind pedig az üveglemezre.

| | Ezt követően a szalagot 300 mm/s ± 30 mm/s sebességgel le kell húzni, és az ehhez szükséges erőt fel kell jegyezni. |
| --- | --- |

Ezt követően a szalagot 300 mm/s ± 30 mm/s sebességgel le kell húzni, és az ehhez szükséges erőt fel kell jegyezni.

6.   EREDMÉNYEK

A kapott öt eredményt sorba kell rendezni, és a középértéket kell a mérés eredményének tekinteni. Ezt az értéket a szalagszélesség egy centiméterére számítva N/cm-ben kell kifejezni.

---

7. MELLÉKLET

A HATÓSÁGI MINTAVÉTELRE VONATKOZÓ MINIMÁLIS KÖVETELMÉNYEK

1.   ÁLTALÁNOS INFORMÁCIÓK

1.1.   A megfelelőségi követelmények akkor tekinthetők mechanikai és geometriai szempontból teljesítettnek az előírás vonatkozó rendelkezései szerint (ha vannak ilyenek), ha az eltérések nem haladják meg az elkerülhetetlen gyártási eltérések mértékét. Ez a feltétel a színre is vonatkozik.

1.2.   A, B, C és D osztályú fényszórók

| 1.2.1. | A fénytani jellemzők tekintetében a sorozatgyártású fényszórók megfelelősége nem kétséges, ha a véletlenszerűen kiválasztott és a fényszóróban lévő szabványos izzólámpával és/vagy LED-modullal felszerelt fényszóró fénytani viselkedésének vizsgálatakor: |
| --- | --- |

1.2.1.

A fénytani jellemzők tekintetében a sorozatgyártású fényszórók megfelelősége nem kétséges, ha a véletlenszerűen kiválasztott és a fényszóróban lévő szabványos izzólámpával és/vagy LED-modullal felszerelt fényszóró fénytani viselkedésének vizsgálatakor:

| 1.2.2. | A osztályú fényszóró esetében egyik mért érték sem tér el 20 százaléknál nagyobb mértékben kedvezőtlen irányban az előírásban meghatározott értéktől; |
| --- | --- |

1.2.2.

A osztályú fényszóró esetében egyik mért érték sem tér el 20 százaléknál nagyobb mértékben kedvezőtlen irányban az előírásban meghatározott értéktől;

| 1.2.3. | B, C és D osztályú fényszóró esetén:






  1.2.3.1. | egyik mért érték sem tér el 20 százaléknál nagyobb mértékben kedvezőtlen irányban az előírásban meghatározott értéktől. Az 1. zónában mért értékek maximális eltérései B, C és D osztályú fényszóró esetén kedvezőtlen irányban a következők lehetnek: | 255 cd (20 %-kal egyenértékű); |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.3.

B, C és D osztályú fényszóró esetén:

1.2.3.1.

egyik mért érték sem tér el 20 százaléknál nagyobb mértékben kedvezőtlen irányban az előírásban meghatározott értéktől. Az 1. zónában mért értékek maximális eltérései B, C és D osztályú fényszóró esetén kedvezőtlen irányban a következők lehetnek:

255 cd (20 %-kal egyenértékű);

| | 380 cd (30 %-kal egyenértékű); |
| --- | --- |

380 cd (30 %-kal egyenértékű);

| 1.2.3.2. | továbbá, ha távolsági fény esetén az előírás 6.3.3.1. és 6.3.3.2. szakaszában előírt mérési pontokban mért fénytani értékek maximális értékében + 20 %, minimális értékében pedig – 20 % eltérés mutatkozik; |
| --- | --- |

1.2.3.2.

továbbá, ha távolsági fény esetén az előírás 6.3.3.1. és 6.3.3.2. szakaszában előírt mérési pontokban mért fénytani értékek maximális értékében + 20 %, minimális értékében pedig – 20 % eltérés mutatkozik;

| 1.2.4. | ha a fent leírt vizsgálatok eredményei nem felelnek meg a követelményeknek, a vizsgálatokat meg kell ismételni egy másik normál izzólámpa használatával; |
| --- | --- |

1.2.4.

ha a fent leírt vizsgálatok eredményei nem felelnek meg a követelményeknek, a vizsgálatokat meg kell ismételni egy másik normál izzólámpa használatával;

| 1.2.5. | amennyiben a fent leírt vizsgálatok eredményei nem felelnek meg a követelményeknek, a fényszóró beállítása módosítható, feltéve, hogy a fénysugár tengelye nem mozdul el oldalirányban 0,5°-nál nagyobb mértékben jobbra vagy balra és 0,2°-nál nagyobb mértékben felfelé vagy lefelé. |
| --- | --- |

1.2.5.

amennyiben a fent leírt vizsgálatok eredményei nem felelnek meg a követelményeknek, a fényszóró beállítása módosítható, feltéve, hogy a fénysugár tengelye nem mozdul el oldalirányban 0,5°-nál nagyobb mértékben jobbra vagy balra és 0,2°-nál nagyobb mértékben felfelé vagy lefelé.

1.3.   E osztályú fényszórók

1.3.1.   Az E osztályú, 13,2 V ± 0,1 V vagy az egyéb meghatározott feszültségen mért fényszórók esetében, melyek a következőkkel vannak felszerelve:

| a) | a 99. számú előírásnak megfelelő, eltávolítható, szabványos gázkisüléses fényforrás. Az ilyen gázkisüléses fényforrás fényárama eltérhet a 99. számú előírásban megadott referencia-fényáramtól, ezért a megvilágítást ennek megfelelően korrigálni kell;
  vagy |
| --- | --- |

a)

a 99. számú előírásnak megfelelő, eltávolítható, szabványos gázkisüléses fényforrás. Az ilyen gázkisüléses fényforrás fényárama eltérhet a 99. számú előírásban megadott referencia-fényáramtól, ezért a megvilágítást ennek megfelelően korrigálni kell;

vagy

| b) | sorozatgyártású gázkisüléses fényforrás és sorozatgyártású vezérlőelőtét. Az ilyen fényforrás fényárama eltérhet a névleges fényáramától a 99. előírásban meghatározott, a fényforrásra és a vezérlőelőtétre vonatkozó tűrésmezők szerint; ennek megfelelően a mért megvilágítási értékek 20 százalékkal korrigálhatóak a kedvező irányban;
  vagy |
| --- | --- |

b)

sorozatgyártású gázkisüléses fényforrás és sorozatgyártású vezérlőelőtét. Az ilyen fényforrás fényárama eltérhet a névleges fényáramától a 99. előírásban meghatározott, a fényforrásra és a vezérlőelőtétre vonatkozó tűrésmezők szerint; ennek megfelelően a mért megvilágítási értékek 20 százalékkal korrigálhatóak a kedvező irányban;

vagy

| c) | a fényszóróba szerelt LED-modulok;
  a véletlenszerűen kiválasztott, gázkisüléses fényforrással és/vagy a fényszóróba szerelt LED-modullal felszerelt sorozatgyártású fényszórók megfelelősége a fénytani teljesítmény szempontjából nem kétséges, amennyiben: |
| --- | --- |

c)

a fényszóróba szerelt LED-modulok;

a véletlenszerűen kiválasztott, gázkisüléses fényforrással és/vagy a fényszóróba szerelt LED-modullal felszerelt sorozatgyártású fényszórók megfelelősége a fénytani teljesítmény szempontjából nem kétséges, amennyiben:

