# Uradni list L 169/2014

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 169 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 577. junij 2014 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 169

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 577. junij 2014

---

| Vsebina | | I   Zakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep št. 553/2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o sodelovanju Unije v programu za raziskave in razvoj, ki ga skupaj izvaja več držav članic ter je namenjen podpori malih in srednje velikih podjetij, ki se ukvarjajo z raziskavami in razvojem (
  1
  ) | 1 |
| | * | Sklep št. 554/2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o sodelovanju Unije v programu za raziskave in razvoj za podporo pri dejavnem in samostojnem življenju, ki ga izvaja več držav članic | 14 |
| | * | Sklep št. 555/2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o udeležbi Unije pri evropskem meroslovnem raziskovalnem programu za inovacije in raziskave (program EMPIR), ki ga skupaj izvaja več držav članic (
  1
  ) | 27 |
| | * | Sklep št. 556/2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o sodelovanju Unije v drugem programu Partnerstvo evropskih držav in držav v razvoju na področju kliničnega preskušanja (EDCTP2), ki ga skupaj izvaja več držav članic | 38 |

Vsebina

I   Zakonodajni akti

Stran

SKLEPI

*

Sklep št. 553/2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o sodelovanju Unije v programu za raziskave in razvoj, ki ga skupaj izvaja več držav članic ter je namenjen podpori malih in srednje velikih podjetij, ki se ukvarjajo z raziskavami in razvojem (
  1
  )

1

1

*

Sklep št. 554/2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o sodelovanju Unije v programu za raziskave in razvoj za podporo pri dejavnem in samostojnem življenju, ki ga izvaja več držav članic

14

*

Sklep št. 555/2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o udeležbi Unije pri evropskem meroslovnem raziskovalnem programu za inovacije in raziskave (program EMPIR), ki ga skupaj izvaja več držav članic (
  1
  )

1

27

*

Sklep št. 556/2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o sodelovanju Unije v drugem programu Partnerstvo evropskih držav in držav v razvoju na področju kliničnega preskušanja (EDCTP2), ki ga skupaj izvaja več držav članic

38

| | | II   Nezakonodajni akti |
| --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Sveta (EU) št. 557/2014 z dne 6. maja 2014 o ustanovitvi Skupnega podjetja za pobudo za inovativna zdravila 2 (
  1
  ) | 54 |
| | * | Uredba Sveta (EU) št. 558/2014 z dne 6. maja 2014 o ustanovitvi Skupnega podjetja Čisto nebo 2 (
  1
  ) | 77 |
| | * | Uredba Sveta (EU) št. 559/2014 z dne 6. maja 2014 o Skupnem podjetju za gorivne celice in vodik 2 (
  1
  ) | 108 |
| | * | Uredba Sveta (EU) št. 560/2014 z dne 6. maja 2014 o ustanovitvi Skupnega podjetja za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase (
  1
  ) | 130 |
| | * | Uredba Sveta (EU) št. 561/2014 z dne 6. maja 2014 o ustanovitvi Skupnega podjetja ECSEL (
  1
  ) | 152 |

II   Nezakonodajni akti

UREDBE

*

Uredba Sveta (EU) št. 557/2014 z dne 6. maja 2014 o ustanovitvi Skupnega podjetja za pobudo za inovativna zdravila 2 (
  1
  )

1

54

*

Uredba Sveta (EU) št. 558/2014 z dne 6. maja 2014 o ustanovitvi Skupnega podjetja Čisto nebo 2 (
  1
  )

1

77

*

Uredba Sveta (EU) št. 559/2014 z dne 6. maja 2014 o Skupnem podjetju za gorivne celice in vodik 2 (
  1
  )

1

108

*

Uredba Sveta (EU) št. 560/2014 z dne 6. maja 2014 o ustanovitvi Skupnega podjetja za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase (
  1
  )

1

130

*

Uredba Sveta (EU) št. 561/2014 z dne 6. maja 2014 o ustanovitvi Skupnega podjetja ECSEL (
  1
  )

1

152

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Zakonodajni akti

SKLEPI

| 7.6.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 169/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 169/1

---

SKLEP št. 553/2014/EU EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 15. maja 2014

o sodelovanju Unije v programu za raziskave in razvoj, ki ga skupaj izvaja več držav članic ter je namenjen podpori malih in srednje velikih podjetij, ki se ukvarjajo z raziskavami in razvojem

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 185 in drugega odstavka člena 188 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je v sporočilu z dne 3. marca 2010„Evropa 2020: Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (v nadaljnjem besedilu: strategija Evropa 2020) poudarila, da je za dosego pametne, trajnostne in vključujoče rasti v Uniji treba ustvariti ugodne pogoje za naložbe v znanje in inovacije. Navedeno strategijo sta podprla Evropski parlament in Svet. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je v sporočilu z dne 3. marca 2010„Evropa 2020: Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (v nadaljnjem besedilu: strategija Evropa 2020) poudarila, da je za dosego pametne, trajnostne in vključujoče rasti v Uniji treba ustvariti ugodne pogoje za naložbe v znanje in inovacije. Navedeno strategijo sta podprla Evropski parlament in Svet.

| (2) | Uredba (EU) št 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3) je vzpostavila okvirni program za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 (v nadaljnjem besedilu: okvirni program Obzorje 2020). Namen okvirnega programa Obzorje 2020 je povečati učinek v zvezi z raziskavami in inovacijami s prispevanjem h krepitvi javno-javnih partnerstev, vključno z udeležbo Unije v programih, ki jih izvaja več držav članic, v skladu s členom 185 Pogodbe o delovanju Evropske unije. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EU) št 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3) je vzpostavila okvirni program za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 (v nadaljnjem besedilu: okvirni program Obzorje 2020). Namen okvirnega programa Obzorje 2020 je povečati učinek v zvezi z raziskavami in inovacijami s prispevanjem h krepitvi javno-javnih partnerstev, vključno z udeležbo Unije v programih, ki jih izvaja več držav članic, v skladu s členom 185 Pogodbe o delovanju Evropske unije.

| (3) | Cilji javno-javnih partnerstev bi morali biti razvoj tesnejših sinergij, izboljšanje usklajevanja ter preprečevanje nepotrebnega podvajanja z raziskovalnimi programi Unije ter mednarodnimi, nacionalnimi in regionalnimi raziskovalnimi programi, hkrati pa bi morala v celoti spoštovati splošna načela okvirnega programa Obzorje 2020, zlasti tista v zvezi z odprtostjo in preglednostjo. Poleg tega bi moral biti zagotovljen odprt dostop do znanstvenih publikacij. |
| --- | --- |

(3)

Cilji javno-javnih partnerstev bi morali biti razvoj tesnejših sinergij, izboljšanje usklajevanja ter preprečevanje nepotrebnega podvajanja z raziskovalnimi programi Unije ter mednarodnimi, nacionalnimi in regionalnimi raziskovalnimi programi, hkrati pa bi morala v celoti spoštovati splošna načela okvirnega programa Obzorje 2020, zlasti tista v zvezi z odprtostjo in preglednostjo. Poleg tega bi moral biti zagotovljen odprt dostop do znanstvenih publikacij.

| (4) | Z Odločbo št. 743/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4), se je Skupnost odločila za dodelitev finančnega prispevka programu Eurostars, skupnemu programu za raziskave in razvoj, ki ga izvajajo vse države članice in pet sodelujočih držav v okviru pobude Eureka, medvladne pobude, vzpostavljene leta 1985 s ciljem spodbujanja sodelovanja v industrijskih raziskavah (v nadaljnjem besedilu: program Eurostars). |
| --- | --- |

(4)

Z Odločbo št. 743/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4), se je Skupnost odločila za dodelitev finančnega prispevka programu Eurostars, skupnemu programu za raziskave in razvoj, ki ga izvajajo vse države članice in pet sodelujočih držav v okviru pobude Eureka, medvladne pobude, vzpostavljene leta 1985 s ciljem spodbujanja sodelovanja v industrijskih raziskavah (v nadaljnjem besedilu: program Eurostars).

| (5) | Komisija je aprila 2012 Evropskemu parlamentu in Svetu poslala poročilo o vmesni oceni programa Eurostars, ki jo je opravila skupina neodvisnih strokovnjakov dve leti po začetku programa. Strokovnjaki so na splošno menili, da program Eurostars izpolnjuje svoje cilje, zagotavlja dodano vrednost evropskim malim in srednje velikim podjetjem, ki se ukvarjajo z raziskavami in razvojem (v nadaljnjem besedilu: MSP), in bi se moral po letu 2013 nadaljevati. Za program Eurostars se prav tako šteje, da izpolnjuje več dejanskih potreb MSP, ki se ukvarjajo z raziskavami in razvojem; pritegnil je veliko število prosilcev, pri čemer je število projektov, upravičenih do financiranja, preseglo prvotni proračun. Pripravljenih je bilo več priporočil za izboljšanje, ki v glavnem obravnavajo potrebo po nadaljnjem povezovanju nacionalnih programov in izboljšavah operativnega izvajanja, da se dosežeta skrajšanje časa do sklenitve pogodb in večja preglednost postopkov. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je aprila 2012 Evropskemu parlamentu in Svetu poslala poročilo o vmesni oceni programa Eurostars, ki jo je opravila skupina neodvisnih strokovnjakov dve leti po začetku programa. Strokovnjaki so na splošno menili, da program Eurostars izpolnjuje svoje cilje, zagotavlja dodano vrednost evropskim malim in srednje velikim podjetjem, ki se ukvarjajo z raziskavami in razvojem (v nadaljnjem besedilu: MSP), in bi se moral po letu 2013 nadaljevati. Za program Eurostars se prav tako šteje, da izpolnjuje več dejanskih potreb MSP, ki se ukvarjajo z raziskavami in razvojem; pritegnil je veliko število prosilcev, pri čemer je število projektov, upravičenih do financiranja, preseglo prvotni proračun. Pripravljenih je bilo več priporočil za izboljšanje, ki v glavnem obravnavajo potrebo po nadaljnjem povezovanju nacionalnih programov in izboljšavah operativnega izvajanja, da se dosežeta skrajšanje časa do sklenitve pogodb in večja preglednost postopkov.

| (6) | Uporabljati bi bilo treba opredelitev MSP, navedeno v Priporočilu Komisije 2003/361/ES z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro-, malih in srednje velikih podjetij (5). |
| --- | --- |

(6)

Uporabljati bi bilo treba opredelitev MSP, navedeno v Priporočilu Komisije 2003/361/ES z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro-, malih in srednje velikih podjetij (5).

| (7) | V skladu s Sklepom Sveta 2013/743/EU (6) lahko podporo prejme ukrep, ki temelji na programu Eurostars in ga v skladu z usmeritvami iz vmesnega poročila preusmeri. |
| --- | --- |

(7)

V skladu s Sklepom Sveta 2013/743/EU (6) lahko podporo prejme ukrep, ki temelji na programu Eurostars in ga v skladu z usmeritvami iz vmesnega poročila preusmeri.

| (8) | Namen drugega programa za raziskave in razvoj, ki ga skupaj izvaja več držav članic ter je namenjen podpori malih in srednje velikih podjetij, ki se ukvarjajo z raziskavami in razvojem (v nadaljnjem besedilu: program Eurostars-2), ki je usklajen s strategijo Evropa 2020, njeno vodilno pobudo „Unija inovacij“ in sporočilom Komisije z dne 17. julija 2012 z naslovom „Okrepljeno partnerstvo za odličnost in rast v Evropskem raziskovalnem prostoru“, bo podpirati MSP, ki se ukvarjajo z raziskavami in razvojem, s sofinanciranjem njihovih tržno usmerjenih raziskovalnih projektov na katerem koli področju. Kot tak bo v kombinaciji z dejavnostmi v okviru cilja „Vodilni položaj na področju podpornih in industrijskih tehnologij“, določenega v okvirnem programu Obzorje 2020, prispeval k doseganju ciljev dela „Vodilni položaj v industriji“ navedenega programa, da bi pospešil razvoj tehnologij in inovacij, ki bodo podprle podjetja prihodnosti in pomagale inovativnim MSP, da postanejo vodilna podjetja na svetovni ravni. V okviru izboljšav prejšnjega programa Eurostars bi se moral program Eurostars-2 usmeriti na skrajšanje časa do dodelitve donacij, močnejše povezovanje ter vitko, pregledno in učinkovitejše upravljanje v končno korist MSP, ki se ukvarjajo z raziskavami in razvojem. Za uspeh programa Eurostars-2 je ključnega pomena ohranitev pristopa od spodaj navzgor in na poslovnih zahtevah temelječe agende z največjim poudarkom na tržnem potencialu prejšnjega programa Eurostars. |
| --- | --- |

(8)

Namen drugega programa za raziskave in razvoj, ki ga skupaj izvaja več držav članic ter je namenjen podpori malih in srednje velikih podjetij, ki se ukvarjajo z raziskavami in razvojem (v nadaljnjem besedilu: program Eurostars-2), ki je usklajen s strategijo Evropa 2020, njeno vodilno pobudo „Unija inovacij“ in sporočilom Komisije z dne 17. julija 2012 z naslovom „Okrepljeno partnerstvo za odličnost in rast v Evropskem raziskovalnem prostoru“, bo podpirati MSP, ki se ukvarjajo z raziskavami in razvojem, s sofinanciranjem njihovih tržno usmerjenih raziskovalnih projektov na katerem koli področju. Kot tak bo v kombinaciji z dejavnostmi v okviru cilja „Vodilni položaj na področju podpornih in industrijskih tehnologij“, določenega v okvirnem programu Obzorje 2020, prispeval k doseganju ciljev dela „Vodilni položaj v industriji“ navedenega programa, da bi pospešil razvoj tehnologij in inovacij, ki bodo podprle podjetja prihodnosti in pomagale inovativnim MSP, da postanejo vodilna podjetja na svetovni ravni. V okviru izboljšav prejšnjega programa Eurostars bi se moral program Eurostars-2 usmeriti na skrajšanje časa do dodelitve donacij, močnejše povezovanje ter vitko, pregledno in učinkovitejše upravljanje v končno korist MSP, ki se ukvarjajo z raziskavami in razvojem. Za uspeh programa Eurostars-2 je ključnega pomena ohranitev pristopa od spodaj navzgor in na poslovnih zahtevah temelječe agende z največjim poudarkom na tržnem potencialu prejšnjega programa Eurostars.

| (9) | Da bi se upoštevalo trajanje okvirnega programa Obzorje 2020, bi bilo treba najpozneje do 31. decembra 2020 objaviti razpise za zbiranje predlogov v okviru programa Eurostars-2. V ustrezno utemeljenih primerih je mogoče razpise za zbiranje predlogov objaviti do 31. decembra 2021. |
| --- | --- |

(9)

Da bi se upoštevalo trajanje okvirnega programa Obzorje 2020, bi bilo treba najpozneje do 31. decembra 2020 objaviti razpise za zbiranje predlogov v okviru programa Eurostars-2. V ustrezno utemeljenih primerih je mogoče razpise za zbiranje predlogov objaviti do 31. decembra 2021.

| (10) | Ministrska konferenca Eureka 22. junija 2012 v Budimpešti je potrdila strateško vizijo programa Eurostars-2 (v nadaljnjem besedilu: budimpeški dokument). Ministri so se zavezali, da bodo po zaključku programa Eurostars leta 2013 podprli njegovo nadaljevanje za obdobje, ki ga zajema okvirni program Obzorje 2020. Sestavljen bo iz okrepljenega partnerstva, ki bo obravnavalo priporočila iz vmesne ocene programa Eurostars. V budimpeškem dokumentu sta določena dva glavna cilja programa Eurostars-2. Prvič, strukturno usmerjen cilj glede povečanja časovne usklajenosti in poenotenja nacionalnih raziskovalnih programov na področju financiranja, ki je osrednji element držav članic za uresničevanje Evropskega raziskovalnega prostora. Drugič, z vsebino povezan cilj glede podpore MSP, ki se ukvarjajo z raziskavami in razvojem ter so vključene v nadnacionalne projekte na področju raziskav in inovacij. Budimpeški dokument vključuje poziv Uniji k sodelovanju v programu Eurostars-2. |
| --- | --- |

(10)

Ministrska konferenca Eureka 22. junija 2012 v Budimpešti je potrdila strateško vizijo programa Eurostars-2 (v nadaljnjem besedilu: budimpeški dokument). Ministri so se zavezali, da bodo po zaključku programa Eurostars leta 2013 podprli njegovo nadaljevanje za obdobje, ki ga zajema okvirni program Obzorje 2020. Sestavljen bo iz okrepljenega partnerstva, ki bo obravnavalo priporočila iz vmesne ocene programa Eurostars. V budimpeškem dokumentu sta določena dva glavna cilja programa Eurostars-2. Prvič, strukturno usmerjen cilj glede povečanja časovne usklajenosti in poenotenja nacionalnih raziskovalnih programov na področju financiranja, ki je osrednji element držav članic za uresničevanje Evropskega raziskovalnega prostora. Drugič, z vsebino povezan cilj glede podpore MSP, ki se ukvarjajo z raziskavami in razvojem ter so vključene v nadnacionalne projekte na področju raziskav in inovacij. Budimpeški dokument vključuje poziv Uniji k sodelovanju v programu Eurostars-2.