1.3.2.   egyik mért érték sem tér el 20 százaléknál nagyobb mértékben kedvezőtlen irányban az előírásban meghatározott értéktől. Az 1. zónában mért értékek maximális eltérései a következők lehetnek:

| | 255 cd (20 %-kal egyenértékű); |
| --- | --- |

255 cd (20 %-kal egyenértékű);

| | 380 cd (30 %-kal egyenértékű); |
| --- | --- |

380 cd (30 %-kal egyenértékű);

1.3.3.   továbbá, ha távolsági fény esetén az előírás 6.3.3.1. és 6.3.3.2. szakaszában előírt mérési pontokban mért fénytani értékek maximális értékében + 20 %, minimális értékében pedig – 20 % eltérés mutatkozik;

1.3.4.   amennyiben a fent leírt vizsgálatok eredményei nem felelnek meg a követelményeknek, a fényszóró beállítása módosítható, feltéve, hogy a fénysugár tengelye nem mozdul el oldalirányban 0,5°-nál nagyobb mértékben jobbra vagy balra és 0,2°-nál nagyobb mértékben felfelé vagy lefelé.

1.3.5.   Amennyiben a fent leírt vizsgálatok eredményei nem felelnek meg a követelményeknek, meg kell ismételni a fényszóró vizsgálatát az 1.3.1. szakaszban foglaltaktól függően egy másik szabványos gázkisüléses fényforrás, gázkisüléses fényforrás és/vagy vezérlőelőtét vagy LED-modul és elektronikus fényforrás-vezérlőegység használatával.

1.4.   A nyilvánvaló hibákat mutató fényszórókat nem kell figyelembe venni.

1.5.   Ha azonban egy mintasorozaton ismételten nem lehet elvégezni az előírt helyzetbe való függőleges beállítást a megengedett tűréssel, a világos-sötét határvonal minőségére vonatkozó vizsgálatot a 9. melléklet 2. és 4. szakaszában meghatározott eljárás szerint kell elvégezni a mintasorozat egyik fényszóróján.

2.   ELSŐ MINTAVÉTEL

Az első mintavétel során négy fényszórót kell véletlenszerűen kiválasztani. Az első két mintát „A”-val, a második két mintát „B”-vel kell jelölni.

2.1.   A megfelelőség nem kétséges

| 2.1.1. | Az e melléklet 1. ábráján vázolt mintavételi eljárást követően a sorozatgyártású fényszórók megfelelősége kétségtelen, ha a fényszórók mért értékeinek eltérése – kedvezőtlen irányban – az alábbiak szerint alakul:






  2.1.1.1. | A. minta








  A1: | egy fényszórónál | | 0 százalék |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| egy fényszórónál | legfeljebb | 20 százalék |
| A2: | mindkét fényszórónál | több mint | 0 százalék |
| de | legfeljebb | 20 százalék |
| A mérés folytatása a B. mintán | | |

2.1.1.

Az e melléklet 1. ábráján vázolt mintavételi eljárást követően a sorozatgyártású fényszórók megfelelősége kétségtelen, ha a fényszórók mért értékeinek eltérése – kedvezőtlen irányban – az alábbiak szerint alakul:

2.1.1.1.

A. minta

A1:

egy fényszórónál

0 százalék

egy fényszórónál

legfeljebb

20 százalék

A2:

mindkét fényszórónál

több mint

0 százalék

de

legfeljebb

20 százalék

A mérés folytatása a B. mintán

| 2.1.1.2. | B. minta







  B1: | mindkét fényszórónál | 0 százalék |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.1.2.

B. minta

B1:

mindkét fényszórónál

0 százalék

2.2.   A megfelelőség kétséges

| 2.2.1. | Az e melléklet 1. ábráján vázolt mintavételi eljárást követően a sorozatgyártású fényszórók megfelelősége kétséges, a gyártót pedig fel kell szólítani, hogy gyártási folyamatát (a megfelelő beállításokkal) tegye a követelményeknek megfelelővé, ha a fényszórók mért értékeinek eltérései az alábbiak szerint alakulnak:






  2.2.1.1. | A. minta








  A3: | egy fényszórónál | legfeljebb | 20 százalék |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| egy fényszórónál | több mint | 20 százalék |
| de | legfeljebb | 30 százalék |

2.2.1.

Az e melléklet 1. ábráján vázolt mintavételi eljárást követően a sorozatgyártású fényszórók megfelelősége kétséges, a gyártót pedig fel kell szólítani, hogy gyártási folyamatát (a megfelelő beállításokkal) tegye a követelményeknek megfelelővé, ha a fényszórók mért értékeinek eltérései az alábbiak szerint alakulnak:

2.2.1.1.

A. minta

A3:

egy fényszórónál

legfeljebb

20 százalék

egy fényszórónál

több mint

20 százalék

de

legfeljebb

30 százalék

| 2.2.1.2. | B. minta








  B2: | az A2 esetében | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| egy fényszórónál | több mint | 0 százalék |
| de | legfeljebb | 20 százalék |
| egy fényszórónál | legfeljebb | 20 százalék |
| B3: | az A2 esetében | | |
| egy fényszórónál | | 0 százalék |
| egy fényszórónál | több mint | 20 százalék |
| de | legfeljebb | 30 százalék |

2.2.1.2.

B. minta

B2:

az A2 esetében

egy fényszórónál

több mint

0 százalék

de

legfeljebb

20 százalék

egy fényszórónál

legfeljebb

20 százalék

B3:

az A2 esetében

egy fényszórónál

0 százalék

egy fényszórónál

több mint

20 százalék

de

legfeljebb

30 százalék

2.3.   A jóváhagyás visszavonása

A megfelelőség kétséges, és a 11. szakaszt kell alkalmazni, ha – az e melléklet 1. ábrája szerinti mintavételt követően – a fényszórók mért értékeinek eltérései az alábbiak szerint alakulnak:

| 2.3.1. | A. minta








  A4: | egy fényszórónál | legfeljebb | 20 százalék |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| egy fényszórónál | több mint | 30 százalék |
| A5: | mindkét fényszórónál | több mint | 20 százalék |

2.3.1.

A. minta

A4:

egy fényszórónál

legfeljebb

20 százalék

egy fényszórónál

több mint

30 százalék

A5:

mindkét fényszórónál

több mint

20 százalék

| 2.3.2. | B. minta








  B4: | az A2 esetében | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| egy fényszórónál | több mint | 0 százalék |
| de | legfeljebb | 20 százalék |
| egy fényszórónál | több mint | 20 százalék |
| B5: | az A2 esetében | | |
| mindkét fényszórónál | több mint | 20 százalék |
| B6: | az A2 esetében | | |
| egy fényszórónál | | 0 százalék |
| egy fényszórónál | több mint | 30 százalék |

2.3.2.

B. minta

B4:

az A2 esetében

egy fényszórónál

több mint

0 százalék

de

legfeljebb

20 százalék

egy fényszórónál

több mint

20 százalék

B5:

az A2 esetében

mindkét fényszórónál

több mint

20 százalék

B6:

az A2 esetében

egy fényszórónál

0 százalék

egy fényszórónál

több mint

30 százalék

3.   ISMÉTELT MINTAVÉTEL

Az A3, B2 és B3 esetben a gyártási eljárás módosítása után létrejövő készletből az értesítést követő két hónapon belül újabb mintákat kell venni, és egy harmadik, két fényszóróból álló C mintát kell kiválasztani.

3.1.   A megfelelőség nem kétséges

| 3.1.1. | Az e melléklet 1. ábráján vázolt mintavételi eljárást követően a sorozatgyártású fényszórók megfelelősége kétségtelen, ha a fényszórók mért értékeinek eltérései az alábbiak szerint alakulnak:






  3.1.1.1. | C. minta








  C1: | egy fényszórónál | | 0 százalék |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| egy fényszórónál | legfeljebb | 20 százalék |
| C2: | mindkét fényszórónál | több mint | 0 százalék |
| de | legfeljebb | 20 százalék |
| A mérés folytatása a D. mintán | | |

3.1.1.

Az e melléklet 1. ábráján vázolt mintavételi eljárást követően a sorozatgyártású fényszórók megfelelősége kétségtelen, ha a fényszórók mért értékeinek eltérései az alábbiak szerint alakulnak:

3.1.1.1.

C. minta

C1:

egy fényszórónál

0 százalék

egy fényszórónál

legfeljebb

20 százalék

C2:

mindkét fényszórónál

több mint

0 százalék

de

legfeljebb

20 százalék

A mérés folytatása a D. mintán

| 3.1.1.2. | D. minta







  D1: | a C2 esetében | |
| --- | --- | --- | --- |
| mindkét fényszórónál | 0 százalék |

3.1.1.2.

D. minta

D1:

a C2 esetében

mindkét fényszórónál

0 százalék

3.2.   A megfelelőség kétséges

| 3.2.1. | Az e melléklet 1. ábráján vázolt mintavételi eljárást követően a sorozatgyártású fényszórók megfelelősége kétséges, a gyártót pedig fel kell szólítani, hogy gyártási folyamatát (a megfelelő beállításokkal) tegye a követelményeknek megfelelővé, ha a fényszórók mért értékeinek eltérései az alábbiak szerint alakulnak:






  3.2.1.1. | D. minta








  D2: | a C2 esetében | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| egy fényszórónál | több mint | 0 százalék |
| de | legfeljebb | 20 százalék |
| egy fényszórónál | legfeljebb | 20 százalék |

3.2.1.

Az e melléklet 1. ábráján vázolt mintavételi eljárást követően a sorozatgyártású fényszórók megfelelősége kétséges, a gyártót pedig fel kell szólítani, hogy gyártási folyamatát (a megfelelő beállításokkal) tegye a követelményeknek megfelelővé, ha a fényszórók mért értékeinek eltérései az alábbiak szerint alakulnak:

3.2.1.1.

D. minta

D2:

a C2 esetében

egy fényszórónál

több mint

0 százalék

de

legfeljebb

20 százalék

egy fényszórónál

legfeljebb

20 százalék

3.3.   Jóváhagyás visszavonása

A megfelelőség kétséges, és a 11. szakaszt kell alkalmazni, ha – az e melléklet 1. ábrája szerinti mintavételt követően – a fényszórók mért értékeinek eltérései az alábbiak szerint alakulnak:

| 3.3.1. | C. minta








  C3: | egy fényszórónál | legfeljebb | 20 százalék |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| egy fényszórónál | több mint | 20 százalék |
| C4: | mindkét fényszórónál | több mint | 20 százalék |

3.3.1.

C. minta

C3:

egy fényszórónál

legfeljebb

20 százalék

egy fényszórónál

több mint

20 százalék

C4:

mindkét fényszórónál

több mint

20 százalék

| 3.3.2. | D. minta








  D3: | a C2 esetében | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| egy fényszórónál | 0 vagy több mint | 0 százalék |
| egy fényszórónál | több mint | 20 százalék |

3.3.2.

D. minta

D3:

a C2 esetében

egy fényszórónál

0 vagy több mint

0 százalék

egy fényszórónál

több mint

20 százalék

1.   ábra

---

8. MELLÉKLET

A FÉNYTANI JELLEMZŐK STABILITÁSÁNAK VIZSGÁLATÁRA VONATKOZÓ ÜZEMELTETÉSI IDŐK ÁTTEKINTÉSE

| Rövidítések | : | P: tompított fényszóró

  D: távolsági fényszóró (D1 + D2 jelentése: két távolsági fényszóró)

  F: elülső ködlámpa |
| --- | --- | --- |

Rövidítések

:

P: tompított fényszóró

D: távolsági fényszóró (D1 + D2 jelentése: két távolsági fényszóró)

F: elülső ködlámpa

| | : egy 15 perces kikapcsolásból és egy 5 perces bekapcsolásból álló ciklus |
| --- | --- |
| | : egy 9 perces kikapcsolásból és egy 1 perces bekapcsolásból álló ciklus |

Image

: egy 15 perces kikapcsolásból és egy 5 perces bekapcsolásból álló ciklus

Image

: egy 9 perces kikapcsolásból és egy 1 perces bekapcsolásból álló ciklus

Az alábbiakban szereplő csoportosított fényszórók és első ködlámpák, valamint a B osztályra utaló jelölés csak példaként szolgálnak, a teljesség igénye nélkül.

| 1. | P, D vagy F (C-BS, R-BS vagy B) |
| --- | --- |

1.