| (11) | Zaradi poenostavitve bi bilo treba za vse strani zmanjšati upravna bremena. Izogibati bi se bilo treba dvojnim revizijam ter nesorazmernemu dokumentiranju in poročanju. Pri izvajanju revizij bi bilo treba, če je to primerno, upoštevati posebnosti nacionalnih programov. |
| --- | --- |

(11)

Zaradi poenostavitve bi bilo treba za vse strani zmanjšati upravna bremena. Izogibati bi se bilo treba dvojnim revizijam ter nesorazmernemu dokumentiranju in poročanju. Pri izvajanju revizij bi bilo treba, če je to primerno, upoštevati posebnosti nacionalnih programov.

| (12) | Revizije prejemnikov finančnih sredstev Unije, zagotovljenih v skladu s programom Eurostars-2, bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 1291/2013. |
| --- | --- |

(12)

Revizije prejemnikov finančnih sredstev Unije, zagotovljenih v skladu s programom Eurostars-2, bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 1291/2013.

| (13) | Sodelujoče države nameravajo prispevati k izvajanju programa Eurostars-2 v obdobju, ki ga zajema program Eurostars-2 (2014 - 2024). |
| --- | --- |

(13)

Sodelujoče države nameravajo prispevati k izvajanju programa Eurostars-2 v obdobju, ki ga zajema program Eurostars-2 (2014 - 2024).

| (14) | Dejavnosti programa Eurostars-2 bi morale biti usklajene s cilji in načeli pristopa od spodaj navzgor iz okvirnega programa Obzorje 2020 ter splošnimi načeli in pogoji iz člena 26 Uredbe (EU) št. 1291/2013. |
| --- | --- |

(14)

Dejavnosti programa Eurostars-2 bi morale biti usklajene s cilji in načeli pristopa od spodaj navzgor iz okvirnega programa Obzorje 2020 ter splošnimi načeli in pogoji iz člena 26 Uredbe (EU) št. 1291/2013.

| (15) | Za finančni prispevek Unije programu Eurostars-2 v času trajanja okvirnega programa Obzorje 2020 bi bilo treba določiti zgornjo mejo. V okviru te zgornje meje bi bilo treba zagotoviti prožnost, kar zadeva prispevek Unije, ki bi moral znašati najmanj tretjino in največ polovico prispevka sodelujočih držav, da se zagotovi kritična masa, potrebna za zadovoljitev povpraševanja projektov, ki so upravičeni do finančne podpore, doseže visok spodbujevalni učinek in zagotovi tesnejše povezovanje nacionalnih raziskovalnih programov sodelujočih držav. |
| --- | --- |

(15)

Za finančni prispevek Unije programu Eurostars-2 v času trajanja okvirnega programa Obzorje 2020 bi bilo treba določiti zgornjo mejo. V okviru te zgornje meje bi bilo treba zagotoviti prožnost, kar zadeva prispevek Unije, ki bi moral znašati najmanj tretjino in največ polovico prispevka sodelujočih držav, da se zagotovi kritična masa, potrebna za zadovoljitev povpraševanja projektov, ki so upravičeni do finančne podpore, doseže visok spodbujevalni učinek in zagotovi tesnejše povezovanje nacionalnih raziskovalnih programov sodelujočih držav.

| (16) | V skladu s cilji Uredbe (EU) št. 1291/2013 bi morala biti do sodelovanja v programu Eurostars-2 upravičena vsaka država članica in vsaka država, ki se je pridružila okvirnemu programu Obzorje 2020. |
| --- | --- |

(16)

V skladu s cilji Uredbe (EU) št. 1291/2013 bi morala biti do sodelovanja v programu Eurostars-2 upravičena vsaka država članica in vsaka država, ki se je pridružila okvirnemu programu Obzorje 2020.

| (17) | Partnerska država programa Eurostars-2 lahko postane vsaka članica ali pridružena država programa Eureka, ki kot država članica ali pridružena država ne sodeluje v okvirnem programu Obzorje 2020. |
| --- | --- |

(17)

Partnerska država programa Eurostars-2 lahko postane vsaka članica ali pridružena država programa Eureka, ki kot država članica ali pridružena država ne sodeluje v okvirnem programu Obzorje 2020.

| (18) | Finančni prispevek Unije bi moral biti pogojen s formalnimi obveznostmi sodelujočih držav glede prispevka za izvajanje programa Eurostars-2 in izpolnjevanjem teh obveznosti. Finančna podpora v okviru programa Eurostars-2 bi morala biti predvsem v obliki nepovratnih sredstev za projekte, izbrane na podlagi razpisov za zbiranje predlogov, objavljenih v okviru programa Eurostars-2. Da bi se dosegli cilji programa Eurostars-2, sodelujoče države zagotovijo dovolj velik finančni prispevek za financiranje primernega števila predlogov, izbranih z vsakim razpisom. |
| --- | --- |

(18)

Finančni prispevek Unije bi moral biti pogojen s formalnimi obveznostmi sodelujočih držav glede prispevka za izvajanje programa Eurostars-2 in izpolnjevanjem teh obveznosti. Finančna podpora v okviru programa Eurostars-2 bi morala biti predvsem v obliki nepovratnih sredstev za projekte, izbrane na podlagi razpisov za zbiranje predlogov, objavljenih v okviru programa Eurostars-2. Da bi se dosegli cilji programa Eurostars-2, sodelujoče države zagotovijo dovolj velik finančni prispevek za financiranje primernega števila predlogov, izbranih z vsakim razpisom.

| (19) | Skupno izvajanje programa Eurostars-2 zahteva izvedbeno strukturo. Sodelujoče države so se dogovorile, da za izvedbeno strukturo programa Eurostars-2 imenujejo sekretariat Eureka. Sekretariat Eureka je mednarodno neprofitno združenje, ustanovljeno leta 1997 v skladu z belgijskim pravom, in je od leta 2008 odgovorno za izvajanje programa Eurostars. Vloga sekretariata Eureka presega izvajanje programa Eurostars, ker je hkrati sekretariat pobude Eureka z lastnim upravljanjem, povezanim z upravljanjem projektov Eureka zunaj programa Eurostars. Unija, ki jo zastopa Komisija, je ustanovni član pobude Eureka in polnopravni član združenja, ki je sekretariat Eureka. |
| --- | --- |

(19)

Skupno izvajanje programa Eurostars-2 zahteva izvedbeno strukturo. Sodelujoče države so se dogovorile, da za izvedbeno strukturo programa Eurostars-2 imenujejo sekretariat Eureka. Sekretariat Eureka je mednarodno neprofitno združenje, ustanovljeno leta 1997 v skladu z belgijskim pravom, in je od leta 2008 odgovorno za izvajanje programa Eurostars. Vloga sekretariata Eureka presega izvajanje programa Eurostars, ker je hkrati sekretariat pobude Eureka z lastnim upravljanjem, povezanim z upravljanjem projektov Eureka zunaj programa Eurostars. Unija, ki jo zastopa Komisija, je ustanovni član pobude Eureka in polnopravni član združenja, ki je sekretariat Eureka.

| (20) | Da se dosežejo cilji programa Eurostars-2, bi moral biti sekretariat Eureka odgovoren za organizacijo razpisov za zbiranje predlogov, preverjanje meril za upravičenost, strokovno ocenjevanje, izbiro in spremljanje projektov ter dodeljevanje prispevka Unije. Oceno predlogov bi morali na centralni ravni izvajati neodvisni zunanji strokovnjaki, za katere je odgovoren sekretariat Eureka, na podlagi razpisov za zbiranje predlogov. Prednostni seznam projektov bi moral biti za sodelujoče države obvezen z vidika dodeljevanja financiranja iz finančnega prispevka Unije in prispevka sodelujočih držav. |
| --- | --- |

(20)

Da se dosežejo cilji programa Eurostars-2, bi moral biti sekretariat Eureka odgovoren za organizacijo razpisov za zbiranje predlogov, preverjanje meril za upravičenost, strokovno ocenjevanje, izbiro in spremljanje projektov ter dodeljevanje prispevka Unije. Oceno predlogov bi morali na centralni ravni izvajati neodvisni zunanji strokovnjaki, za katere je odgovoren sekretariat Eureka, na podlagi razpisov za zbiranje predlogov. Prednostni seznam projektov bi moral biti za sodelujoče države obvezen z vidika dodeljevanja financiranja iz finančnega prispevka Unije in prispevka sodelujočih držav.

| (21) | Na splošno bi moral program Eurostars-2 izkazati jasen napredek v smeri nadaljnjega poenotenja in časovnega usklajevanja nacionalnih programov na področju raziskav in inovacij kot resnični skupni program, ki vključuje okrepljeno znanstveno, upravno in finančno usklajevanje. Tesnejše znanstveno povezovanje bi bilo treba doseči s skupno opredelitvijo in izvajanjem dejavnosti ter bi moralo zagotoviti odličnost in visok učinek izbranih projektov. Povezovanje upravljanja bi moralo zagotoviti dodatno izboljšanje operativne odličnosti in odgovornosti programa. Tesnejše finančno povezovanje bi moralo temeljiti na ustreznem skupnem in letnem finančnem prispevku držav, ki sodelujejo v programu Eurostars-2, ter visoki stopnji nacionalne časovne usklajenosti. To bi bilo treba doseči s postopnim usklajevanjem nacionalnih pravil za financiranje. |
| --- | --- |

(21)

Na splošno bi moral program Eurostars-2 izkazati jasen napredek v smeri nadaljnjega poenotenja in časovnega usklajevanja nacionalnih programov na področju raziskav in inovacij kot resnični skupni program, ki vključuje okrepljeno znanstveno, upravno in finančno usklajevanje. Tesnejše znanstveno povezovanje bi bilo treba doseči s skupno opredelitvijo in izvajanjem dejavnosti ter bi moralo zagotoviti odličnost in visok učinek izbranih projektov. Povezovanje upravljanja bi moralo zagotoviti dodatno izboljšanje operativne odličnosti in odgovornosti programa. Tesnejše finančno povezovanje bi moralo temeljiti na ustreznem skupnem in letnem finančnem prispevku držav, ki sodelujejo v programu Eurostars-2, ter visoki stopnji nacionalne časovne usklajenosti. To bi bilo treba doseči s postopnim usklajevanjem nacionalnih pravil za financiranje.

| (22) | Finančni prispevek Unije bi bilo treba upravljati v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja in pravili o posrednem upravljanju iz Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (7), ter Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1268/2012 (8). |
| --- | --- |

(22)

Finančni prispevek Unije bi bilo treba upravljati v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja in pravili o posrednem upravljanju iz Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (7), ter Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1268/2012 (8).

| (23) | Da se zaščitijo finančni interesi Unije, bi morala Komisija imeti pravico zmanjšati, začasno ustaviti ali ukiniti finančni prispevek Unije, če se program Eurostars-2 izvaja neustrezno, delno ali z zamudo ali če sodelujoče države ne prispevajo k financiranju programa Eurostars-2 oziroma prispevajo delno ali z zamudo. Te pravice bi bilo treba zagotoviti v sporazumu o prenosu pooblastil, ki se sklene med Unijo in sekretariatom Eureka. |
| --- | --- |

(23)

Da se zaščitijo finančni interesi Unije, bi morala Komisija imeti pravico zmanjšati, začasno ustaviti ali ukiniti finančni prispevek Unije, če se program Eurostars-2 izvaja neustrezno, delno ali z zamudo ali če sodelujoče države ne prispevajo k financiranju programa Eurostars-2 oziroma prispevajo delno ali z zamudo. Te pravice bi bilo treba zagotoviti v sporazumu o prenosu pooblastil, ki se sklene med Unijo in sekretariatom Eureka.

| (24) | Sodelovanje v posrednih ukrepih, ki se financirajo s programom Eurostars-2, ureja Uredba (EU) št. 1290/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (9). Vendar je treba zaradi specifičnih operativnih potreb programa Eurostars-2 zagotoviti odstopanja od navedene uredbe v skladu s členom 1(3) navedene uredbe. |
| --- | --- |

(24)

Sodelovanje v posrednih ukrepih, ki se financirajo s programom Eurostars-2, ureja Uredba (EU) št. 1290/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (9). Vendar je treba zaradi specifičnih operativnih potreb programa Eurostars-2 zagotoviti odstopanja od navedene uredbe v skladu s členom 1(3) navedene uredbe.

| (25) | Da se olajša sodelovanje MSP, ki so bolj vajena nacionalnih poti in bi sicer izvajala raziskovalne dejavnosti le v okviru svojih nacionalnih meja, bi bilo treba finančni prispevek programa Eurostars-2 zagotavljati v skladu z znanimi pravili iz njihovih nacionalnih programov in ga izvajati na podlagi sporazuma o financiranju, ki ga neposredno upravljajo nacionalni organi, z združitvijo financiranja Unije z ustreznim nacionalnim financiranjem. Zato bi bilo treba zagotoviti odstopanje od členov 15(9), 18(1), 23(1) in 23(5) do (7) ter od členov 28 do 34 Uredbe (EU) št. 1290/2013. |
| --- | --- |

(25)

Da se olajša sodelovanje MSP, ki so bolj vajena nacionalnih poti in bi sicer izvajala raziskovalne dejavnosti le v okviru svojih nacionalnih meja, bi bilo treba finančni prispevek programa Eurostars-2 zagotavljati v skladu z znanimi pravili iz njihovih nacionalnih programov in ga izvajati na podlagi sporazuma o financiranju, ki ga neposredno upravljajo nacionalni organi, z združitvijo financiranja Unije z ustreznim nacionalnim financiranjem. Zato bi bilo treba zagotoviti odstopanje od členov 15(9), 18(1), 23(1) in 23(5) do (7) ter od členov 28 do 34 Uredbe (EU) št. 1290/2013.

| (26) | Razpisi za zbiranje predlogov v okviru programa Eurostars-2 bi morali biti prav tako objavljeni na enotnem portalu za udeležence, pa tudi z drugimi sredstvi elektronskega razširjanja, ki jih upravlja Komisija, iz okvirnega programa Obzorje 2020. |
| --- | --- |

(26)

Razpisi za zbiranje predlogov v okviru programa Eurostars-2 bi morali biti prav tako objavljeni na enotnem portalu za udeležence, pa tudi z drugimi sredstvi elektronskega razširjanja, ki jih upravlja Komisija, iz okvirnega programa Obzorje 2020.

| (27) | Finančne interese Unije bi bilo treba zaščititi s sorazmernimi ukrepi v celotnem ciklu odhodkov, vključno s preprečevanjem, odkrivanjem in preiskovanjem nepravilnosti, izterjavo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali porabljenih finančnih sredstev ter po potrebi z upravnimi in denarnimi kaznimi v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012. |
| --- | --- |

(27)

Finančne interese Unije bi bilo treba zaščititi s sorazmernimi ukrepi v celotnem ciklu odhodkov, vključno s preprečevanjem, odkrivanjem in preiskovanjem nepravilnosti, izterjavo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali porabljenih finančnih sredstev ter po potrebi z upravnimi in denarnimi kaznimi v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012.

| (28) | Komisija bi morala v sodelovanju s sodelujočimi državami opraviti vmesno oceno, predvsem z vidika kakovosti in učinkovitosti izvajanja programa Eurostars-2 ter napredka pri doseganju zastavljenih ciljev, in tudi končno oceno ter pripraviti poročilo o navedenih ocenah. |
| --- | --- |

(28)

Komisija bi morala v sodelovanju s sodelujočimi državami opraviti vmesno oceno, predvsem z vidika kakovosti in učinkovitosti izvajanja programa Eurostars-2 ter napredka pri doseganju zastavljenih ciljev, in tudi končno oceno ter pripraviti poročilo o navedenih ocenah.

| (29) | Na zahtevo Komisije bi morali sekretariat Eureka in sodelujoče države predložiti vse podatke, ki jih Komisija potrebuje za vključitev v poročilo o oceni programa Eurostars-2. |
| --- | --- |

(29)

Na zahtevo Komisije bi morali sekretariat Eureka in sodelujoče države predložiti vse podatke, ki jih Komisija potrebuje za vključitev v poročilo o oceni programa Eurostars-2.

| (30) | Ker ciljev tega sklepa, in sicer podpore nadnacionalnim raziskovalnim dejavnostim, ki jih izvajajo razvojno intenzivna MSP, ter prispevati k povezovanju, poenotenju in časovni uskladitvi nacionalnih programov financiranja raziskav, države članice ne morejo zadovoljivo doseči zaradi dejstva, da ne obstaja nadnacionalna razsežnost, niti komplementarnost ali interoperabilnost nacionalnih programov, temveč se zaradi obsega in učinka ukrepa ti cilji lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta sklep ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev – |
| --- | --- |

(30)

Ker ciljev tega sklepa, in sicer podpore nadnacionalnim raziskovalnim dejavnostim, ki jih izvajajo razvojno intenzivna MSP, ter prispevati k povezovanju, poenotenju in časovni uskladitvi nacionalnih programov financiranja raziskav, države članice ne morejo zadovoljivo doseči zaradi dejstva, da ne obstaja nadnacionalna razsežnost, niti komplementarnost ali interoperabilnost nacionalnih programov, temveč se zaradi obsega in učinka ukrepa ti cilji lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta sklep ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Predmet urejanja

Ta sklep določa pravila za sodelovanje Unije v drugem programu za raziskave in razvoj, ki ga skupaj izvaja več držav članic ter je namenjen podpori malih in srednje velikih podjetij, ki se ukvarjajo z raziskavami in razvojem (v nadaljnjem besedilu: program Eurostars-2), ter pogoje za sodelovanje Unije.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tem sklepu se uporabljata naslednji opredelitvi pojmov:

| 1. | „MSP“ pomeni mikro-, mala in srednje velika podjetja, kot so opredeljena v Priporočilu 2003/361/ES; |
| --- | --- |

1.