P, D vagy F (C-BS, R-BS vagy B)

A kanyarvilágítás ellátására szolgáló kiegészítő fényforrás(ok)

Image

| 2. | P+D (CR-BS) vagy P+D1+D2 (CR-BS RBS) |
| --- | --- |

2.

P+D (CR-BS) vagy P+D1+D2 (CR-BS RBS)

A kanyarvilágítás ellátására szolgáló kiegészítő fényforrás(ok)

Image

| 3. | P+D (C/R-BS) vagy P+D1+D2 (C/R-BS RBS) |
| --- | --- |

3.

P+D (C/R-BS) vagy P+D1+D2 (C/R-BS RBS)

A kanyarvilágítás ellátására szolgáló kiegészítő fényforrás(ok)

Image

| 4. | P+F (C-BS B) |
| --- | --- |

4.

P+F (C-BS B)

A kanyarvilágítás ellátására szolgáló kiegészítő fényforrás(ok)

Image

| 5. | P+F (C-BS B/) vagy CBS/B |
| --- | --- |

5.

P+F (C-BS B/) vagy CBS/B

A kanyarvilágítás ellátására szolgáló kiegészítő fényforrás(ok)

Image

| 6. | D+F (R-BS B) vagy D1+D2+F (R-BS R-BS B) |
| --- | --- |

6.

D+F (R-BS B) vagy D1+D2+F (R-BS R-BS B)

A kanyarvilágítás ellátására szolgáló kiegészítő fényforrás(ok)

Image

| 7. | D+F (R-BS B/) vagy D1+D2+F (R-BS R-BS B/) |
| --- | --- |

7.

D+F (R-BS B/) vagy D1+D2+F (R-BS R-BS B/)

A kanyarvilágítás ellátására szolgáló kiegészítő fényforrás(ok)

Image

| 8. | P+D+F (CR-BS B) vagy P+D1+D2+F (CR-BS R-BS B) |
| --- | --- |

8.

P+D+F (CR-BS B) vagy P+D1+D2+F (CR-BS R-BS B)

A kanyarvilágítás ellátására szolgáló kiegészítő fényforrás(ok)

Image

| 9. | P+D+F (C/R-BS B) vagy P+D1+D2+F (C/R-BS R-BS B) |
| --- | --- |

9.

P+D+F (C/R-BS B) vagy P+D1+D2+F (C/R-BS R-BS B)

A kanyarvilágítás ellátására szolgáló kiegészítő fényforrás(ok)

Image

| 10. | P+D+F (CR-BS B/) vagy P+D1+D2+F (CR-BS R-BS B/) |
| --- | --- |

10.

P+D+F (CR-BS B/) vagy P+D1+D2+F (CR-BS R-BS B/)

A kanyarvilágítás ellátására szolgáló kiegészítő fényforrás(ok)

Image

| 11. | P+D+F (C/R-BS B/) vagy P+D1+D2+F (C/R-BS R-BS/B) |
| --- | --- |

11.

P+D+F (C/R-BS B/) vagy P+D1+D2+F (C/R-BS R-BS/B)

A kanyarvilágítás ellátására szolgáló kiegészítő fényforrás(ok)

Image

---

9. MELLÉKLET

A VILÁGOS-SÖTÉT HATÁRVONAL MEGHATÁROZÁSA ÉS ÉLESSÉGE A SZIMMETRIKUS TOMPÍTOTT FÉNYT KIBOCSÁTÓ FÉNYSZÓRÓK ESETÉBEN ÉS A VILÁGOS–SÖTÉT HATÁRVONAL SEGÍTSÉGÉVEL VALÓ BEÁLLÍTÁSI ELJÁRÁS

1.   ÁLTALÁNOS INFORMÁCIÓK

| 1.1. | A szimmetrikus tompított fényt kibocsátó fényszórók fényerősség-eloszlásának magában kell foglalnia egy világos-sötét határvonalat, amely lehetővé teszi a szimmetrikus tompított fényt kibocsátó fényszóró fénytani méréseknek és járművön való beszabályozásnak megfelelő helyes beállítását. A világos-sötét határvonal jellemzőinek meg kell felelniük a 2–4. szakaszban foglalt követelményeknek. |
| --- | --- |

1.1.

A szimmetrikus tompított fényt kibocsátó fényszórók fényerősség-eloszlásának magában kell foglalnia egy világos-sötét határvonalat, amely lehetővé teszi a szimmetrikus tompított fényt kibocsátó fényszóró fénytani méréseknek és járművön való beszabályozásnak megfelelő helyes beállítását. A világos-sötét határvonal jellemzőinek meg kell felelniük a 2–4. szakaszban foglalt követelményeknek.

2.   A VILÁGOS-SÖTÉT HATÁRVONAL ALAKJA

| 2.1. | A szimmetrikus tompított fényt kibocsátó fényszóró függőleges vizuális beállításához a világos-sötét határvonalnak az előírás 6.2.1. szakaszának megfelelő, a V-V vonal mindkét oldalára kiterjedő (lásd az 1. ábrát) vízszintes vonallal kell rendelkeznie.

  1.   ábra


  A világos-sötét határvonal alakja és elhelyezkedése |
| --- | --- |

2.1.

A szimmetrikus tompított fényt kibocsátó fényszóró függőleges vizuális beállításához a világos-sötét határvonalnak az előírás 6.2.1. szakaszának megfelelő, a V-V vonal mindkét oldalára kiterjedő (lásd az 1. ábrát) vízszintes vonallal kell rendelkeznie.

1.   ábra

A világos-sötét határvonal alakja és elhelyezkedése

Image

3.   A SZIMMETRIKUS TOMPÍTOTT FÉNYT KIBOCSÁTÓ FÉNYSZÓRÓK BEÁLLÍTÁSA

| 3.1. | Vízszintes beállítás: a világos-sötét határvonalat úgy kell beállítani, hogy a kivetített fénynyaláb mintája megközelítőleg szimmetrikus legyen a V-V vonalra. |
| --- | --- |

3.1.