„MSP“ pomeni mikro-, mala in srednje velika podjetja, kot so opredeljena v Priporočilu 2003/361/ES;

| 2. | „MSP, ki se ukvarja z raziskavami in razvojem“, pomeni MSP, ki izpolnjuje vsaj enega od naslednjih pogojev:






  (a) | vsaj 10 % svojega prihodka ponovno vlaga v raziskovalne in razvojne dejavnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

„MSP, ki se ukvarja z raziskavami in razvojem“, pomeni MSP, ki izpolnjuje vsaj enega od naslednjih pogojev:

(a)

vsaj 10 % svojega prihodka ponovno vlaga v raziskovalne in razvojne dejavnosti;

| (b) | vsaj 10 % ekvivalenta polnega delovnega časa nameni raziskovalnim in razvojnim dejavnostim; |
| --- | --- |

(b)

vsaj 10 % ekvivalenta polnega delovnega časa nameni raziskovalnim in razvojnim dejavnostim;

| (c) | ima najmanj pet ekvivalentov polnega delovnega časa (za MSP z največ 100 ekvivalenti polnega delovnega časa) za raziskovalne in razvojne dejavnosti, ali |
| --- | --- |

(c)

ima najmanj pet ekvivalentov polnega delovnega časa (za MSP z največ 100 ekvivalenti polnega delovnega časa) za raziskovalne in razvojne dejavnosti, ali

| (d) | ima 10 ekvivalentov polnega delovnega časa (za MSP z več kot 100 ekvivalenti polnega delovnega časa) za raziskovalne in razvojne dejavnosti. |
| --- | --- |

(d)

ima 10 ekvivalentov polnega delovnega časa (za MSP z več kot 100 ekvivalenti polnega delovnega časa) za raziskovalne in razvojne dejavnosti.

Člen 3

Cilji

Program Eurostars-2 si prizadeva doseči naslednje cilje:

| 1. | spodbujati raziskovalne dejavnosti, ki izpolnjujejo naslednje pogoje:






  (a) | dejavnosti se izvajajo z nadnacionalnim sodelovanjem med MSP, ki se ukvarjajo z raziskavami in razvojem, ali s sodelovanjem MSP z drugimi udeleženci v inovacijski verigi (npr. univerzami, raziskovalnimi organizacijami); |
| --- | --- | --- |

1.

spodbujati raziskovalne dejavnosti, ki izpolnjujejo naslednje pogoje:

(a)

dejavnosti se izvajajo z nadnacionalnim sodelovanjem med MSP, ki se ukvarjajo z raziskavami in razvojem, ali s sodelovanjem MSP z drugimi udeleženci v inovacijski verigi (npr. univerzami, raziskovalnimi organizacijami);

| (b) | rezultati dejavnosti se predvidoma uvedejo na trg v dveh letih po zaključku dejavnosti; |
| --- | --- |

(b)

rezultati dejavnosti se predvidoma uvedejo na trg v dveh letih po zaključku dejavnosti;

| 2. | povečati dostopnost, učinkovitost in uspešnost javnega financiranja za MSP v Evropi s poenotenjem, harmoniziranjem in časovnim ujemanjem nacionalnih mehanizmov financiranja sodelujočih držav; |
| --- | --- |

2.

povečati dostopnost, učinkovitost in uspešnost javnega financiranja za MSP v Evropi s poenotenjem, harmoniziranjem in časovnim ujemanjem nacionalnih mehanizmov financiranja sodelujočih držav;

| 3. | spodbujati in povečevati sodelovanje MSP, ki še nimajo izkušenj z nadnacionalnimi raziskavami. |
| --- | --- |

3.

spodbujati in povečevati sodelovanje MSP, ki še nimajo izkušenj z nadnacionalnimi raziskavami.

Člen 4

Sodelovanje in partnerstvo v programu Eurostars-2

1.   Unija sodeluje v programu Eurostars-2, ki ga skupaj izvajajo Avstrija, Belgija, Bolgarija, Ciper, Češka, Danska, Estonija, Finska, Francija, Grčija, Hrvaška, Irska, Islandija, Italija, Izrael, Latvija, Litva, Luksemburg, Madžarska, Malta, Nemčija, Nizozemska, Norveška, Poljska, Portugalska, Romunija, Slovaška, Slovenija, Španija, Švedska, Švica, Turčija in Združeno kraljestvo (v nadaljnjem besedilu: sodelujoče države), v skladu s pogoji iz tega sklepa.

2.   V programu Eurostars-2 lahko sodeluje vsaka država članica, ki ni navedena v odstavku 1, in vsaka druga država, ki se pridruži okvirnemu programu Obzorje 2020 (2014–2020), če izpolnjuje pogoj iz točke (c) člena 6(1) tega sklepa. Če izpolnjujejo pogoj iz točke (c) člena 6(1), se za namene tega sklepa obravnava kot sodelujoča država.

3.   Partnerska država programa Eurostars-2 lahko postane vsaka članica ali pridružena država programa Eureka, ki kot država članica ali pridružena država ne sodeluje v okvirnem programu Obzorje 2020, če izpolnjuje pogoj iz točke (c) člena 6(1). Tiste članice ali pridružene države programa Eureka, ki izpolnjujejo pogoj iz točke (c) člena 6(1), se za namene tega sklepa obravnavajo kot partnerske države. Pravni subjekti iz teh partnerskih držav niso upravičeni do finančnega prispevka Unije v okviru programa Eurostars-2.

Člen 5

Finančni prispevek Unije

1.   Finančni prispevek Unije, vključno s sredstvi odobritev Efte, programu Eurostars-2 znaša 287 000 000 EUR. Finančni prispevek Unije se izplača iz odobritev splošnega proračuna Unije, ki so namenjena za ustrezne dele posebnega programa za izvajanje okvirnega programa Obzorje 2020, vzpostavljenega s Sklepom 2013/743/EU v skladu s točko (c)(vi) člena 58(1) ter členoma 60 in 61 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, in zlasti iz odobritev iz naslova „Inovacije v MSP“ v okviru dela II.

2.   Prispevek Unije ne presega zneska iz odstavka 1 in dosega vsaj eno tretjino prispevkov sodelujočih držav članic iz točke (a) člena 7(1). Krije operativne stroške, vključno s stroški za ocenjevanje predlogov, in upravne stroške. Kadar je v času trajanja programa Eurostars-2 treba prilagoditi raven prispevka Unije, bi se lahko prispevek Unije povečal največ do polovice prispevkov sodelujočih držav iz točke (a) člena 7(1).

3.   Za prispevek k upravnim stroškom programa Eurostars-2 se lahko porabi znesek, ki ne presega 4 % finančnega prispevka Unije. Nacionalne upravne stroške, ki so potrebni za izvajanje programa Eurostars-2, krijejo sodelujoče države.

Člen 6

Pogoji za finančni prispevek Unije

1.   Finančni prispevek Unije je pogojen z naslednjim:

| (a) | sodelujoče države morajo izkazati, da je program Eurostars-2 vzpostavljen v skladu s cilji iz člena 3; |
| --- | --- |

(a)

sodelujoče države morajo izkazati, da je program Eurostars-2 vzpostavljen v skladu s cilji iz člena 3;

| (b) | sodelujoče države ali organizacije, ki so jih sodelujoče države določile, morajo imenovati sekretariat Eureka kot strukturo, ki je odgovorna za izvajanje programa Eurostars-2 ter za prejemanje, dodeljevanje in spremljanje finančnega prispevka Unije; |
| --- | --- |

(b)

sodelujoče države ali organizacije, ki so jih sodelujoče države določile, morajo imenovati sekretariat Eureka kot strukturo, ki je odgovorna za izvajanje programa Eurostars-2 ter za prejemanje, dodeljevanje in spremljanje finančnega prispevka Unije;

| (c) | vsaka sodelujoča država se mora zavezati, da bo prispevala k financiranju programa Eurostars-2; |
| --- | --- |

(c)

vsaka sodelujoča država se mora zavezati, da bo prispevala k financiranju programa Eurostars-2;

| (d) | sekretariat Eureka mora izkazati, da je zmožen izvajati program Eurostars-2, vključno s prejemanjem, dodeljevanjem in spremljanjem finančnega prispevka Unije, v okviru posrednega upravljanja proračuna Unije v skladu s členi 58, 60 in 61 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, ter |
| --- | --- |

(d)

sekretariat Eureka mora izkazati, da je zmožen izvajati program Eurostars-2, vključno s prejemanjem, dodeljevanjem in spremljanjem finančnega prispevka Unije, v okviru posrednega upravljanja proračuna Unije v skladu s členi 58, 60 in 61 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, ter

| (e) | vzpostaviti je treba model upravljanja programa Eurostars-2 v skladu s Prilogo II. |
| --- | --- |

(e)

vzpostaviti je treba model upravljanja programa Eurostars-2 v skladu s Prilogo II.

2.   Med izvajanjem programa Eurostars-2 je finančni prispevek Unije pogojen tudi z/s:

| (a) | tem, ali sekretariat Eureka izvaja cilje programa Eurostars-2 iz člena 3 in dejavnosti iz Priloge I v skladu s pravili za sodelovanje in razširjanje iz člena 8; |
| --- | --- |

(a)

tem, ali sekretariat Eureka izvaja cilje programa Eurostars-2 iz člena 3 in dejavnosti iz Priloge I v skladu s pravili za sodelovanje in razširjanje iz člena 8;

| (b) | ohranjanjem ustreznega in učinkovitega modela upravljanja v skladu s Prilogo II; |
| --- | --- |

(b)

ohranjanjem ustreznega in učinkovitega modela upravljanja v skladu s Prilogo II;

| (c) | tem, ali sekretariat Eureka izpolnjuje zahteve v zvezi s poročanjem iz člena 60(5) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012; |
| --- | --- |

(c)

tem, ali sekretariat Eureka izpolnjuje zahteve v zvezi s poročanjem iz člena 60(5) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012;

| (d) | dejanskim plačevanjem finančnih prispevkov sodelujočih držav vsem udeležencem projektov Eurostars-2, izbranih za financiranje na podlagi razpisov za zbiranje predlogov, objavljenih v okviru programa Eurostars-2, ki izpolnjujejo obveznosti iz točke (c) ostavka 1 tega člena; |
| --- | --- |

(d)

dejanskim plačevanjem finančnih prispevkov sodelujočih držav vsem udeležencem projektov Eurostars-2, izbranih za financiranje na podlagi razpisov za zbiranje predlogov, objavljenih v okviru programa Eurostars-2, ki izpolnjujejo obveznosti iz točke (c) ostavka 1 tega člena;

| (e) | dodelitvami financiranja za projekte Eurostars-2 iz nacionalnih proračunov in finančnega prispevka Unije v skladu s prednostnim seznamom projektov; |
| --- | --- |

(e)

dodelitvami financiranja za projekte Eurostars-2 iz nacionalnih proračunov in finančnega prispevka Unije v skladu s prednostnim seznamom projektov;

| (f) | izkazi o jasnem napredku na področju znanstvenega, upravnega in finančnega sodelovanja z določitvijo minimalnih ciljev operativnega izvajanja in mejnikov za izvajanje programa Eurostars-2. |
| --- | --- |

(f)

izkazi o jasnem napredku na področju znanstvenega, upravnega in finančnega sodelovanja z določitvijo minimalnih ciljev operativnega izvajanja in mejnikov za izvajanje programa Eurostars-2.

Člen 7

Prispevek sodelujočih držav

1.   Prispevek sodelujočih držav sestavljajo naslednji finančni prispevki:

| (a) | sofinanciranje izbranih projektov Eurostars-2 iz ustreznih nacionalnih oblik financiranja, v glavnem z nepovratnimi sredstvi. Komisija lahko za vrednotenje prispevkov sodelujočih držav v oblikah, ki niso nepovratna sredstva, uporabi uveljavljena pravila za sredstva, ki so enakovredna nepovratnim sredstvom; |
| --- | --- |

(a)

sofinanciranje izbranih projektov Eurostars-2 iz ustreznih nacionalnih oblik financiranja, v glavnem z nepovratnimi sredstvi. Komisija lahko za vrednotenje prispevkov sodelujočih držav v oblikah, ki niso nepovratna sredstva, uporabi uveljavljena pravila za sredstva, ki so enakovredna nepovratnim sredstvom;

| (b) | finančni prispevki za upravne stroške programa Eurostars-2, ki niso pokriti s prispevkom Unije iz člena 5(3). |
| --- | --- |

(b)

finančni prispevki za upravne stroške programa Eurostars-2, ki niso pokriti s prispevkom Unije iz člena 5(3).

2.   Vsaka sodelujoča država članica imenuje nacionalni organ za financiranje za zagotavljanje finančne podpore nacionalnim udeležencem v programu Eurostars-2 v skladu s členom 8.

Člen 8

Pravila o sodelovanju in razširjanju

1.   Za namene Uredbe (EU) št. 1290/2013 se šteje, da je sekretariat Eureka organ za financiranje.

2.   Z odstopanjem od člena 15(9) Uredbe (EU) št. 1290/2013 nacionalni organi za financiranje ob usklajevanju sekretariata Eureka preverjajo finančno sposobnost vseh udeležencev za financiranje v okviru programa Eurostars-2.

3.   Z odstopanjem od člena 18(2) Uredbe (EU) št. 1290/2013 sporazume o donacijah z upravičenci posrednih ukrepov v okviru programa Eurostars-2 podpišejo zadevni nacionalni organi za financiranje.

4.   Z odstopanjem od člena 23(1), (5), (6) in (7) ter od členov 28 do 34 Uredbe (EU) št. 1290/2013 se za nepovratna sredstva programa Eurostars-2, ki jih upravljajo nacionalni organi za financiranje, uporabljajo pravila za financiranje iz sodelujočih nacionalnih programov.

Člen 9

Izvajanje programa Eurostars-2

1.   Program Eurostars-2 se izvaja na podlagi letnih načrtov dela.

2.   Program Eurostars-2 zagotavlja finančno podporo udeležencem predvsem v obliki nepovratnih sredstev na podlagi razpisov za zbiranje predlogov.

Člen 10

Sporazumi med Unijo in sekretariatom Eureka

1.   Na podlagi pozitivne vnaprejšnje ocene sekretariata Eureka v skladu s členom 61(1) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Komisija v imenu Unije sklene s sekretariatom Eureka sporazum o prenosu pooblastil in sporazume o letnem prenosu finančnih sredstev.

2.   Sporazum o prenosu pooblastil iz odstavka 1 se sklene v skladu s členom 58(3) ter členoma 60 in 61 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 in v skladu s členom 40 Delegirane uredbe (EU) št. 1268/2012. V sporazumu se določi naslednje:

| (a) | zahteve za sekretariat Eureka v zvezi s kazalniki uspešnosti iz Priloge II k Sklepu (EU) št. 2013/743/EU; |
| --- | --- |

(a)

zahteve za sekretariat Eureka v zvezi s kazalniki uspešnosti iz Priloge II k Sklepu (EU) št. 2013/743/EU;

| (b) | zahteve za prispevek sekretariata Eureka k spremljanju iz Priloge III k Sklepu (EU) št. 2013/743/EU; |
| --- | --- |

(b)

zahteve za prispevek sekretariata Eureka k spremljanju iz Priloge III k Sklepu (EU) št. 2013/743/EU;

| (c) | posebni kazalniki uspešnosti, povezani z delovanjem sekretariata Eureka; |
| --- | --- |

(c)

posebni kazalniki uspešnosti, povezani z delovanjem sekretariata Eureka;

| (d) | zahteve za sekretariat Eureka v zvezi z zagotavljanjem podatkov o upravnih stroških in podrobnih številk o izvajanju programa Eurostars-2; |
| --- | --- |

(d)

zahteve za sekretariat Eureka v zvezi z zagotavljanjem podatkov o upravnih stroških in podrobnih številk o izvajanju programa Eurostars-2;

| (e) | ureditve za zagotavljanje podatkov, ki jih Komisija potrebuje, da bi lahko izpolnjevala svoje obveznosti v zvezi z razširjanjem in poročanjem; |
| --- | --- |

(e)

ureditve za zagotavljanje podatkov, ki jih Komisija potrebuje, da bi lahko izpolnjevala svoje obveznosti v zvezi z razširjanjem in poročanjem;

| (f) | obveznost sekretariata Eureka v zvezi s podpisom dvostranskih sporazumov z nacionalnimi organi za financiranje pred izvedbo kakršnih koli prenosov finančnega prispevka Unije, v takih dvostranskih sporazumih se določijo minimalni cilji operativnega izvajanja in mejniki za izvajanje programa Eurostars-2; |
| --- | --- |

(f)

obveznost sekretariata Eureka v zvezi s podpisom dvostranskih sporazumov z nacionalnimi organi za financiranje pred izvedbo kakršnih koli prenosov finančnega prispevka Unije, v takih dvostranskih sporazumih se določijo minimalni cilji operativnega izvajanja in mejniki za izvajanje programa Eurostars-2;

| (g) | določbe o objavi razpisov za zbiranje predlogov v okviru programa Eurostars-2, zlasti na enotnem portalu za udeležence, pa tudi z drugimi sredstvi elektronskega razširjanja, ki jih upravlja Komisija, iz okvirnega programa Obzorje 2020. |
| --- | --- |

(g)

določbe o objavi razpisov za zbiranje predlogov v okviru programa Eurostars-2, zlasti na enotnem portalu za udeležence, pa tudi z drugimi sredstvi elektronskega razširjanja, ki jih upravlja Komisija, iz okvirnega programa Obzorje 2020.