Vízszintes beállítás: a világos-sötét határvonalat úgy kell beállítani, hogy a kivetített fénynyaláb mintája megközelítőleg szimmetrikus legyen a V-V vonalra.

| 3.2. | Függőleges beállítás: a szimmetrikus tompított fényt kibocsátó fényszórónak a 3.1. szakasz szerinti vízszintes beállítását követően a függőleges beállítást oly módon kell elvégezni, hogy a fénysugár és annak világos-sötét határvonala az alsó pozícióból felfelé mozogjon mindaddig, amíg a világos-sötét határvonal a névleges függőleges helyzetbe nem kerül. A névleges függőleges beállításhoz a világos-sötét határvonalat a V-V vonalra, 1 %-kal a H-H vonal alá kell mozgatni.
  Amennyiben a vízszintes rész nem egyenes, hanem enyhén ívelt vagy ferde, a világos-sötét határvonal nem haladhatja meg azt a függőleges tartományt, amely a V-V vonaltól számított bal oldali 3°-tól a jobb oldali 3°-ig kiterjedő, a B osztályú fényszórók esetében a világos-sötét határvonal névleges helyzetétől lefelé és felfelé 0,2°-kal, az A, C, D és E osztályú fényszórók esetében pedig 0,3°-kal eltérő két vízszintes vonal jelöl ki (lásd az 1. ábrát). |
| --- | --- |

3.2.

Függőleges beállítás: a szimmetrikus tompított fényt kibocsátó fényszórónak a 3.1. szakasz szerinti vízszintes beállítását követően a függőleges beállítást oly módon kell elvégezni, hogy a fénysugár és annak világos-sötét határvonala az alsó pozícióból felfelé mozogjon mindaddig, amíg a világos-sötét határvonal a névleges függőleges helyzetbe nem kerül. A névleges függőleges beállításhoz a világos-sötét határvonalat a V-V vonalra, 1 %-kal a H-H vonal alá kell mozgatni.

Amennyiben a vízszintes rész nem egyenes, hanem enyhén ívelt vagy ferde, a világos-sötét határvonal nem haladhatja meg azt a függőleges tartományt, amely a V-V vonaltól számított bal oldali 3°-tól a jobb oldali 3°-ig kiterjedő, a B osztályú fényszórók esetében a világos-sötét határvonal névleges helyzetétől lefelé és felfelé 0,2°-kal, az A, C, D és E osztályú fényszórók esetében pedig 0,3°-kal eltérő két vízszintes vonal jelöl ki (lásd az 1. ábrát).

| 3.3. | Amennyiben az eltérés három különböző személy által végzett függőleges beállítás során is nagyobb 0,2°-nál a B osztályú fényszórók, illetve 0,3°-nál az A, C, D és E osztályú fényszórók esetében, akkor a világos-sötét határvonal vízszintes része feltételezhetően nem biztosít megfelelő linearitást vagy élességet a vizuális beállítás elvégzéséhez. Ebben az esetben a világos-sötét határvonal minőségét – a követelményeknek való megfelelés szempontjából – műszerrel kell vizsgálni az alábbiaknak megfelelően. |
| --- | --- |

3.3.

Amennyiben az eltérés három különböző személy által végzett függőleges beállítás során is nagyobb 0,2°-nál a B osztályú fényszórók, illetve 0,3°-nál az A, C, D és E osztályú fényszórók esetében, akkor a világos-sötét határvonal vízszintes része feltételezhetően nem biztosít megfelelő linearitást vagy élességet a vizuális beállítás elvégzéséhez. Ebben az esetben a világos-sötét határvonal minőségét – a követelményeknek való megfelelés szempontjából – műszerrel kell vizsgálni az alábbiaknak megfelelően.

4.   A VILÁGOS-SÖTÉT HATÁRVONAL MINŐSÉGÉNEK MÉRÉSE

| 4.1. | A méréseket legfeljebb 0,05°-os lépésenként, a világos-sötét határvonal vízszintes részén történő függőleges irányú leolvasással kell elvégezni:






  a) | vagy 10 m mérési távolságban és kb. 10 mm átmérőjű detektorral; |
| --- | --- | --- |

4.1.

A méréseket legfeljebb 0,05°-os lépésenként, a világos-sötét határvonal vízszintes részén történő függőleges irányú leolvasással kell elvégezni:

a)

vagy 10 m mérési távolságban és kb. 10 mm átmérőjű detektorral;

| b) | vagy 25 m mérési távolságban és kb. 30 mm átmérőjű detektorral. |
| --- | --- |

b)

vagy 25 m mérési távolságban és kb. 30 mm átmérőjű detektorral.

A világos-sötét határvonal minőségének mérése akkor tekinthető elfogadhatónak, ha a melléklet 4.1.2. szakaszában foglalt követelmények teljesülnek legalább egy, 10 m-en vagy 25 m-en elvégzett mérés után.

A vizsgálat során alkalmazott mérési távolságot az előírás 1. mellékletében szereplő értesítési nyomtatvány 9. szakaszában kell feljegyezni.

A leolvasást az alsó pozícióból felfelé, a világos-sötét határvonalon áthaladva kell végezni a V-V vonaltól számított - 3°– - 1,5° és + 1,5°– + 3° függőleges vonalak mentén. Ilyen mérés esetén a világos-sötét határvonal minőségének az alábbi követelményeknek kell megfelelnie:

| 4.1.1. | egynél több világos-sötét határvonal nem lehet látható (1); |
| --- | --- |

4.1.1.

egynél több világos-sötét határvonal nem lehet látható (1);

| 4.1.2. | a világos-sötét határvonal élessége: a világos-sötét határvonal vízszintes részén, a ± 2,5 fokos vonalak mentén történő, függőleges irányú leolvasás során kapott

  maximális értéke a világos-sötét határvonal G élességi tényezője. A G értéke B osztályú fényszórók esetén nem lehet kisebb 0,13-nál, A, C, D és E osztályú fényszórók esetén pedig 0,08-nál; |
| --- | --- |

4.1.2.

a világos-sötét határvonal élessége: a világos-sötét határvonal vízszintes részén, a ± 2,5 fokos vonalak mentén történő, függőleges irányú leolvasás során kapott

maximális értéke a világos-sötét határvonal G élességi tényezője. A G értéke B osztályú fényszórók esetén nem lehet kisebb 0,13-nál, A, C, D és E osztályú fényszórók esetén pedig 0,08-nál;

| 4.1.3. | Linearitás: a világos-sötét határvonal függőleges beállításra szolgáló részének a V-V vonaltól számított 3°L – 3°R tartományban vízszintesnek kell lennie. Ez a követelmény akkor tekinthető teljesítettnek, ha az inflexiós pontok 3.2. szakasz szerinti, a V-V vonaltól 3°-kal balra és jobbra elhelyezkedő függőleges pozíciói B osztályú fényszóró esetén legfeljebb 0,2°-kal, A, C, D és E osztályú fényszóró esetén pedig legfeljebb 0,3°-kal térnek el a V-V vonalon lévő névleges helyzetüktől. |
| --- | --- |

4.1.3.

Linearitás: a világos-sötét határvonal függőleges beállításra szolgáló részének a V-V vonaltól számított 3°L – 3°R tartományban vízszintesnek kell lennie. Ez a követelmény akkor tekinthető teljesítettnek, ha az inflexiós pontok 3.2. szakasz szerinti, a V-V vonaltól 3°-kal balra és jobbra elhelyezkedő függőleges pozíciói B osztályú fényszóró esetén legfeljebb 0,2°-kal, A, C, D és E osztályú fényszóró esetén pedig legfeljebb 0,3°-kal térnek el a V-V vonalon lévő névleges helyzetüktől.

5.   MŰSZERES FÜGGŐLEGES BEÁLLÍTÁS

Ha a világos-sötét határvonal megfelel a fenti, minőségre vonatkozó követelményeknek, a fénynyaláb függőleges beállítását el lehet végezni műszerrel. E célból az inflexiós pont, ahol d2 (log E)/dv2 = 0, a V-V vonalon helyezkedik el, a H-H vonal alatti névleges helyzetében. A világos-sötét határvonal mérésekor és beállításakor a mozgásnak a névleges helyzet alatti résztől felfelé kell történnie.

---

(1)  Ez a szakasz tárgyilagos mérési módszer rendelkezésre állása esetén módosításra kerül.

---

10. MELLÉKLET

VONATKOZTATÁSI KÖZÉPPONT

Image

A vonatkoztatási középpont választható jelét a tompított fény referenciatengelyével való metszéspontjában kell a lencsére helyezni, továbbá a távolsági fényszórók lencséin is fel kell tüntetni, amennyiben azok nem csoportosítottak, nem kombináltak, illetve nincsenek összeépítve a tompított fényszóróval.

A fenti rajz a vonatkoztatási középpontot jelöli egy olyan síkra vetítve, amely a lencsét megközelítőleg a kör közepénél érinti. A jelöléshez használt vonalak lehetnek folyamatosak vagy pontozottak.

---

11. MELLÉKLET

FESZÜLTSÉGJELÖLÉSEK

| A jelet minden egyes, kizárólag gázkisüléses fényforrást és vezérlőelőtétet tartalmazó fényszóró testén, valamint a vezérlőelőtét minden egyes külső részén el kell helyezni. | | A jelet minden egyes, legalább egy gázkisüléses fényforrást és vezérlőelőtétet tartalmazó fényszóró testén el kell helyezni. |
| --- | --- | --- |
| A vezérlőelőtét(ek) ** voltos hálózati rendszerre van(nak) tervezve. | | A vezérlőelőtét(ek) ** voltos hálózati rendszerre van(nak) tervezve. |
| | | A fényszóróban található izzólámpák egyike sem 24 voltos hálózati rendszerre van tervezve. |

A jelet minden egyes, kizárólag gázkisüléses fényforrást és vezérlőelőtétet tartalmazó fényszóró testén, valamint a vezérlőelőtét minden egyes külső részén el kell helyezni.

A jelet minden egyes, legalább egy gázkisüléses fényforrást és vezérlőelőtétet tartalmazó fényszóró testén el kell helyezni.

A vezérlőelőtét(ek) ** voltos hálózati rendszerre van(nak) tervezve.

A vezérlőelőtét(ek) ** voltos hálózati rendszerre van(nak) tervezve.

A fényszóróban található izzólámpák egyike sem 24 voltos hálózati rendszerre van tervezve.

---

12. MELLÉKLET

A LED-MODULOKRA ÉS LED-MODULOKAT TARTALMAZÓ FÉNYSZÓRÓKRA VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK

1.   ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEK

| 1.1. | Minden egyes mintaként átadott LED-modulnak meg kell felelnie az előírás vonatkozó követelményeinek az adott esetben azzal együtt szállított egy vagy több elektronikus fényforrás-szabályozóval történő vizsgálat során. |
| --- | --- |

1.1.

Minden egyes mintaként átadott LED-modulnak meg kell felelnie az előírás vonatkozó követelményeinek az adott esetben azzal együtt szállított egy vagy több elektronikus fényforrás-szabályozóval történő vizsgálat során.

| 1.2. | A LED-modul(oka)t úgy kell kialakítani, hogy a normál használat során üzemképesek legyenek és maradjanak. A LED-modulok továbbá nem lehetnek tervezési vagy gyártási hibásak. A LED-modult a vizsgálaton meg nem feleltnek kell tekinteni, ha a benne lévő LED-ek bármelyike nem megfelelő. |
| --- | --- |

1.2.

A LED-modul(oka)t úgy kell kialakítani, hogy a normál használat során üzemképesek legyenek és maradjanak. A LED-modulok továbbá nem lehetnek tervezési vagy gyártási hibásak. A LED-modult a vizsgálaton meg nem feleltnek kell tekinteni, ha a benne lévő LED-ek bármelyike nem megfelelő.

| 1.3. | A LED-moduloknak illetéktelen beavatkozás ellen védettnek kell lenniük. |
| --- | --- |

1.3.

A LED-moduloknak illetéktelen beavatkozás ellen védettnek kell lenniük.

| 1.4. | A leszerelhető LED-modul(ok) kialakításának olyannak kell lennie, hogy:






  1.4.1. | a LED-modul eltávolításakor és a kérelmező által adott és azonos fényforrásmodul-azonosító kódot viselő másik modullal való kicserélésekor teljesüljenek a fényszóróra vonatkozó fénytani előírások; |
| --- | --- | --- |

1.4.

A leszerelhető LED-modul(ok) kialakításának olyannak kell lennie, hogy:

1.4.1.

a LED-modul eltávolításakor és a kérelmező által adott és azonos fényforrásmodul-azonosító kódot viselő másik modullal való kicserélésekor teljesüljenek a fényszóróra vonatkozó fénytani előírások;

| 1.4.2. | az azonos lámpatestben lévő, eltérő fényforrásmodul-azonosító kóddal rendelkező LED-modulok ne legyenek felcserélhetőek. |
| --- | --- |

1.4.2.

az azonos lámpatestben lévő, eltérő fényforrásmodul-azonosító kóddal rendelkező LED-modulok ne legyenek felcserélhetőek.

2.   GYÁRTÁS

| 2.1. | A LED-modulon belüli LED-eket megfelelő rögzítő elemekkel kell felszerelni. |
| --- | --- |

2.1.

A LED-modulon belüli LED-eket megfelelő rögzítő elemekkel kell felszerelni.

| 2.2. | A rögzítő elemeknek erősnek kell lenniük, és azokat szilárdan a LED-ekhez és a LED-modulhoz kell erősíteni. |
| --- | --- |

2.2.