Člen 11

Prekinitev, znižanje ali začasna ustavitev finančnega prispevka Unije

1.   Če se program Eurostars-2 ne izvaja ali se izvaja neustrezno, delno ali z zamudo, lahko Komisija prekine, sorazmerno zmanjša ali začasno ustavi finančni prispevek Unije v skladu z dejanskim izvajanjem programa Eurostars-2.

2.   Če sodelujoče države ne prispevajo k financiranju programa Eurostars-2 ali prispevajo delno ali z zamudo, lahko Komisija ukine, sorazmerno zmanjša ali začasno ustavi finančni prispevek Unije, ob upoštevanju zneska financiranja, ki so ga sodelujoče države namenile za izvajanje programa Eurostars-2.

Člen 12

Naknadne revizije

1.   Sekretariat Eureka zagotovi, da zadevni nacionalni organi za financiranje opravljajo naknadne revizije odhodkov za posredne ukrepe v skladu s členom 29 Uredbe (EU) št. 1291/2013.

2.   Komisija se lahko odloči, da revizije iz odstavka 1 opravi sama. V takih primerih to stori v skladu z veljavnimi pravili, zlasti določbami uredb (EU, Euratom) št. 966/2012, (EU) št. 1290/2013 in (EU) št. 1291/2013.

Člen 13

Zaščita finančnih interesov Unije

1.   Komisija sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovi, da so pri izvajanju ukrepov, ki se financirajo na podlagi tega sklepa, finančni interesi Evropske unije zaščiteni z izvajanjem preventivnih ukrepov proti goljufijam, korupciji in drugemu protipravnemu ravnanju ter z učinkovitim preverjanjem, ob odkritju nepravilnosti pa z izterjavo neupravičeno izplačanih zneskov ter po potrebi z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi upravnimi in denarnimi kaznimi.

2.   Sekretariat Eureka omogoči osebju Komisije in drugim osebam, ki jih je ta pooblastila, ter Računskemu sodišču dostop do svojih lokacij in prostorov ter do vseh podatkov, vključno s podatki v elektronski obliki, ki so potrebni za izvajanje njihovih revizij.

3.   Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) lahko na podlagi določb in postopkov iz Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (10) in Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (11) opravi preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi v zvezi s sporazumom ali sklepom ali pogodbo, financirano v skladu s tem sklepom, ugotovil morebitne primere goljufije, korupcije ali drugih nezakonitih ravnanj, ki škodijo finančnim interesom Unije.

4.   Pogodbe, sporazumi o nepovratnih sredstvih in sklepi o dodelitvi nepovratnih sredstev, ki izhajajo iz izvajanja tega sklepa, vsebujejo določbe, ki izrecno pooblaščajo Komisijo, Računsko sodišče, OLAF in sekretariat Eureka za izvajanje takšnih pregledov in preiskav v skladu z njihovimi pristojnostmi.

5.   Pri izvajanju programa Eurostars-2 sodelujoče države sprejmejo zakonodajne, regulativne, upravne ali druge ukrepe za zaščito finančnih interesov Unije, zlasti za zagotovitev polnega vračila vseh zneskov, dolgovanih Uniji, v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 in Delegirano uredbo (EU) št. 1268/2012.

Člen 14

Sporočanje informacij

1.   Na zahtevo Komisije sekretariat Eureka pošlje vse podatke, ki so potrebni za pripravo poročil iz člena 15.

2.   Sodelujoče države prek sekretariata Eureka predložijo Komisiji vse podatke o finančnem upravljanju programa Eurostars-2, ki jih zahteva Evropski parlament, Svet ali Računsko sodišče.

3.   Komisija vključi podatke iz odstavka 2 tega člena v poročila iz člena 15.

Člen 15

Ocenjevanje

1.   Komisija do 30. junija 2017 v tesnem sodelovanju s sodelujočimi državami in ob pomoči neodvisnih strokovnjakov opravi vmesno oceno programa Eurostars-2. Komisija pripravi poročilo o tem ocenjevanju, ki vključuje zaključke ocenjevanja in ugotovitve Komisije. Navedeno poročilo do 31. decembra 2017 pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu. Rezultat vmesne ocene programa Eurostars-2 se upošteva pri vmesni oceni okvirnega programa Obzorje 2020.

2.   Ob koncu sodelovanja Unije v programu Eurostars-2, in sicer najpozneje do 31. decembra 2022, Komisija opravi končno oceno programa Eurostars-2. Komisija o tej oceni pripravi poročilo, ki vključuje rezultate te ocene. Komisija to poročilo pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu.

Člen 16

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 17

Naslovniki

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 15. maja 2014

Za Evropski parlament

Predsednik

M. SCHULZ

Za Svet

Predsednik

D. KOURKOULAS

---

(1)  Mnenje z dne 10. decembra 2013 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 15. aprila 2014 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 6. maja 2014.

2

(3)  Uredba (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) - Obzorje 2020 in razveljavitvi Sklepa št. 1982/2006/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 104).

3

(4)  Odločba št. 743/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o sodelovanju Skupnosti v programu za raziskave in razvoj, ki ga je sprejelo več držav članic ter je namenjen podpiranju malih in srednje velikih podjetij, ki se ukvarjajo z raziskavami in razvojem (UL L 201, 30.7.2008, str. 58).

4

(5)  UL L 124, 20.5.2003, str. 36.

5

(6)  Sklep Sveta 2013/743/EU z dne 3. decembra 2013 o vzpostavitvi posebnega programa za izvajanje okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 in razveljavitvi odločb 2006/971/ES, 2006/972/ES, 2006/973/ES, 2006/974/ES in 2006/975/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 965).

6

(7)  Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (UL L 298, 26.10.2012, str. 1).

7

(8)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1268/2012 z dne 29. oktobra 2012 o pravilih uporabe Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 362, 31.12.2012, str. 1).

8

(9)  Uredba (EU) št. 1290/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o pravilih za sodelovanje v okvirnem programu za raziskave in inovacije (2014–2020) - Obzorje 2020 ter za razširjanje njegovih rezultatov in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1906/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 81).

9

(10)  Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).

10

(11)  Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).

11

---

PRILOGA I

Izvajanje programa Eurostars-2

| 1. | Sekretariat Eureka stalno organizira javne razpise za zbiranje predlogov z roki za dodelitev finančne podpore posrednim ukrepom. |
| --- | --- |

1.

Sekretariat Eureka stalno organizira javne razpise za zbiranje predlogov z roki za dodelitev finančne podpore posrednim ukrepom.

| 2. | Prijavitelji predložijo predloge projektov sekretariatu Eureka kot enotni vstopni točki. |
| --- | --- |

2.

Prijavitelji predložijo predloge projektov sekretariatu Eureka kot enotni vstopni točki.

| 3. | Po zaprtju razpisa za zbiranje predlogov sekretariat Eureka opravi centralno preveritev upravičenosti na podlagi meril za upravičenost, določenih v letnem načrtu dela. Sodelujoče države ne smejo dodajati drugačnih ali dodatnih meril za upravičenost. |
| --- | --- |

3.

Po zaprtju razpisa za zbiranje predlogov sekretariat Eureka opravi centralno preveritev upravičenosti na podlagi meril za upravičenost, določenih v letnem načrtu dela. Sodelujoče države ne smejo dodajati drugačnih ali dodatnih meril za upravičenost.

| 4. | Nacionalni organi za financiranje v okviru usklajevanja sekretariata Eureka preverjajo finančno sposobnost udeležencev v skladu s skupnimi, jasnimi in preglednimi pravili. |
| --- | --- |

4.

Nacionalni organi za financiranje v okviru usklajevanja sekretariata Eureka preverjajo finančno sposobnost udeležencev v skladu s skupnimi, jasnimi in preglednimi pravili.

| 5. | Upravičene predloge na centralni ravni oceni in razvrsti skupina neodvisnih zunanjih strokovnjakov v skladu z merili iz člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1290/2013 na podlagi preglednih postopkov. |
| --- | --- |

5.

Upravičene predloge na centralni ravni oceni in razvrsti skupina neodvisnih zunanjih strokovnjakov v skladu z merili iz člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1290/2013 na podlagi preglednih postopkov.

| 6. | Sekretariat Eureka zagotovi postopek za pregled ocenjevanja v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1290/2013. |
| --- | --- |

6.

Sekretariat Eureka zagotovi postopek za pregled ocenjevanja v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1290/2013.

| 7. | Prednostni seznam projektov, ki ga kot celoto potrdi skupina na visoki ravni programa Eurostars-2 iz Priloge II, je zavezujoč za dodelitev finančnih sredstev iz nacionalnih proračunov za projekte iz programa Eurostars-2. |
| --- | --- |

7.

Prednostni seznam projektov, ki ga kot celoto potrdi skupina na visoki ravni programa Eurostars-2 iz Priloge II, je zavezujoč za dodelitev finančnih sredstev iz nacionalnih proračunov za projekte iz programa Eurostars-2.

| 8. | Ko je prednostni seznam potrjen, vsaka sodelujoča država financira svoje nacionalne udeležence v projektih, ki so bili izbrani za financiranje, prek svojega imenovanega nacionalnega organa za financiranje, pri čemer stori vse potrebno, da se zagotovi financiranje za 50 najvišje uvrščenih projektov in vsaj 50 % do 75 % projektov, ki so presegli mejno vrednost za financiranje. Finančni prispevek udeležencem se izračuna v skladu s pravili za financiranje iz nacionalnega programa zadevne države, ki sodeluje v programu Eurostars-2. Sekretariat Eureka prenese finančni prispevek Unije na nacionalne organe za financiranje, če so ti plačali svoje finančne prispevke projektom. |
| --- | --- |

8.

Ko je prednostni seznam potrjen, vsaka sodelujoča država financira svoje nacionalne udeležence v projektih, ki so bili izbrani za financiranje, prek svojega imenovanega nacionalnega organa za financiranje, pri čemer stori vse potrebno, da se zagotovi financiranje za 50 najvišje uvrščenih projektov in vsaj 50 % do 75 % projektov, ki so presegli mejno vrednost za financiranje. Finančni prispevek udeležencem se izračuna v skladu s pravili za financiranje iz nacionalnega programa zadevne države, ki sodeluje v programu Eurostars-2. Sekretariat Eureka prenese finančni prispevek Unije na nacionalne organe za financiranje, če so ti plačali svoje finančne prispevke projektom.

| 9. | Financirajo se vsi upravičeni udeleženci v centralno izbranih projektih. Nacionalni organi za financiranje dodelijo finančno podporo udeležencem v centralno izbranih projektih, v skladu z načeli enakega obravnavanja, preglednosti in sofinanciranja. |
| --- | --- |

9.

Financirajo se vsi upravičeni udeleženci v centralno izbranih projektih. Nacionalni organi za financiranje dodelijo finančno podporo udeležencem v centralno izbranih projektih, v skladu z načeli enakega obravnavanja, preglednosti in sofinanciranja.

| 10. | Sekretariat Eureka je odgovoren za ocenjevanje predlogov, obveščanje nacionalnih organov za financiranje, usklajevanje postopka časovnega ujemanja, spremljanje projektov na podlagi poročanja o projektih in pregledov, ki jih opravijo nacionalni organi za financiranje, ter poročanje Komisiji, pri čemer zagotavlja kratek čas do dodelitve sredstev. Sprejme tudi ustrezne ukrepe za spodbujanje prepoznavnosti prispevka Unije programu Eurostars-2, in sicer tako samemu programu kot posameznim projektom. Spodbuja ustrezno vidnost prispevka Unije z uporabo logotipa okvirnega programa Obzorje 2020 v vseh objavljenih gradivih, vključno z natisnjenimi in elektronskimi publikacijami, povezanimi s programom Eurostars-2. |
| --- | --- |

10.

Sekretariat Eureka je odgovoren za ocenjevanje predlogov, obveščanje nacionalnih organov za financiranje, usklajevanje postopka časovnega ujemanja, spremljanje projektov na podlagi poročanja o projektih in pregledov, ki jih opravijo nacionalni organi za financiranje, ter poročanje Komisiji, pri čemer zagotavlja kratek čas do dodelitve sredstev. Sprejme tudi ustrezne ukrepe za spodbujanje prepoznavnosti prispevka Unije programu Eurostars-2, in sicer tako samemu programu kot posameznim projektom. Spodbuja ustrezno vidnost prispevka Unije z uporabo logotipa okvirnega programa Obzorje 2020 v vseh objavljenih gradivih, vključno z natisnjenimi in elektronskimi publikacijami, povezanimi s programom Eurostars-2.

| 11. | Sekretariat Eureka z nacionalnimi organi za financiranje sodelujočih držav sklene dvostranske sporazume Eurostars-2. Ti dvostranski sporazumi Eurostars-2 določajo obveznosti pogodbenih strank v skladu s pravili, cilji in načini izvajanja programa Eurostars-2. Dvostranski sporazumi Eurostars-2 vključujejo pravila, ki urejajo prenos prispevka Unije, ter minimalne operativne cilje in postopne nacionalne mejnike za nadaljnje povezovanje in časovno usklajevanje nacionalnih programov, vključno s skrajšanjem časa do dodelitve sredstev v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 in Uredbo (EU) št. 1290/2013. O teh ciljih in mejnikih se je treba dogovoriti s skupino na visoki ravni programa Eurostars-2 v posvetovanju s Komisijo. Podpis dvostranskega sporazuma Eurostars-2 ter skladnost z operativnimi cilji in mejniki sta predpogoja, da nacionalni organ za financiranje prejme prispevek Unije. |
| --- | --- |

11.

Sekretariat Eureka z nacionalnimi organi za financiranje sodelujočih držav sklene dvostranske sporazume Eurostars-2. Ti dvostranski sporazumi Eurostars-2 določajo obveznosti pogodbenih strank v skladu s pravili, cilji in načini izvajanja programa Eurostars-2. Dvostranski sporazumi Eurostars-2 vključujejo pravila, ki urejajo prenos prispevka Unije, ter minimalne operativne cilje in postopne nacionalne mejnike za nadaljnje povezovanje in časovno usklajevanje nacionalnih programov, vključno s skrajšanjem časa do dodelitve sredstev v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 in Uredbo (EU) št. 1290/2013. O teh ciljih in mejnikih se je treba dogovoriti s skupino na visoki ravni programa Eurostars-2 v posvetovanju s Komisijo. Podpis dvostranskega sporazuma Eurostars-2 ter skladnost z operativnimi cilji in mejniki sta predpogoja, da nacionalni organ za financiranje prejme prispevek Unije.

| 12. | Sekretariat Eureka lahko z nacionalnimi organi za financiranje partnerskih držav sklene dvostranske sporazume Eurostars-2. Ti dvostranski sporazumi Eurostars-2 določajo obveznosti pogodbenih strank v skladu s pravili, cilji in načini izvajanja, pogoje, po katerih se izvede partnerstvo v programu Eurostars-2 ter vključujejo minimalne cilje izvajanja, vključno s kratkim časom za dodelitve. |
| --- | --- |

12.

Sekretariat Eureka lahko z nacionalnimi organi za financiranje partnerskih držav sklene dvostranske sporazume Eurostars-2. Ti dvostranski sporazumi Eurostars-2 določajo obveznosti pogodbenih strank v skladu s pravili, cilji in načini izvajanja, pogoje, po katerih se izvede partnerstvo v programu Eurostars-2 ter vključujejo minimalne cilje izvajanja, vključno s kratkim časom za dodelitve.

| 13. | Med sodelujočimi državami se organizira tudi mreženje in izmenjava najboljših praks, da se podpre tesnejše povezovanje na znanstveni, upravljavski in finančni ravni. |
| --- | --- |

13.

Med sodelujočimi državami se organizira tudi mreženje in izmenjava najboljših praks, da se podpre tesnejše povezovanje na znanstveni, upravljavski in finančni ravni.

| 14. | Druge dejavnosti vključujejo tudi posredovanje, spodbujanje programa in mreženje z drugimi deležniki (investitorji, izvajalci raziskav in inovacij, posredniki), predvsem zato, da se poveča udeležba upravičencev v vseh sodelujočih državah in se vključijo MSP, ki še nimajo izkušenj z nadnacionalnimi raziskovalnimi projekti. |
| --- | --- |

14.

Druge dejavnosti vključujejo tudi posredovanje, spodbujanje programa in mreženje z drugimi deležniki (investitorji, izvajalci raziskav in inovacij, posredniki), predvsem zato, da se poveča udeležba upravičencev v vseh sodelujočih državah in se vključijo MSP, ki še nimajo izkušenj z nadnacionalnimi raziskovalnimi projekti.

---

PRILOGA II

Upravljanje programa Eurostars-2

| 1. | Program Eurostars-2 upravlja sekretariat Eureka.
  Vodja sekretariata Eureka je kot zakoniti zastopnik sekretariata Eureka odgovoren za izvajanje programa Eurostars-2:






  (a) | s pripravo letnega proračuna za razpise, centralno organizacijo skupnih razpisov za zbiranje predlogov in sprejemanja predlogov kot enotna vstopna točka; centralno organizacijo upravičenosti in ocenjevanja predlogov v skladu s skupnimi merili za upravičenost in ocenjevanje, centralno organizacijo razvrščanja in izbiranja predlogov za financiranje ter spremljanjem in nadaljnjim spremljanjem projektov; dodeljevanjem in spremljanjem prispevka Unije; |
| --- | --- | --- |

1.

Program Eurostars-2 upravlja sekretariat Eureka.

Vodja sekretariata Eureka je kot zakoniti zastopnik sekretariata Eureka odgovoren za izvajanje programa Eurostars-2:

(a)

s pripravo letnega proračuna za razpise, centralno organizacijo skupnih razpisov za zbiranje predlogov in sprejemanja predlogov kot enotna vstopna točka; centralno organizacijo upravičenosti in ocenjevanja predlogov v skladu s skupnimi merili za upravičenost in ocenjevanje, centralno organizacijo razvrščanja in izbiranja predlogov za financiranje ter spremljanjem in nadaljnjim spremljanjem projektov; dodeljevanjem in spremljanjem prispevka Unije;

| (b) | z zbiranjem potrebnih podatkov od nacionalnih organov za financiranje za prenos prispevka Unije; |
| --- | --- |

(b)

z zbiranjem potrebnih podatkov od nacionalnih organov za financiranje za prenos prispevka Unije;

| (c) | s spodbujanjem programa Eurostars-2; |
| --- | --- |

(c)

s spodbujanjem programa Eurostars-2;

| (d) | s poročanjem skupini na visoki ravni programa Eurostars-2 in Komisiji o navedenem programu; |
| --- | --- |

(d)

s poročanjem skupini na visoki ravni programa Eurostars-2 in Komisiji o navedenem programu;

| (e) | z obveščanjem mreže Eureka o dejavnostih programa Eurostars-2; |
| --- | --- |

(e)

z obveščanjem mreže Eureka o dejavnostih programa Eurostars-2;

| (f) | s podpisom sporazuma o prenosu pooblastil s Komisijo, dvostranskih sporazumov z nacionalnimi organi za financiranje in pogodb s strokovnjaki, ki ocenjujejo prijave Eurostars-2; |
| --- | --- |

(f)

s podpisom sporazuma o prenosu pooblastil s Komisijo, dvostranskih sporazumov z nacionalnimi organi za financiranje in pogodb s strokovnjaki, ki ocenjujejo prijave Eurostars-2;

| (g) | s sprejemanjem letnega delovnega načrta programa Eurostars-2 na podlagi predhodnega dogovora s skupino na visoki ravni programa Eurostars-2 in Komisijo. |
| --- | --- |

(g)

s sprejemanjem letnega delovnega načrta programa Eurostars-2 na podlagi predhodnega dogovora s skupino na visoki ravni programa Eurostars-2 in Komisijo.

| 2. | Skupina na visoki ravni programa Eurostars-2, ki jo sestavljajo nacionalni predstavniki iz skupine na visoki ravni programa Eureka iz sodelujočih držav programa Eurostars-2, nadzoruje delovanje sekretariata Eureka v programu Eurostars-2 z:






  (a) | nadziranjem izvajanja programa Eurostars-2; |
| --- | --- | --- |

2.

Skupina na visoki ravni programa Eurostars-2, ki jo sestavljajo nacionalni predstavniki iz skupine na visoki ravni programa Eureka iz sodelujočih držav programa Eurostars-2, nadzoruje delovanje sekretariata Eureka v programu Eurostars-2 z:

(a)

nadziranjem izvajanja programa Eurostars-2;

| (b) | imenovanjem članov svetovalne skupine programa Eurostars-2; |
| --- | --- |

(b)

imenovanjem članov svetovalne skupine programa Eurostars-2;

| (c) | odobritvijo letnega načrta dela; |
| --- | --- |

(c)

odobritvijo letnega načrta dela;

| (d) | odobritvijo prednostnega seznama projektov Eurostars-2, ki bodo financirani, in sprejemanjem sklepov o dodelitvi pomoči. |
| --- | --- |

(d)

odobritvijo prednostnega seznama projektov Eurostars-2, ki bodo financirani, in sprejemanjem sklepov o dodelitvi pomoči.

Unija, ki jo zastopa Komisija, ima v skupini na visoki ravni programa Eurostars-2 status opazovalca. Komisija je vabljena k udeležbi na sestankih, prejme vse dokumente za sestanke in lahko sodeluje v razpravi.

Vsaka partnerska država ima pravico poslati predstavnike kot opazovalce na sestanek skupine na visoki ravni programa Eurostars-2.

| 3. | Svetovalno skupino programa Eurostars-2 sestavljajo nacionalni koordinatorji projektov Eureka iz sodelujočih držav (osebe v nacionalni vladi ali agenciji, ki se ukvarjajo z operativno ravnjo upravljanja programa Eureka/Eurostars in so odgovorne za spodbujanje programa Eurostars-2 v sodelujočih državah). Komisija in partnerske države imajo pravico poslati svoje predstavnike kot opazovalce na sestanke svetovalne skupine programa Eurostars-2. Sestankom svetovalne skupine programa Eurostars-2 predseduje sekretariat Eureka.
  Svetovalna skupina programa Eurostars-2 svetuje sekretariatu Eureka in skupini na visoki ravni programa Eurostars-2 glede ureditev za izvajanje programa Eurostars-2. |
| --- | --- |

3.

Svetovalno skupino programa Eurostars-2 sestavljajo nacionalni koordinatorji projektov Eureka iz sodelujočih držav (osebe v nacionalni vladi ali agenciji, ki se ukvarjajo z operativno ravnjo upravljanja programa Eureka/Eurostars in so odgovorne za spodbujanje programa Eurostars-2 v sodelujočih državah). Komisija in partnerske države imajo pravico poslati svoje predstavnike kot opazovalce na sestanke svetovalne skupine programa Eurostars-2. Sestankom svetovalne skupine programa Eurostars-2 predseduje sekretariat Eureka.

Svetovalna skupina programa Eurostars-2 svetuje sekretariatu Eureka in skupini na visoki ravni programa Eurostars-2 glede ureditev za izvajanje programa Eurostars-2.

| 4. | Nacionalni organi za financiranje so odgovorni za upravljanje finančne podpore nacionalnim udeležencem. |
| --- | --- |

4.

Nacionalni organi za financiranje so odgovorni za upravljanje finančne podpore nacionalnim udeležencem.

---

| 7.6.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 169/14 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 169/14

---

SKLEP št. 554/2014/EU EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 15. maja 2014

o sodelovanju Unije v programu za raziskave in razvoj za podporo pri dejavnem in samostojnem življenju, ki ga izvaja več držav članic

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 185 in drugega odstavka člena 188 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je v svojem sporočilu z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020 – Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (v nadaljnjem besedilu: strategija Evropa 2020) poudarila potrebo po razvoju ugodnih pogojev za naložbe v znanje in inovacije, da se doseže pametna, trajnostna in vključujoča rast v Uniji. Navedeno strategijo sta podprla tako Evropski parlament kot Svet. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je v svojem sporočilu z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020 – Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (v nadaljnjem besedilu: strategija Evropa 2020) poudarila potrebo po razvoju ugodnih pogojev za naložbe v znanje in inovacije, da se doseže pametna, trajnostna in vključujoča rast v Uniji. Navedeno strategijo sta podprla tako Evropski parlament kot Svet.

| (2) | Okvirni program za raziskave in inovacije Obzorje 2020 (2014–2020) (v nadaljnjem besedilu: Obzorje 2020) je bil vzpostavljen z Uredbo (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3). Obzorje 2020 je namenjeno povečanju učinka na raziskave in inovacije, kar bi lahko dosegli, če bi prispevali h krepitvi javno-javnih partnerstev, med drugim s sodelovanjem Unije v programih, ki jih izvaja več držav članic v skladu s členom 185 Pogodbe o delovanju Evropske unije. |
| --- | --- |

(2)

Okvirni program za raziskave in inovacije Obzorje 2020 (2014–2020) (v nadaljnjem besedilu: Obzorje 2020) je bil vzpostavljen z Uredbo (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3). Obzorje 2020 je namenjeno povečanju učinka na raziskave in inovacije, kar bi lahko dosegli, če bi prispevali h krepitvi javno-javnih partnerstev, med drugim s sodelovanjem Unije v programih, ki jih izvaja več držav članic v skladu s členom 185 Pogodbe o delovanju Evropske unije.

| (3) | Cilji javno-javnih partnerstev bi morali biti razvoj tesnejših sinergij, izboljšanje usklajevanja kot tudi preprečevanje nepotrebnega podvajanja z raziskovalnimi programi Unije ter mednarodnimi, nacionalnimi in regionalnimi raziskovalnimi programi, hkrati pa bi morala ta partnerstva v celoti spoštovati splošna načela Obzorja 2020, zlasti načeli odprtosti in preglednosti. Poleg tega bi moral biti zagotovljen odprt dostop do znanstvenih publikacij. |
| --- | --- |

(3)

Cilji javno-javnih partnerstev bi morali biti razvoj tesnejših sinergij, izboljšanje usklajevanja kot tudi preprečevanje nepotrebnega podvajanja z raziskovalnimi programi Unije ter mednarodnimi, nacionalnimi in regionalnimi raziskovalnimi programi, hkrati pa bi morala ta partnerstva v celoti spoštovati splošna načela Obzorja 2020, zlasti načeli odprtosti in preglednosti. Poleg tega bi moral biti zagotovljen odprt dostop do znanstvenih publikacij.

| (4) | V Odločbi št. 742/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4) je določen finančni prispevek Skupnosti za skupni raziskovalni in razvojni program Podpora iz okolja pri samostojnem življenju (v nadaljnjem besedilu: skupni program AAL), ki je enak finančnemu prispevku držav članic, vendar znaša največ 150 000 000 EUR v času trajanja sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013), ki je bil vzpostavljen s Sklepom št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5). |
| --- | --- |

(4)

V Odločbi št. 742/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4) je določen finančni prispevek Skupnosti za skupni raziskovalni in razvojni program Podpora iz okolja pri samostojnem življenju (v nadaljnjem besedilu: skupni program AAL), ki je enak finančnemu prispevku držav članic, vendar znaša največ 150 000 000 EUR v času trajanja sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013), ki je bil vzpostavljen s Sklepom št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5).

| (5) | Komisija je decembra 2012 Evropskemu parlamentu in Svetu poslala poročilo o vmesnem ocenjevanju skupnega programa AAL. To ocenjevanje je opravila skupina strokovnjakov. Splošno mnenje navedene skupine strokovnjakov je bilo, da so bili pri uresničevanju ciljev skupnega programa AAL doseženi viden napredek in pomembni rezultati ter da bi se program moral nadaljevati tudi po sedanjem obdobju financiranja. Skupina strokovnjakov je sicer ugotovila nekaj pomanjkljivosti, predvsem potrebo po večji udeležbi uporabnikov že v najzgodnejši možni fazi projektov in po dodatnih izboljšavah operativne uspešnosti v smislu časa do sklenitve pogodbe o dodelitvi sredstev in časa do plačila. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je decembra 2012 Evropskemu parlamentu in Svetu poslala poročilo o vmesnem ocenjevanju skupnega programa AAL. To ocenjevanje je opravila skupina strokovnjakov. Splošno mnenje navedene skupine strokovnjakov je bilo, da so bili pri uresničevanju ciljev skupnega programa AAL doseženi viden napredek in pomembni rezultati ter da bi se program moral nadaljevati tudi po sedanjem obdobju financiranja. Skupina strokovnjakov je sicer ugotovila nekaj pomanjkljivosti, predvsem potrebo po večji udeležbi uporabnikov že v najzgodnejši možni fazi projektov in po dodatnih izboljšavah operativne uspešnosti v smislu časa do sklenitve pogodbe o dodelitvi sredstev in časa do plačila.

| (6) | V vmesnem ocenjevanju leta 2010 in postopku posvetovanja leta 2012 je bila izpostavljena raznolikost finančnih instrumentov, pravil o upravičenosti in sistemov vračil. Sodelujoče države bi lahko prek generalne skupščine AAL to vprašanje preučile in spodbudile izmenjavo dobrih praks. |
| --- | --- |

(6)

V vmesnem ocenjevanju leta 2010 in postopku posvetovanja leta 2012 je bila izpostavljena raznolikost finančnih instrumentov, pravil o upravičenosti in sistemov vračil. Sodelujoče države bi lahko prek generalne skupščine AAL to vprašanje preučile in spodbudile izmenjavo dobrih praks.

| (7) | Komisija je v svojem sporočilu z dne 12. oktobra 2006 z naslovom „Demografska prihodnost Evrope, kako spremeniti izziv v priložnost“ poudarila dejstvo, da je staranje prebivalstva eden od glavnih izzivov, s katerimi se srečujejo vse države članice, in da bi večja uporaba novih tehnologij lahko prispevala k nadzorovanju stroškov, izboljšanju dobrega počutja in spodbujanju dejavne udeležbe starejših v družbi ter izboljšanju konkurenčnosti gospodarstva Unije. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je v svojem sporočilu z dne 12. oktobra 2006 z naslovom „Demografska prihodnost Evrope, kako spremeniti izziv v priložnost“ poudarila dejstvo, da je staranje prebivalstva eden od glavnih izzivov, s katerimi se srečujejo vse države članice, in da bi večja uporaba novih tehnologij lahko prispevala k nadzorovanju stroškov, izboljšanju dobrega počutja in spodbujanju dejavne udeležbe starejših v družbi ter izboljšanju konkurenčnosti gospodarstva Unije.

| (8) | Komisija je v okviru vodilne pobude iz strategije Evropa 2020 „Unija inovacij“ navedla staranje prebivalstva kot enega od družbenih izzivov, v katerih ima lahko napredek na področju inovacij pomembno vlogo in spodbudi konkurenčnost, omogoči evropskim podjetjem, da so vodilna na področju razvoja novih tehnologij ter da rastejo in prevzemajo globalno vodilno vlogo na novih rastočih trgih, izboljša kakovost in učinkovitost javnih služb in tako prispeva k ustvarjanju velikega števila novih kakovostnih delovnih mest. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je v okviru vodilne pobude iz strategije Evropa 2020 „Unija inovacij“ navedla staranje prebivalstva kot enega od družbenih izzivov, v katerih ima lahko napredek na področju inovacij pomembno vlogo in spodbudi konkurenčnost, omogoči evropskim podjetjem, da so vodilna na področju razvoja novih tehnologij ter da rastejo in prevzemajo globalno vodilno vlogo na novih rastočih trgih, izboljša kakovost in učinkovitost javnih služb in tako prispeva k ustvarjanju velikega števila novih kakovostnih delovnih mest.

| (9) | Širom Unije je okoli 20 milijonov ljudi zaposlenih na strokovnih delovnih mestih v zdravstvenem sektorju in sektorju socialnih storitev, njihovo število pa naj bi se zaradi staranja prebivalstva v prihodnjih letih še povečalo. Usposabljanje in vseživljenjsko učenje bi morala biti poglavitni prednostni nalogi v tem občutljivem sektorju. Zato bi bilo treba natančneje oceniti potrebo po strokovnih delovnih mestih in naložbah v sodobno znanje in spretnosti, na primer v uporabo informacijskih tehnologij. |
| --- | --- |

(9)

Širom Unije je okoli 20 milijonov ljudi zaposlenih na strokovnih delovnih mestih v zdravstvenem sektorju in sektorju socialnih storitev, njihovo število pa naj bi se zaradi staranja prebivalstva v prihodnjih letih še povečalo. Usposabljanje in vseživljenjsko učenje bi morala biti poglavitni prednostni nalogi v tem občutljivem sektorju. Zato bi bilo treba natančneje oceniti potrebo po strokovnih delovnih mestih in naložbah v sodobno znanje in spretnosti, na primer v uporabo informacijskih tehnologij.

| (10) | Komisija je v svojem sporočilu z dne 19. maja 2010 z naslovom „Evropska digitalna agenda“ predlagala, naj se skupni program AAL okrepi, da bi prispeval k soočanju z izzivi staranja prebivalstva. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je v svojem sporočilu z dne 19. maja 2010 z naslovom „Evropska digitalna agenda“ predlagala, naj se skupni program AAL okrepi, da bi prispeval k soočanju z izzivi staranja prebivalstva.