A rögzítő elemeknek erősnek kell lenniük, és azokat szilárdan a LED-ekhez és a LED-modulhoz kell erősíteni.

3.   VIZSGÁLATI FELTÉTELEK

3.1.   Alkalmazás

| 3.1.1. | Valamennyi mintát a 4. szakaszban leírtak szerint kell vizsgálni. |
| --- | --- |

3.1.1.

Valamennyi mintát a 4. szakaszban leírtak szerint kell vizsgálni.

| 3.1.2. | A LED-modulban lévő fényforrásoknak a 48. számú előírás 2.7.1. szakaszában meghatározott fénykibocsátó diódáknak (LED-nek) kell lenniük, különös tekintettel a látható sugárzást kibocsátó összetevőre. Másféle fényforrás használata nem megengedett. |
| --- | --- |

3.1.2.

A LED-modulban lévő fényforrásoknak a 48. számú előírás 2.7.1. szakaszában meghatározott fénykibocsátó diódáknak (LED-nek) kell lenniük, különös tekintettel a látható sugárzást kibocsátó összetevőre. Másféle fényforrás használata nem megengedett.

3.2.   Működési feltételek

3.2.1.   A LED-modul működési feltételei

Valamennyi mintát az előírás 6.1.3. szakaszában megadott feltételek mellett kell vizsgálni. Ha e melléklet másként nem rendelkezik, a LED-modulokat a fényszóróban, a gyártó által benyújtott formában kell vizsgálni.

3.2.2.   Környezeti hőmérséklet

Az elektromos és fénytani jellemzők méréséhez a fényszórót száraz és nyugodt légköri viszonyok mellett, 23 °C ± 5 °C környezeti hőmérsékleten kell működtetni.

3.3.   Öregítés

A kérelmező kérésére a LED-modulokat a vizsgálat megkezdése előtt 48 órán át működtetni kell, és le kell hűteni az előírásban meghatározott környezeti hőmérsékletre.

4.   KÜLÖNLEGES KÖVETELMÉNYEK ÉS VIZSGÁLATOK

4.1.   Színvisszaadás

4.1.1.   Vöröstartalom

Az előírás 7. szakaszában meghatározott méréseken kívül az 50 V-on vizsgált LED-modul vagy a LED-modul(oka)t tartalmazó fényszórók által kibocsátott fény legkisebb vöröstartalmának meg kell felelnie az alábbi képletnek is:

Formula

ahol:

| Ee(λ) (egység: W) | a sugárzás spektrális eloszlása; |
| --- | --- |
| V(λ) (egység: 1) | a spektrális fényhatásfok; |
| (λ) (egység: nm) | a hullámhossz. |

Ee(λ) (egység: W)

a sugárzás spektrális eloszlása;

V(λ) (egység: 1)

a spektrális fényhatásfok;

(λ) (egység: nm)

a hullámhossz.

Ezt az értéket 1 nanométeres intervallumok használatával kell kiszámítani.

4.2.   UV sugárzás

Az alacsony UV sugárzású LED-modul UV sugárzásának meg kell felelnie az alábbi képletnek:

Formula

ahol:

| | S(λ) (egység: 1) a spektrális súlyfüggvény; |
| --- | --- |

S(λ) (egység: 1) a spektrális súlyfüggvény;

| | km = 683 lm/W a sugárzás fényhatásfokának legnagyobb értéke. |
| --- | --- |

km = 683 lm/W a sugárzás fényhatásfokának legnagyobb értéke.

(A többi jel meghatározását lásd a 4.1.1. szakaszban).

Ezt az értéket 1 nanométeres intervallumok használatával kell kiszámítani. Az UV sugárzást az alábbi UV-táblázatban feltüntetett értékekkel kell súlyozni:

UV-táblázat

Az értékek az ultraibolya sugárzásnak való kitettség határértékeiről szóló IRPA/INIRC iránymutatás alapján kerültek meghatározásra. A kiválasztott (nanométerben megadott) hullámhosszértékek reprezentatív jellegűek. Az egyéb értékeket interpolálni kell.

| λ | S(λ) |
| --- | --- |
| 250 | 0,430 |
| 255 | 0,520 |
| 260 | 0,650 |
| 265 | 0,810 |
| 270 | 1,000 |
| 275 | 0,960 |
| 280 | 0,880 |
| 285 | 0,770 |
| 290 | 0,640 |
| 295 | 0,540 |
| 300 | 0,300 |
| 305 | 0,060 |
| 310 | 0,015 |
| 315 | 0,003 |
| 320 | 0,001 |
| 325 | 0,00050 |
| 330 | 0,00041 |
| 335 | 0,00034 |
| 340 | 0,00028 |
| 345 | 0,00024 |
| 350 | 0,00020 |
| | |
| 355 | 0,00016 |
| 360 | 0,00013 |
| 365 | 0,00011 |
| 370 | 0,00009 |
| 375 | 0,000077 |
| 380 | 0,000064 |
| 385 | 0,000530 |
| 390 | 0,000044 |
| 395 | 0,000036 |
| 400 | 0,000030 |
| | |

λ

S(λ)

250

0,430

255

0,520

260

0,650

265

0,810

270

1,000

275

0,960

280

0,880

285

0,770

290

0,640

295

0,540

300

0,300

305

0,060

310

0,015

315

0,003

320

0,001

325

0,00050

330

0,00041

335

0,00034

340

0,00028

345

0,00024

350

0,00020

355

0,00016

360

0,00013

365

0,00011

370

0,00009

375

0,000077

380

0,000064

385

0,000530

390

0,000044

395

0,000036

400

0,000030

4.3.   Hőmérsékleti stabilitás

4.3.1.   Megvilágítás

| 4.3.1.1. | A fényszóró fénytani mérését az adott funkció 1 perces működése után, az alább megadott vizsgálati pontokon kell elvégezni. Ezekhez a mérésekhez a beállítás lehet közelítőleges, de fenn kell tartani az előzetes és utólagos aránymérésekhez.
  A mérendő vizsgálati pontok:
  fő tompított fény: 50 V
  (A kanyarvilágítás méréséhez a gyártónak kell meghatároznia a vizsgálati pontot.)
  távolsági fény: H – V |
| --- | --- |

4.3.1.1.

A fényszóró fénytani mérését az adott funkció 1 perces működése után, az alább megadott vizsgálati pontokon kell elvégezni. Ezekhez a mérésekhez a beállítás lehet közelítőleges, de fenn kell tartani az előzetes és utólagos aránymérésekhez.