| (11) | Komisija je v svojem sporočilu z dne 29. februarja 2012 z naslovom „Izvajanje Strateškega izvedbenega načrta evropskega partnerstva za inovacije za dejavno in zdravo staranje“ predlagala, naj se upoštevajo ustrezne prednostne naloge Strateškega izvedbenega načrta za prihodnje delovne programe in instrumente na področju raziskav in inovacij, ki so del Obzorja 2020. Komisija je predlagala tudi, naj se upoštevajo prispevki, ki jih lahko skupni program AAL prinese evropskemu partnerstvu za inovacije za dejavno in zdravo staranje. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je v svojem sporočilu z dne 29. februarja 2012 z naslovom „Izvajanje Strateškega izvedbenega načrta evropskega partnerstva za inovacije za dejavno in zdravo staranje“ predlagala, naj se upoštevajo ustrezne prednostne naloge Strateškega izvedbenega načrta za prihodnje delovne programe in instrumente na področju raziskav in inovacij, ki so del Obzorja 2020. Komisija je predlagala tudi, naj se upoštevajo prispevki, ki jih lahko skupni program AAL prinese evropskemu partnerstvu za inovacije za dejavno in zdravo staranje.

| (12) | V okviru evropskega partnerstva za inovacije za dejavno in zdravo staranje, ustanovljenega v okviru pobude Unija inovacij, se pričakuje, da bodo imele inovativne rešitve, ki temeljijo na informacijskih in komunikacijskih tehnologijah (IKT), pomembno vlogo pri doseganju ciljev dveh dodatnih let zdravega življenja do leta 2020 ter izboljšanja kakovosti življenja za državljane in izboljšanja učinkovitosti sistemov varstva v Uniji. Njegov strateški izvedbeni načrt določa prednostne naloge za pospeševanje in povečanje obsega inovacij za dejavno in zdravo staranje v Uniji na treh področjih: preprečevanje in spodbujanje zdravja, nega in zdravljenje ter samostojno življenje in socialna vključenost. |
| --- | --- |

(12)

V okviru evropskega partnerstva za inovacije za dejavno in zdravo staranje, ustanovljenega v okviru pobude Unija inovacij, se pričakuje, da bodo imele inovativne rešitve, ki temeljijo na informacijskih in komunikacijskih tehnologijah (IKT), pomembno vlogo pri doseganju ciljev dveh dodatnih let zdravega življenja do leta 2020 ter izboljšanja kakovosti življenja za državljane in izboljšanja učinkovitosti sistemov varstva v Uniji. Njegov strateški izvedbeni načrt določa prednostne naloge za pospeševanje in povečanje obsega inovacij za dejavno in zdravo staranje v Uniji na treh področjih: preprečevanje in spodbujanje zdravja, nega in zdravljenje ter samostojno življenje in socialna vključenost.

| (13) | Ker se s sistemi IKT obdeluje veliko število osebnih podatkov in profilov ter se ti sistemi uporabljajo pri komuniciranju v realnem času, zaradi česar obstaja velika nevarnost kršitve varnosti podatkov, bi bilo treba upoštevati vidike varstva podatkov. Spoštovati bi bilo treba tudi pravico do zasebnosti. |
| --- | --- |

(13)

Ker se s sistemi IKT obdeluje veliko število osebnih podatkov in profilov ter se ti sistemi uporabljajo pri komuniciranju v realnem času, zaradi česar obstaja velika nevarnost kršitve varnosti podatkov, bi bilo treba upoštevati vidike varstva podatkov. Spoštovati bi bilo treba tudi pravico do zasebnosti.

| (14) | Program za raziskave in razvoj za podporo pri dejavnem in samostojnem življenju (v nadaljnjem besedilu: program AAL) bi moral temeljiti na izkušnjah pri izvajanju prejšnjega programa ter odpravljati njegove pomanjkljivosti s spodbujanjem zadostne vključenosti uporabnikov že v začetni fazi projektov, da bi bile sprejete rešitve sprejemljive za uporabnike in prilagojene njihovim specifičnim potrebam, ter boljšim izvajanjem programa AAL. |
| --- | --- |

(14)

Program za raziskave in razvoj za podporo pri dejavnem in samostojnem življenju (v nadaljnjem besedilu: program AAL) bi moral temeljiti na izkušnjah pri izvajanju prejšnjega programa ter odpravljati njegove pomanjkljivosti s spodbujanjem zadostne vključenosti uporabnikov že v začetni fazi projektov, da bi bile sprejete rešitve sprejemljive za uporabnike in prilagojene njihovim specifičnim potrebam, ter boljšim izvajanjem programa AAL.

| (15) | Pri izvajanju programa AAL bi bilo treba upoštevati širšo opredelitev inovacij, ki vključuje organizacijske, poslovne, tehnološke, družbene in okoljske vidike. Pri tem bi bilo treba zagotoviti multidisciplinarni pristop ter vključevanje družboslovnih ved in humanistike v program. |
| --- | --- |

(15)

Pri izvajanju programa AAL bi bilo treba upoštevati širšo opredelitev inovacij, ki vključuje organizacijske, poslovne, tehnološke, družbene in okoljske vidike. Pri tem bi bilo treba zagotoviti multidisciplinarni pristop ter vključevanje družboslovnih ved in humanistike v program.

| (16) | Dejavnosti programa AAL bi morale biti skladne s cilji in prednostnimi nalogami na področju raziskav in inovacij iz Obzorja 2020 ter splošnimi načeli in pogoji iz člena 26 Uredbe (EU) št. 1291/2013. |
| --- | --- |

(16)

Dejavnosti programa AAL bi morale biti skladne s cilji in prednostnimi nalogami na področju raziskav in inovacij iz Obzorja 2020 ter splošnimi načeli in pogoji iz člena 26 Uredbe (EU) št. 1291/2013.

| (17) | Za finančno sodelovanje Unije v programu AAL v času trajanja Obzorja 2020 bi bilo treba določiti zgornjo mejo. Finančno sodelovanje Unije v programu AAL ne bi smelo preseči finančnega prispevka sodelujočih držav v času trajanja Obzorja 2020, da se doseže visok učinek finančnega vzvoda in zagotovi dejavno vključevanje sodelujočih držav v doseganje ciljev programa AAL. |
| --- | --- |

(17)

Za finančno sodelovanje Unije v programu AAL v času trajanja Obzorja 2020 bi bilo treba določiti zgornjo mejo. Finančno sodelovanje Unije v programu AAL ne bi smelo preseči finančnega prispevka sodelujočih držav v času trajanja Obzorja 2020, da se doseže visok učinek finančnega vzvoda in zagotovi dejavno vključevanje sodelujočih držav v doseganje ciljev programa AAL.

| (18) | Da bi se upošteval čas trajanja Obzorja 2020, bi bilo treba najpozneje do 31. decembra 2020 objaviti razpise za zbiranje predlogov v okviru programa AAL. V ustrezno utemeljenih primerih je mogoče razpise za zbiranje predlogov objaviti do 31. decembra 2021. |
| --- | --- |

(18)

Da bi se upošteval čas trajanja Obzorja 2020, bi bilo treba najpozneje do 31. decembra 2020 objaviti razpise za zbiranje predlogov v okviru programa AAL. V ustrezno utemeljenih primerih je mogoče razpise za zbiranje predlogov objaviti do 31. decembra 2021.

| (19) | V skladu s cilji Uredbe (EU) št. 1291/2013 bi morale biti do sodelovanja v programu AAL, kadar koli je ustrezno, upravičene vse države članice in vse države, pridružene Obzorju 2020. |
| --- | --- |

(19)

V skladu s cilji Uredbe (EU) št. 1291/2013 bi morale biti do sodelovanja v programu AAL, kadar koli je ustrezno, upravičene vse države članice in vse države, pridružene Obzorju 2020.

| (20) | Da se zagotovi ujemanje finančnih obveznosti Unije s finančnimi obveznostmi sodelujočih držav, bi moral biti finančni prispevek Unije pogojen s formalnimi zavezami sodelujočih držav pred začetkom programa AAL in izpolnjevanjem teh zavez. Prispevek sodelujočih držav k programu AAL bi moral vključevati upravne stroške, ki nastanejo na nacionalni ravni v zvezi z uspešnim delovanjem programa AAL. |
| --- | --- |

(20)

Da se zagotovi ujemanje finančnih obveznosti Unije s finančnimi obveznostmi sodelujočih držav, bi moral biti finančni prispevek Unije pogojen s formalnimi zavezami sodelujočih držav pred začetkom programa AAL in izpolnjevanjem teh zavez. Prispevek sodelujočih držav k programu AAL bi moral vključevati upravne stroške, ki nastanejo na nacionalni ravni v zvezi z uspešnim delovanjem programa AAL.

| (21) | Za skupno izvajanje programa AAL je potrebna struktura za izvajanje. Sodelujoče države so se dogovorile o strukturi za izvajanje programa AAL in so leta 2007 ustanovile „Ambient Assisted Living“ aislb, mednarodno neprofitno združenje, ki ima pravno osebnost in je ustanovljeno v skladu z belgijskim pravom (v nadaljnjem besedilu: združenje AAL). Ker se je, kot je ugotovljeno v poročilu o vmesnem ocenjevanju, sedanja struktura za upravljanje skupnega programa AAL izkazala kot učinkovita in ustrezno kakovostna, bi bilo treba združenje AAL uporabiti kot strukturo za izvajanje, pri čemer bi moralo prevzeti vlogo organa za dodeljevanje sredstev in spremljanje programa AAL. Združenje AAL bi moralo upravljati finančni prispevek Unije in zagotavljati učinkovito izvajanje programa AAL. |
| --- | --- |

(21)

Za skupno izvajanje programa AAL je potrebna struktura za izvajanje. Sodelujoče države so se dogovorile o strukturi za izvajanje programa AAL in so leta 2007 ustanovile „Ambient Assisted Living“ aislb, mednarodno neprofitno združenje, ki ima pravno osebnost in je ustanovljeno v skladu z belgijskim pravom (v nadaljnjem besedilu: združenje AAL). Ker se je, kot je ugotovljeno v poročilu o vmesnem ocenjevanju, sedanja struktura za upravljanje skupnega programa AAL izkazala kot učinkovita in ustrezno kakovostna, bi bilo treba združenje AAL uporabiti kot strukturo za izvajanje, pri čemer bi moralo prevzeti vlogo organa za dodeljevanje sredstev in spremljanje programa AAL. Združenje AAL bi moralo upravljati finančni prispevek Unije in zagotavljati učinkovito izvajanje programa AAL.

| (22) | Da se dosežejo cilji programa AAL, bi moralo združenje AAL finančno podporo zagotavljati predvsem z nepovratnimi sredstvi sodelujočim v ukrepih, ki jih je izbralo. Te ukrepe bi bilo treba izbrati na podlagi razpisov za zbiranje predlogov, ki so v pristojnosti združenja AAL, pri čemer bi morali slednjemu pomagati neodvisni zunanji strokovnjaki. Prednostni seznam projektov bi moral biti zavezujoč z vidika izbire predlogov ter dodelitve financiranja iz finančnega prispevka Unije in iz nacionalnih proračunov za projekte v okviru programa AAL. |
| --- | --- |

(22)

Da se dosežejo cilji programa AAL, bi moralo združenje AAL finančno podporo zagotavljati predvsem z nepovratnimi sredstvi sodelujočim v ukrepih, ki jih je izbralo. Te ukrepe bi bilo treba izbrati na podlagi razpisov za zbiranje predlogov, ki so v pristojnosti združenja AAL, pri čemer bi morali slednjemu pomagati neodvisni zunanji strokovnjaki. Prednostni seznam projektov bi moral biti zavezujoč z vidika izbire predlogov ter dodelitve financiranja iz finančnega prispevka Unije in iz nacionalnih proračunov za projekte v okviru programa AAL.

| (23) | Finančni prispevek Unije bi bilo treba upravljati v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja in pravili o posrednem upravljanju iz Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (6) ter Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1268/2012 (7). |
| --- | --- |

(23)

Finančni prispevek Unije bi bilo treba upravljati v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja in pravili o posrednem upravljanju iz Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (6) ter Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1268/2012 (7).

| (24) | Da se zaščitijo finančni interesi Unije, bi morala Komisija imeti pravico, da s sorazmernimi ukrepi zmanjša, zadrži ali ukine finančni prispevek Unije, kadar se program AAL izvaja neustrezno, delno ali z zamudo oziroma kadar sodelujoče države ne prispevajo k financiranju programa AAL ali prispevajo le delno ali z zamudo. Te pravice bi bilo treba zagotoviti v sporazumu o prenosu pooblastil, ki se sklene med Unijo in združenjem AAL. |
| --- | --- |

(24)

Da se zaščitijo finančni interesi Unije, bi morala Komisija imeti pravico, da s sorazmernimi ukrepi zmanjša, zadrži ali ukine finančni prispevek Unije, kadar se program AAL izvaja neustrezno, delno ali z zamudo oziroma kadar sodelujoče države ne prispevajo k financiranju programa AAL ali prispevajo le delno ali z zamudo. Te pravice bi bilo treba zagotoviti v sporazumu o prenosu pooblastil, ki se sklene med Unijo in združenjem AAL.

| (25) | Zaradi poenostavitve bi bilo treba zmanjšati upravna bremena za vse strani. Izogibati bi se bilo treba dvojnim revizijam ter nesorazmernemu dokumentiranju in poročanju. Pri izvajanju revizij bi bilo treba, če je to primerno, upoštevati posebnosti nacionalnih programov. |
| --- | --- |

(25)

Zaradi poenostavitve bi bilo treba zmanjšati upravna bremena za vse strani. Izogibati bi se bilo treba dvojnim revizijam ter nesorazmernemu dokumentiranju in poročanju. Pri izvajanju revizij bi bilo treba, če je to primerno, upoštevati posebnosti nacionalnih programov.

| (26) | Sodelovanje v posrednih ukrepih, ki se financirajo iz programa AAL, ureja Uredba (EU) št. 1290/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (8). Vendar je treba zaradi posebnih operativnih potreb programa AAL zagotoviti odstopanja od navedene uredbe v skladu s členom 1(3) navedene uredbe. |
| --- | --- |

(26)

Sodelovanje v posrednih ukrepih, ki se financirajo iz programa AAL, ureja Uredba (EU) št. 1290/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (8). Vendar je treba zaradi posebnih operativnih potreb programa AAL zagotoviti odstopanja od navedene uredbe v skladu s členom 1(3) navedene uredbe.

| (27) | Razpisi združenja AAL za zbiranje predlogov bi morali biti prav tako objavljeni na enotnem portalu za sodelujoče, pa tudi z drugimi sredstvi elektronskega razširjanja iz Obzorja 2020, ki jih upravlja Komisija. |
| --- | --- |

(27)

Razpisi združenja AAL za zbiranje predlogov bi morali biti prav tako objavljeni na enotnem portalu za sodelujoče, pa tudi z drugimi sredstvi elektronskega razširjanja iz Obzorja 2020, ki jih upravlja Komisija.

| (28) | Določena odstopanja od Uredbe (EU) št. 1290 /2013 so potrebna, ker je program AAL predviden kot tržno usmerjen program na področju raziskav in inovacij, v katerem se združujejo številni različni nacionalni tokovi financiranja (kot so programi financiranja raziskav, inovacij, zdravstva in industrije). Navedeni nacionalni programi imajo zaradi svoje narave različna pravila za sodelovanje in ni mogoče pričakovati, da bi bili popolnoma usklajeni z Uredbo (EU) št. 1290/2013. Poleg tega je program AAL usmerjen predvsem na mala in srednja podjetja ter organizacije uporabnikov, ki običajno ne sodelujejo v raziskovalnih in inovacijskih dejavnostih Unije. Zaradi lažjega sodelovanja navedenih podjetij in organizacij se finančni prispevek Unije zagotavlja v skladu z dobro znanimi pravili njihovih nacionalnih programov financiranja ter izvaja prek enotne dodelitve nepovratnih sredstev, pri kateri so združena finančna sredstva Unije in ustrezno nacionalno financiranje. |
| --- | --- |

(28)

Določena odstopanja od Uredbe (EU) št. 1290 /2013 so potrebna, ker je program AAL predviden kot tržno usmerjen program na področju raziskav in inovacij, v katerem se združujejo številni različni nacionalni tokovi financiranja (kot so programi financiranja raziskav, inovacij, zdravstva in industrije). Navedeni nacionalni programi imajo zaradi svoje narave različna pravila za sodelovanje in ni mogoče pričakovati, da bi bili popolnoma usklajeni z Uredbo (EU) št. 1290/2013. Poleg tega je program AAL usmerjen predvsem na mala in srednja podjetja ter organizacije uporabnikov, ki običajno ne sodelujejo v raziskovalnih in inovacijskih dejavnostih Unije. Zaradi lažjega sodelovanja navedenih podjetij in organizacij se finančni prispevek Unije zagotavlja v skladu z dobro znanimi pravili njihovih nacionalnih programov financiranja ter izvaja prek enotne dodelitve nepovratnih sredstev, pri kateri so združena finančna sredstva Unije in ustrezno nacionalno financiranje.

| (29) | Finančne interese Unije bi bilo treba zaščititi s sorazmernimi ukrepi v celotnem obdobju odhodkov, vključno z ukrepi za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje nepravilnosti, povračilom izgubljenih, napačno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi upravnimi in finančnimi kaznimi v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012. |
| --- | --- |

(29)

Finančne interese Unije bi bilo treba zaščititi s sorazmernimi ukrepi v celotnem obdobju odhodkov, vključno z ukrepi za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje nepravilnosti, povračilom izgubljenih, napačno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi upravnimi in finančnimi kaznimi v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012.

| (30) | Komisija bi morala s pomočjo neodvisnih strokovnjakov opraviti vmesno ocenjevanje, predvsem z vidika kakovosti in učinkovitosti izvajanja programa AAL ter napredka pri doseganju zastavljenih ciljev, in končno ocenjevanje ter pripraviti poročilo o navedenih ocenjevanjih. |
| --- | --- |

(30)

Komisija bi morala s pomočjo neodvisnih strokovnjakov opraviti vmesno ocenjevanje, predvsem z vidika kakovosti in učinkovitosti izvajanja programa AAL ter napredka pri doseganju zastavljenih ciljev, in končno ocenjevanje ter pripraviti poročilo o navedenih ocenjevanjih.

| (31) | Ocenjevanje bi moralo temeljiti na natančnih in najnovejših informacijah. Zato bi morali združenje AAL in sodelujoče države na zahtevo Komisije predložiti vse informacije, ki jih mora Komisija vključiti v poročila o ocenjevanju programa AAL. |
| --- | --- |

(31)

Ocenjevanje bi moralo temeljiti na natančnih in najnovejših informacijah. Zato bi morali združenje AAL in sodelujoče države na zahtevo Komisije predložiti vse informacije, ki jih mora Komisija vključiti v poročila o ocenjevanju programa AAL.

| (32) | Predvideni ukrepi v programu AAL bi morali prispevati k okrepitvi evropskih javnih sistemov zdravstvenega varstva in sistemov nege, saj so odločilni mehanizem za ohranjanje socialne blaginje in zmanjšanje razlik v blaginji med regijami in skupinami prebivalstva, ki se zaradi trenutne gospodarske in socialne krize zaskrbljujoče povečujejo. |
| --- | --- |

(32)

Predvideni ukrepi v programu AAL bi morali prispevati k okrepitvi evropskih javnih sistemov zdravstvenega varstva in sistemov nege, saj so odločilni mehanizem za ohranjanje socialne blaginje in zmanjšanje razlik v blaginji med regijami in skupinami prebivalstva, ki se zaradi trenutne gospodarske in socialne krize zaskrbljujoče povečujejo.

| (33) | Program AAL bi moral učinkovito spodbujati enakost spolov, kot je določeno v Obzorju 2020. Program AAL bi moral spodbujati enakost spolov in vključevanje vidika spolov v vsebino raziskav in inovacij. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti uravnoteženi zastopanosti spolov – glede na stanje na posameznem področju – v ocenjevalnih odborih in organih, kot so svetovalne in strokovne skupine. Vidik spolov bi bilo treba ustrezno vključiti v vsebino raziskav in inovacij v okviru strategij, programov in projektov ter ga spremljati v vseh fazah raziskovalnega cikla. |
| --- | --- |

(33)

Program AAL bi moral učinkovito spodbujati enakost spolov, kot je določeno v Obzorju 2020. Program AAL bi moral spodbujati enakost spolov in vključevanje vidika spolov v vsebino raziskav in inovacij. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti uravnoteženi zastopanosti spolov – glede na stanje na posameznem področju – v ocenjevalnih odborih in organih, kot so svetovalne in strokovne skupine. Vidik spolov bi bilo treba ustrezno vključiti v vsebino raziskav in inovacij v okviru strategij, programov in projektov ter ga spremljati v vseh fazah raziskovalnega cikla.

| (34) | Program AAL bi moral biti skladen z etičnimi načeli, kot so določena v Obzorju 2020. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti načelu sorazmernosti, pravici do zasebnosti, pravici do varstva osebnih podatkov, pravici do telesne in duševne celovitosti, prepovedi diskriminacije in potrebi po zagotovitvi visokih ravni varovanja zdravja ljudi. |
| --- | --- |

(34)

Program AAL bi moral biti skladen z etičnimi načeli, kot so določena v Obzorju 2020. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti načelu sorazmernosti, pravici do zasebnosti, pravici do varstva osebnih podatkov, pravici do telesne in duševne celovitosti, prepovedi diskriminacije in potrebi po zagotovitvi visokih ravni varovanja zdravja ljudi.

| (35) | Ker so se sodelujoče države odločile nadaljevati program AAL in ker ciljev tega sklepa, to je neposredne podpore in dopolnitve politik Unije na področju dejavnega in zdravega staranja države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega ukrepov lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta sklep ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev – |
| --- | --- |

(35)

Ker so se sodelujoče države odločile nadaljevati program AAL in ker ciljev tega sklepa, to je neposredne podpore in dopolnitve politik Unije na področju dejavnega in zdravega staranja države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega ukrepov lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta sklep ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sodelovanje v programu AAL

1.   Unija sodeluje v programu za raziskave in razvoj za podporo pri dejavnem in samostojnem življenju (v nadaljnjem besedilu: program AAL), ki ga skupaj izvajajo Avstrija, Belgija, Ciper, Danska, Francija, Irska, Luksemburg, Madžarska, Nizozemska, Poljska, Portugalska, Romunija, Slovenija, Španija, Švedska, Švica in Združeno kraljestvo (v nadaljnjem besedilu: sodelujoče države), v skladu s pogoji iz tega sklepa.

2.   Za pridružitev programu AAL lahko kadar koli zaprosi katera koli država članica poleg tistih iz odstavka 1 in katera koli druga država, ki se je pridružila Obzorju 2020, če izpolnjuje pogoj iz točke (c) člena 3(1) tega sklepa. Če izpolnjuje pogoj iz točke (c) člena 3(1), se za namene tega sklepa obravnava kot sodelujoča država.

Člen 2

Finančni prispevek Unije

1.   Finančni prispevek Unije k programu AAL za kritje upravnih in operativnih stroškov znaša do 175 000 000 EUR. Finančni prispevek Unije se izplača iz sredstev splošnega proračuna Unije, ki so namenjena za ustrezne dele posebnega programa za izvajanje Obzorja 2020, vzpostavljenega s Sklepom Sveta 2013/743/EU (9) v skladu s točko (c)(vi) člena 58(1) ter členoma 60 in 61 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012.

2.   Letna finančna obveznost Unije za program AAL ne presega letne finančne obveznosti sodelujočih držav za program AAL.

3.   Za prispevek k upravnim stroškom programa AAL se porabi znesek, ki ne presega 6 % finančnega prispevka Unije iz odstavka 1.

Člen 3

Pogoji za finančni prispevek Unije

1.   Finančni prispevek Unije je pogojen z naslednjim:

| (a) | sodelujoče države morajo izkazati, da je program AAL vzpostavljen v skladu s prilogama I in II; |
| --- | --- |

(a)

sodelujoče države morajo izkazati, da je program AAL vzpostavljen v skladu s prilogama I in II;

| (b) | sodelujoče države ali organizacije, ki so jih določile sodelujoče države, morajo določiti združenje AAL, kot strukturo, odgovorno za izvajanje programa AAL ter za dodeljevanje in spremljanje finančnega prispevka Unije; |
| --- | --- |

(b)

sodelujoče države ali organizacije, ki so jih določile sodelujoče države, morajo določiti združenje AAL, kot strukturo, odgovorno za izvajanje programa AAL ter za dodeljevanje in spremljanje finančnega prispevka Unije;

| (c) | vsaka sodelujoča država se mora zavezati, da bo prispevala k financiranju programa AAL; |
| --- | --- |

(c)

vsaka sodelujoča država se mora zavezati, da bo prispevala k financiranju programa AAL;

| (d) | združenje AAL mora izkazati, da je zmožno izvajati program AAL, tudi dodeljevati in spremljati finančni prispevek Unije v okviru posrednega upravljanja proračuna Unije v skladu s členi 58, 60 in 61 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, in |
| --- | --- |

(d)

združenje AAL mora izkazati, da je zmožno izvajati program AAL, tudi dodeljevati in spremljati finančni prispevek Unije v okviru posrednega upravljanja proračuna Unije v skladu s členi 58, 60 in 61 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, in

| (e) | vzpostaviti je treba model upravljanja za program AAL v skladu s Prilogo III. |
| --- | --- |

(e)

vzpostaviti je treba model upravljanja za program AAL v skladu s Prilogo III.

2.   Med izvajanjem programa AAL je finančni prispevek Unije pogojen tudi z naslednjim:

| (a) | združenje AAL mora uresničevati cilje programa AAL iz Priloge I in izvajati dejavnosti iz Priloge II k temu sklepu v skladu z Uredbo (EU) št. 1290/2013 ob upoštevanju člena 5 tega sklepa; |
| --- | --- |

(a)

združenje AAL mora uresničevati cilje programa AAL iz Priloge I in izvajati dejavnosti iz Priloge II k temu sklepu v skladu z Uredbo (EU) št. 1290/2013 ob upoštevanju člena 5 tega sklepa;

| (b) | vzdrževati je treba ustrezen in učinkovit model upravljanja v skladu s Prilogo III; |
| --- | --- |

(b)

vzdrževati je treba ustrezen in učinkovit model upravljanja v skladu s Prilogo III;

| (c) | združenje AAL mora izpolnjevati zahteve v zvezi s poročanjem, določene v členu 60(5) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, in |
| --- | --- |

(c)

združenje AAL mora izpolnjevati zahteve v zvezi s poročanjem, določene v členu 60(5) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, in

| (d) | vse sodelujoče države morajo izpolniti obveznosti iz točke (c) odstavka 1 in letne obveznosti glede prispevanja k financiranju programa AAL. |
| --- | --- |

(d)

vse sodelujoče države morajo izpolniti obveznosti iz točke (c) odstavka 1 in letne obveznosti glede prispevanja k financiranju programa AAL.

Člen 4

Prispevki sodelujočih držav

Prispevke sodelujočih držav sestavljajo:

| (a) | finančni prispevki za posredne ukrepe, podprte v okviru programa AAL v skladu s Prilogo II; |
| --- | --- |

(a)

finančni prispevki za posredne ukrepe, podprte v okviru programa AAL v skladu s Prilogo II;

| (b) | prispevki v naravi, ki ustrezajo upravnim stroškom, ki jih imajo nacionalne uprave pri dejanskem izvajanju programa AAL v skladu s Prilogo II. |
| --- | --- |

(b)

prispevki v naravi, ki ustrezajo upravnim stroškom, ki jih imajo nacionalne uprave pri dejanskem izvajanju programa AAL v skladu s Prilogo II.

Člen 5

Pravila o sodelovanju in razširjanju

1.   Za namene Uredbe (EU) št. 1290/2013 se šteje, da je združenje AAL organ za financiranje in zagotavlja finančno podporo za posredne ukrepe v skladu s Prilogo II k temu sklepu.

2.   Z odstopanjem od člena 15(9) Uredbe (EU) št. 1290/2013 finančno sposobnost prijaviteljev preveri nacionalna organizacija, imenovana za upravljanje programa, v skladu s pravili za sodelovanje v določenih nacionalnih programih.

3.   Z odstopanjem od člena 18(2) Uredbe (EU) št. 1290/2013 sporazume o dodelitvi nepovratnih sredstev z upravičenci podpiše nacionalna agencija, imenovana za upravljanje programa.

4.   Z odstopanjem od člena 23(1) in (5) do (7) ter od členov od 25 do 35 Uredbe (EU) št. 1290/2013 se za dodelitve nepovratnih sredstev, ki jih upravljajo nacionalne agencije, imenovane za upravljanje programa, uporabljajo pravila za financiranje določenih nacionalnih programov.

5.   Z odstopanjem od členov 41 do 49 Uredbe (EU) št. 1290/2013 in brez poseganja v načelo odprtega dostopa do znanstvenih publikacij, določeno v členu 18 Uredbe (EU) št. 1291/2013, se uporabljajo pravila določenih nacionalnih programov, ki urejajo rezultate ter pravice dostopa do informacij iz ozadja in do rezultatov.

Člen 6

Izvajanje programa AAL

Program AAL se izvaja na podlagi strategije, ki se uresničuje z letnimi načrti dela v skladu s Prilogo II.

Člen 7

Sporazumi med Unijo in združenjem AAL

1.   Na podlagi pozitivne predhodne ocene združenja AAL v skladu s členom 61(1) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Komisija v imenu Unije z združenjem AAL sklene sporazum o prenosu pooblastil in letne sporazume o prenosu sredstev.

2.   Sporazum o prenosu pooblastil iz odstavka 1 se sklene v skladu s členom 58(3) ter členoma 60 in 61 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 in členom 40 Delegirane uredbe (EU) št. 1268/2012. V sporazumu se določijo tudi:

| (a) | zahteve za prispevek združenja AAL glede ustreznih kazalnikov izmed kazalnikov uspešnosti iz Priloge II k Sklepu (EU) št. 2013/743/EU; |
| --- | --- |

(a)

zahteve za prispevek združenja AAL glede ustreznih kazalnikov izmed kazalnikov uspešnosti iz Priloge II k Sklepu (EU) št. 2013/743/EU;

| (b) | zahteve za prispevek združenja AAL k spremljanju iz Sklepa (EU) št. 2013/743/EU; |
| --- | --- |

(b)

zahteve za prispevek združenja AAL k spremljanju iz Sklepa (EU) št. 2013/743/EU;

| (c) | posebni kazalniki uspešnosti, ki so potrebni za spremljanje delovanja združenja AAL v skladu s členom 3(2); |
| --- | --- |

(c)

posebni kazalniki uspešnosti, ki so potrebni za spremljanje delovanja združenja AAL v skladu s členom 3(2);

| (d) | ureditev zagotavljanja potrebnih podatkov in informacij, da lahko Komisija izpolni svoje obveznosti glede razširjanja in poročanja; |
| --- | --- |

(d)

ureditev zagotavljanja potrebnih podatkov in informacij, da lahko Komisija izpolni svoje obveznosti glede razširjanja in poročanja;

| (e) | pravila o objavi razpisov združenja AAL za zbiranje predlogov, zlasti na enotnem portalu za sodelujoče, pa tudi z drugimi sredstvi elektronskega razširjanja iz Obzorja 2020, ki jih upravlja Komisija. |
| --- | --- |

(e)

pravila o objavi razpisov združenja AAL za zbiranje predlogov, zlasti na enotnem portalu za sodelujoče, pa tudi z drugimi sredstvi elektronskega razširjanja iz Obzorja 2020, ki jih upravlja Komisija.

Člen 8

Ukinitev, zmanjšanje ali začasna ustavitev finančnega prispevka Unije

1.   Če se program AAL ne izvaja v skladu s pogoji iz člena 3, lahko Komisija ukine, sorazmerno zmanjša ali začasno ustavi finančni prispevek Unije v skladu z dejanskim izvajanjem programa AAL.

2.   Če sodelujoče države ne prispevajo k financiranju programa AAL ali prispevajo le delno ali z zamudo, lahko Komisija ukine, sorazmerno zmanjša ali začasno ustavi finančni prispevek Unije, ob upoštevanju zneska financiranja, ki so ga sodelujoče države namenile za izvajanje programa AAL.

Člen 9

Naknadne revizije

1.   Naknadne revizije odhodkov za posredne ukrepe opravijo nacionalne agencije, imenovane za upravljanje programa, v skladu s členom 29 Uredbe (EU) št. 1291/2013.

2.   Komisija se lahko odloči, da bo revizije iz odstavka 1 opravila sama. V takih primerih to stori v skladu z veljavnimi pravili, zlasti določbami uredb (EU, Euratom) št. 966/2012, (EU) št. 1290/2013 in (EU) št. 1291/2013.

Člen 10

Zaščita finančnih interesov Unije

1.   Komisija sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovi, da so pri izvajanju ukrepov, ki se financirajo na podlagi tega sklepa, finančni interesi Unije zaščiteni z izvajanjem preventivnih ukrepov proti goljufijam, korupciji in drugemu protipravnemu ravnanju ter z učinkovitim preverjanjem, ob odkritju nepravilnosti pa z izterjavo napačno izplačanih zneskov ter po potrebi z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi upravnimi in denarnimi kaznimi.

2.   Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) lahko v skladu z določbami in postopki iz Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (10) in Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (11) opravi preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi v zvezi s sporazumom ali sklepom o dodelitvi nepovratnih sredstev ali pogodbo, financirano v skladu s tem sklepom, ugotovil morebitne primere goljufij, korupcije ali drugih protipravnih ravnanj, ki škodijo finančnim interesom Unije.

3.   Pogodbe ter sporazumi in sklepi o dodelitvi nepovratnih sredstev, ki izhajajo iz izvajanja tega sklepa, vsebujejo določbe, ki Komisijo, združenje AAL, Računsko sodišče in OLAF izrecno pooblaščajo za izvajanje revizij in preiskav v skladu z njihovimi pristojnostmi.

4.   Združenje AAL osebju Komisije in drugim osebam, ki jih je Komisija pooblastila, ter Računskemu sodišču omogoči dostop do svojih lokacij in prostorov ter do vseh informacij, vključno z informacijami v elektronski obliki, ki so potrebne za izvajanje revizij iz odstavka 3.

5.   Sodelujoče države pri izvajanju programa AAL sprejmejo zakonodajne, regulativne, upravne ali druge ukrepe za zaščito finančnih interesov Unije, zlasti za zagotovitev polnega vračila vseh zneskov, dolgovanih Uniji, v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 in Delegirano uredbo (EU) št. 1268/2012.

Člen 11

Sporočanje informacij

1.   Združenje AAL na zahtevo Komisije slednji pošlje vse potrebne informacije za pripravo poročil iz člena 12.

2.   Sodelujoče države prek združenja AAL predložijo vse ustrezne informacije o finančnem upravljanju programa AAL, ki jih zahteva Evropski parlament ali Svet.