A mérendő vizsgálati pontok:

fő tompított fény: 50 V

(A kanyarvilágítás méréséhez a gyártónak kell meghatároznia a vizsgálati pontot.)

távolsági fény: H – V

| 4.3.1.2. | A lámpát folyamatosan kell működtetni a fénytani stabilitás eléréséig. A fénytani stabilitás elérésének pillanata az az időpont, amelyben a fénytani érték változása bármely 15 perces időszakban 3 % alatti. A stabilitás elérése után a konkrét berendezésre vonatkozó követelményeknek megfelelően el kell végezni a teljes fénytani beállítást. A lámpa fénytani mérését az adott berendezésre meghatározott minden vizsgálati ponton el kell végezni. |
| --- | --- |

4.3.1.2.

A lámpát folyamatosan kell működtetni a fénytani stabilitás eléréséig. A fénytani stabilitás elérésének pillanata az az időpont, amelyben a fénytani érték változása bármely 15 perces időszakban 3 % alatti. A stabilitás elérése után a konkrét berendezésre vonatkozó követelményeknek megfelelően el kell végezni a teljes fénytani beállítást. A lámpa fénytani mérését az adott berendezésre meghatározott minden vizsgálati ponton el kell végezni.

| 4.3.1.3. | Ki kell számítani a 4.3.1.1. szakasz alapján meghatározott fénytani vizsgálati pont szerinti érték és a 4.3.1.2. szakasz szerint meghatározott érték arányát. |
| --- | --- |

4.3.1.3.

Ki kell számítani a 4.3.1.1. szakasz alapján meghatározott fénytani vizsgálati pont szerinti érték és a 4.3.1.2. szakasz szerint meghatározott érték arányát.

| 4.3.1.4. | A fénytani stabilitás elérése után a fentiek szerint kiszámított arányszámot kell alkalmazni a többi vizsgálati pontra az új fénytani táblázat elkészítéséhez, amely a teljes fénytani mérést írja le egyperces működés alapján. |
| --- | --- |

4.3.1.4.

A fénytani stabilitás elérése után a fentiek szerint kiszámított arányszámot kell alkalmazni a többi vizsgálati pontra az új fénytani táblázat elkészítéséhez, amely a teljes fénytani mérést írja le egyperces működés alapján.

| 4.3.1.5. | Az egy perc elteltével és a fénytani stabilitás kialakulása után mért fényerősségi értékeknek meg kell felelniük a minimális és maximális követelményeknek. |
| --- | --- |

4.3.1.5.

Az egy perc elteltével és a fénytani stabilitás kialakulása után mért fényerősségi értékeknek meg kell felelniük a minimális és maximális követelményeknek.

4.3.2.   Szín

A kibocsátott fény egy perc elteltével mért színének és az e melléklet 4.3.1.2. szakaszában leírtak szerinti fénytani stabilitás kialakulása után mért színének egyaránt az előírt színhatárokon belül kell lennie.

5.   A fő tompított fényt előállító LED-modul(ok) objektív fényáramának mérését a következő módon kell végezni:

| 5.1. | A LED-modul(ok) elrendezésének meg kell felelnie az előírás 2.2.2. szakaszában meghatározott műszaki leírásnak. A kérelmező kérésére a műszaki szolgálat szerszámok használatával eltávolítja az optikai elemeket (másodlagos optikát). Ezt az eljárást és a lent leírt mérések körülményeit a vizsgálati jegyzőkönyvben rögzíteni kell. |
| --- | --- |

5.1.

A LED-modul(ok) elrendezésének meg kell felelnie az előírás 2.2.2. szakaszában meghatározott műszaki leírásnak. A kérelmező kérésére a műszaki szolgálat szerszámok használatával eltávolítja az optikai elemeket (másodlagos optikát). Ezt az eljárást és a lent leírt mérések körülményeit a vizsgálati jegyzőkönyvben rögzíteni kell.

| 5.2. | A kérelmezőnek minden típusból három LED-modult kell benyújtania, adott esetben a fényforrás-vezérlőegységgel és megfelelő útmutatással együtt.
  Megfelelő hőszabályozó rendszer (hűtőborda) is átadható a megfelelő fényszóró-alkalmazás hőmérsékleti viszonyainak szimulálása céljából.
  A vizsgálat előtt minden LED-modult legalább 48 órán át öregíteni kell, a megfelelő fényszóró-alkalmazásban uralkodó körülmények között.
  Integráló gömb használatakor a gömb átmérőjének legalább egy méternek vagy a LED-modul legnagyobb mérete legalább tízszeresének kell lennie, amennyiben ez utóbbi érték a nagyobb. A fényáramméréseket el lehet végezni integrálással is, goniofotométer használatával. Figyelembe kell venni a 84. számú CIE-kiadványban (1989) meghatározott, a szobahőmérsékletre, elhelyezésre stb. vonatkozó előírásokat.
  A LED-modulokat megközelítőleg egy óráig kell égetni a zárt gömbben vagy goniofotométerben.
  A fényáramot a stabilitás elérése után kell megmérni, e melléklet 4.3.1.2. szakaszának megfelelően.
  Az egyes LED-modultípusok három mintáján végzett mérések átlagát kell a típus objektív fényáramának tekinteni. |
| --- | --- |

5.2.

A kérelmezőnek minden típusból három LED-modult kell benyújtania, adott esetben a fényforrás-vezérlőegységgel és megfelelő útmutatással együtt.

Megfelelő hőszabályozó rendszer (hűtőborda) is átadható a megfelelő fényszóró-alkalmazás hőmérsékleti viszonyainak szimulálása céljából.

A vizsgálat előtt minden LED-modult legalább 48 órán át öregíteni kell, a megfelelő fényszóró-alkalmazásban uralkodó körülmények között.

Integráló gömb használatakor a gömb átmérőjének legalább egy méternek vagy a LED-modul legnagyobb mérete legalább tízszeresének kell lennie, amennyiben ez utóbbi érték a nagyobb. A fényáramméréseket el lehet végezni integrálással is, goniofotométer használatával. Figyelembe kell venni a 84. számú CIE-kiadványban (1989) meghatározott, a szobahőmérsékletre, elhelyezésre stb. vonatkozó előírásokat.

A LED-modulokat megközelítőleg egy óráig kell égetni a zárt gömbben vagy goniofotométerben.

A fényáramot a stabilitás elérése után kell megmérni, e melléklet 4.3.1.2. szakaszának megfelelően.

Az egyes LED-modultípusok három mintáján végzett mérések átlagát kell a típus objektív fényáramának tekinteni.

---