3.   Komisija informacije iz odstavka 2 tega člena sporoča v poročilih, določenih v členu 12.

Člen 12

Ocenjevanje

1.   Komisija do 30. junija 2017 s pomočjo neodvisnih strokovnjakov izvede vmesno ocenjevanje programa AAL. Komisija pripravi poročilo o tem ocenjevanju, ki vključuje zaključke ocenjevanja in ugotovitve Komisije. Komisija to poročilo do 31. decembra 2017 pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu. Rezultat vmesnega ocenjevanja programa AAL se upošteva pri vmesnem ocenjevanju Obzorja 2020.

2.   Komisija ob koncu sodelovanja Unije v programu AAL, vendar najpozneje do 31. decembra 2022, opravi končno ocenjevanje programa AAL. Komisija pripravi poročilo o tem ocenjevanju, ki vključuje rezultate ocenjevanja. Komisija to poročilo pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu.

Člen 13

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 14

Naslovniki

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 15. maja 2014

Za Evropski parlament

Predsednik

M. SCHULZ

Za Svet

Predsednik

D. KOURKOULAS

---

(1)  Mnenje z dne 10. decembra 2013 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 15. aprila 2014 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 6. maja 2014.

2

(3)  Uredba (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) - Obzorje 2020 in razveljavitvi Sklepa št. 1982/2006/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 104).

3

(4)  Odločba št. 742/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o sodelovanju Skupnosti v programu za raziskave in razvoj, namenjenemu izboljšanju kakovosti življenja starejših z uporabo novih informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT), ki ga je sprejelo več držav članic (UL L 201, 30.7.2008, str. 49).

4

(5)  Sklep št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (UL L 412, 30.12.2006, str. 1).

5

(6)  Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (UL L 298, 26.10.2012, str. 1).

6

(7)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1268/2012 z dne 29. oktobra 2012 o pravilih uporabe Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 362, 31.12.2012, str. 1).

7

(8)  Uredba (EU) št. 1290/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o pravilih za sodelovanje v okvirnem programu za raziskave in inovacije Obzorje 2020 (2014–2020) ter razširjanje njegovih rezultatov in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1906/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 81).

8

(9)  Sklep Sveta 2013/743/EU z dne 3. decembra 2013 o vzpostavitvi posebnega programa za izvajanje okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 in razveljavitvi odločb 2006/971/ES, 2006/972/ES, 2006/973/ES, 2006/974/ES in 2006/975/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 965).

9

(10)  Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).

10

(11)  Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).

11

---

PRILOGA I

CILJI PROGRAMA AAL

| 1. | Program AAL izpolnjuje naslednje cilje:






  1.1 | spodbujati uvedbo in uporabo ustreznih, cenovno dostopnih in integriranih inovativnih rešitev, ki temeljijo na IKT, za dejavno in zdravo staranje doma, v skupnosti ali na delovnem mestu ter s tem izboljšati kakovost življenja, samostojnost, socialno vključenost, udeležbo v družbenem življenju, znanje in spretnosti ali povečati zaposljivost starejših ter prispevati k povečanju učinkovitosti in uspešnosti zdravstvenega in socialnega varstva; |
| --- | --- | --- |

1.

Program AAL izpolnjuje naslednje cilje:

1.1

spodbujati uvedbo in uporabo ustreznih, cenovno dostopnih in integriranih inovativnih rešitev, ki temeljijo na IKT, za dejavno in zdravo staranje doma, v skupnosti ali na delovnem mestu ter s tem izboljšati kakovost življenja, samostojnost, socialno vključenost, udeležbo v družbenem življenju, znanje in spretnosti ali povečati zaposljivost starejših ter prispevati k povečanju učinkovitosti in uspešnosti zdravstvenega in socialnega varstva;

| 1.2 | podpirati razvoj rešitev, ki prispevajo k neodvisnosti in zmanjševanju občutka socialne izključenosti starejših, tako da elementi IKT ne nadomeščajo človeškega stika, temveč ga dopolnjujejo. Rešitve v okviru programa AAL, ki temeljijo na IKT, bi morale že v sami zasnovi vključevati vidike, ki ne temeljijo na IKT; |
| --- | --- |

1.2

podpirati razvoj rešitev, ki prispevajo k neodvisnosti in zmanjševanju občutka socialne izključenosti starejših, tako da elementi IKT ne nadomeščajo človeškega stika, temveč ga dopolnjujejo. Rešitve v okviru programa AAL, ki temeljijo na IKT, bi morale že v sami zasnovi vključevati vidike, ki ne temeljijo na IKT;

| 1.3 | ohraniti in še naprej razvijati kritično maso uporabnih raziskav, razvoja in inovacij na ravni Unije na področju izdelkov in storitev, ki temeljijo na IKT, za dejavno in zdravo staranje; |
| --- | --- |

1.3

ohraniti in še naprej razvijati kritično maso uporabnih raziskav, razvoja in inovacij na ravni Unije na področju izdelkov in storitev, ki temeljijo na IKT, za dejavno in zdravo staranje;

| 1.4 | razviti stroškovno učinkovite, dostopne, in, kjer je ustrezno, energetsko učinkovite rešitve, vključno z določanjem ustreznih standardov interoperabilnosti, ter zagotavljati lažjo lokalizacijo in prilagoditev skupnih rešitev, ki so združljive z različnimi socialnimi preferencami, socialno-ekonomskimi dejavniki (vključno z energetsko revščino in socialnim vključevanjem), vidiki spolov in regulativnimi vidiki na nacionalni ali regionalni ravni, spoštovati zasebnost in dostojanstvo starejših, tudi z vgraditvijo najsodobnejših mehanizmov za varstvo in zaščito osebnih podatkov že v sami zasnovi, ter po potrebi podpirati dostop do storitev na podeželskih in odmaknjenih območjih ali koristiti drugim skupinam ljudi, kot so na primer invalidi. Zaradi izboljšanja dostopnosti se bo pri razvoju in uvedbi rešitev spodbujalo načelo univerzalnega oblikovanja. |
| --- | --- |

1.4

razviti stroškovno učinkovite, dostopne, in, kjer je ustrezno, energetsko učinkovite rešitve, vključno z določanjem ustreznih standardov interoperabilnosti, ter zagotavljati lažjo lokalizacijo in prilagoditev skupnih rešitev, ki so združljive z različnimi socialnimi preferencami, socialno-ekonomskimi dejavniki (vključno z energetsko revščino in socialnim vključevanjem), vidiki spolov in regulativnimi vidiki na nacionalni ali regionalni ravni, spoštovati zasebnost in dostojanstvo starejših, tudi z vgraditvijo najsodobnejših mehanizmov za varstvo in zaščito osebnih podatkov že v sami zasnovi, ter po potrebi podpirati dostop do storitev na podeželskih in odmaknjenih območjih ali koristiti drugim skupinam ljudi, kot so na primer invalidi. Zaradi izboljšanja dostopnosti se bo pri razvoju in uvedbi rešitev spodbujalo načelo univerzalnega oblikovanja.

| 2. | Program AAL vzpostavi ugodno okolje za sodelovanje malih in srednjih podjetij. |
| --- | --- |

2.

Program AAL vzpostavi ugodno okolje za sodelovanje malih in srednjih podjetij.

| 3. | Program AAL se osredotoča na tržno usmerjene uporabne raziskave in inovacije ter dopolnjuje z njimi povezane dolgoročnejše raziskave in obsežne inovacijske dejavnosti, ki so predvidene v Obzorju 2020 ter drugih evropskih in nacionalnih pobudah, kot so pobude za skupno načrtovanje programov ter dejavnosti, ki se izvajajo v okviru Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo ter skupnosti znanja in inovacij. Prispeva tudi k izvajanju evropskega partnerstva za inovacije za dejavno in zdravo staranje. |
| --- | --- |

3.

Program AAL se osredotoča na tržno usmerjene uporabne raziskave in inovacije ter dopolnjuje z njimi povezane dolgoročnejše raziskave in obsežne inovacijske dejavnosti, ki so predvidene v Obzorju 2020 ter drugih evropskih in nacionalnih pobudah, kot so pobude za skupno načrtovanje programov ter dejavnosti, ki se izvajajo v okviru Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo ter skupnosti znanja in inovacij. Prispeva tudi k izvajanju evropskega partnerstva za inovacije za dejavno in zdravo staranje.

---

PRILOGA II

DEJAVNOSTI V OKVIRU PROGRAMA AAL

I.   Posredni ukrepi

| 1. | Z izvajanjem programa AAL se podpirajo predvsem tržno usmerjeni raziskovalni in inovacijski projekti za dejavno in zdravo staranje, ki zagotavljajo možnost uporabe rezultatov projektov v realnem časovnem okviru; navedeni posredni ukrepi v okviru programa AAL so financirani predvsem z nepovratnimi sredstvi. Financirani so lahko tudi na druge načine, na primer z nagradami, predkomercialnimi javnimi naročili in javnim naročanjem inovativnih rešitev. |
| --- | --- |

1.

Z izvajanjem programa AAL se podpirajo predvsem tržno usmerjeni raziskovalni in inovacijski projekti za dejavno in zdravo staranje, ki zagotavljajo možnost uporabe rezultatov projektov v realnem časovnem okviru; navedeni posredni ukrepi v okviru programa AAL so financirani predvsem z nepovratnimi sredstvi. Financirani so lahko tudi na druge načine, na primer z nagradami, predkomercialnimi javnimi naročili in javnim naročanjem inovativnih rešitev.

| 2. | Poleg tega se lahko podpirajo ukrepi za posredovanje, spodbujanje programa, zlasti informativne dejavnosti za države, ki še ne sodelujejo v programu AAL, ukrepi za ozaveščanje o sedanjih zmožnostih, pospeševanje uvajanja inovativnih rešitev, povezovanje organizacij na straneh ponudbe in povpraševanja ter omogočanje lažjega dostopa do financiranja in vlagateljev. |
| --- | --- |

2.

Poleg tega se lahko podpirajo ukrepi za posredovanje, spodbujanje programa, zlasti informativne dejavnosti za države, ki še ne sodelujejo v programu AAL, ukrepi za ozaveščanje o sedanjih zmožnostih, pospeševanje uvajanja inovativnih rešitev, povezovanje organizacij na straneh ponudbe in povpraševanja ter omogočanje lažjega dostopa do financiranja in vlagateljev.

| 3. | Podpirajo se lahko tudi ukrepi za izboljšanje kakovosti predlogov, študije izvedljivosti in delavnice. Za razširitev skupine zainteresiranih strani, vključenih v program AAL, se lahko predvidi sodelovanje z regijami Unije. |
| --- | --- |

3.

Podpirajo se lahko tudi ukrepi za izboljšanje kakovosti predlogov, študije izvedljivosti in delavnice. Za razširitev skupine zainteresiranih strani, vključenih v program AAL, se lahko predvidi sodelovanje z regijami Unije.

| 4. | Ukrepi so namenjeni konsolidaciji in analizi različnih metod vključevanja končnih uporabnikov, da bi razvili smernice dobre prakse na podlagi dejstev. |
| --- | --- |

4.

Ukrepi so namenjeni konsolidaciji in analizi različnih metod vključevanja končnih uporabnikov, da bi razvili smernice dobre prakse na podlagi dejstev.

II.   Izvajanje

| 1. | Program AAL se izvaja na podlagi letnih načrtov dela, v katerih se opredelijo načini financiranja in teme razpisov za zbiranje predlogov. Načrti dela temeljijo na strategiji, v kateri je poudarek na izzivih in prednostnih nalogah, sprejme in objavi pa jo združenje AAL. |
| --- | --- |

1.

Program AAL se izvaja na podlagi letnih načrtov dela, v katerih se opredelijo načini financiranja in teme razpisov za zbiranje predlogov. Načrti dela temeljijo na strategiji, v kateri je poudarek na izzivih in prednostnih nalogah, sprejme in objavi pa jo združenje AAL.

| 2. | Letne načrte dela potrdi Komisija kot podlago za letne finančne prispevke Unije. |
| --- | --- |

2.

Letne načrte dela potrdi Komisija kot podlago za letne finančne prispevke Unije.

| 3. | Izvajanje programa AAL vključuje posvetovanja, tudi o strategiji, z zadevnimi zainteresiranimi stranmi (vključno z osebami, ki sprejemajo odločitve v javnih organih, predstavniki uporabnikov, ponudniki storitev in zavarovanj v zasebnem sektorju, pa tudi industrijo, vključno z malimi in srednjimi podjetji) v zvezi s prednostnimi nalogami na področju uporabnih raziskav in inovacij, ki jih je treba obravnavati. |
| --- | --- |

3.

Izvajanje programa AAL vključuje posvetovanja, tudi o strategiji, z zadevnimi zainteresiranimi stranmi (vključno z osebami, ki sprejemajo odločitve v javnih organih, predstavniki uporabnikov, ponudniki storitev in zavarovanj v zasebnem sektorju, pa tudi industrijo, vključno z malimi in srednjimi podjetji) v zvezi s prednostnimi nalogami na področju uporabnih raziskav in inovacij, ki jih je treba obravnavati.

| 4. | Pri izvajanju programa AAL se upoštevajo demografska gibanja in demografske raziskave, da bi se zagotavljale rešitve, ki odražajo socialne in gospodarske razmere po vsej Uniji. |
| --- | --- |

4.

Pri izvajanju programa AAL se upoštevajo demografska gibanja in demografske raziskave, da bi se zagotavljale rešitve, ki odražajo socialne in gospodarske razmere po vsej Uniji.

| 5. | Pri izvajanju programa AAL se upoštevajo industrijske, okoljske in energetske politike Unije. V okviru programa AAL se spodbuja tudi energetska učinkovitost in upošteva potreba po odpravljanju energetske revščine. |
| --- | --- |

5.

Pri izvajanju programa AAL se upoštevajo industrijske, okoljske in energetske politike Unije. V okviru programa AAL se spodbuja tudi energetska učinkovitost in upošteva potreba po odpravljanju energetske revščine.

| 6. | Ustrezno se upoštevajo vprašanja enakosti spolov, etike in zasebnosti ter družboslovna in humanistična vprašanja v skladu z načeli in pravili Obzorja 2020. Upoštevajo se tudi ustrezna zakonodaja Unije in nacionalna zakonodaja ter mednarodne smernice, predvsem v zvezi s pravicama do zasebnosti in do varstva podatkov. |
| --- | --- |

6.

Ustrezno se upoštevajo vprašanja enakosti spolov, etike in zasebnosti ter družboslovna in humanistična vprašanja v skladu z načeli in pravili Obzorja 2020. Upoštevajo se tudi ustrezna zakonodaja Unije in nacionalna zakonodaja ter mednarodne smernice, predvsem v zvezi s pravicama do zasebnosti in do varstva podatkov.

| 7. | V skladu z naravo programa AAL, ki je blizu trgu, in v skladu s pravili iz Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, združenje AAL zagotovi čas, potreben za sklenitev pogodbe o dodelitvi sredstev in za plačilo, v skladu z Uredbo (EU) št. 1290/2013 ter zagotovi, da jih sodelujoče države med izvajanjem programa AAL upoštevajo. |
| --- | --- |

7.

V skladu z naravo programa AAL, ki je blizu trgu, in v skladu s pravili iz Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, združenje AAL zagotovi čas, potreben za sklenitev pogodbe o dodelitvi sredstev in za plačilo, v skladu z Uredbo (EU) št. 1290/2013 ter zagotovi, da jih sodelujoče države med izvajanjem programa AAL upoštevajo.

| 8. | Vse sodelujoče države že v najzgodnejših fazah vseh raziskovalnih in inovacijskih projektov intenzivno spodbujajo organizacije na strani povpraševanja, tudi končne uporabnike, k sodelovanju. |
| --- | --- |

8.

Vse sodelujoče države že v najzgodnejših fazah vseh raziskovalnih in inovacijskih projektov intenzivno spodbujajo organizacije na strani povpraševanja, tudi končne uporabnike, k sodelovanju.

| 9. | Vsaka sodelujoča država sofinancira svoje nacionalne sodelujoče, katerih predlogi so izbrani, prek nacionalnih agencij, ki tudi posredujejo pri sofinanciranju Unije prek posebne strukture za izvajanje, na podlagi splošnega opisa projekta, ki je sestavni del sporazuma, sklenjenega med zadevnimi nacionalnimi agencijami za upravljanje programa in njihovimi nacionalnimi sodelujočimi za vsak projekt. |
| --- | --- |

9.

Vsaka sodelujoča država sofinancira svoje nacionalne sodelujoče, katerih predlogi so izbrani, prek nacionalnih agencij, ki tudi posredujejo pri sofinanciranju Unije prek posebne strukture za izvajanje, na podlagi splošnega opisa projekta, ki je sestavni del sporazuma, sklenjenega med zadevnimi nacionalnimi agencijami za upravljanje programa in njihovimi nacionalnimi sodelujočimi za vsak projekt.

| 10. | Združenje AAL po zaključku razpisa za zbiranje predlogov projektov v sodelovanju z nacionalnimi agencijami, imenovanimi za upravljanje programa, opravi centralizirano preverjanje upravičenosti. Preverjanje poteka na podlagi skupnih meril upravičenosti za program AAL, ki se objavijo skupaj z razpisom za zbiranje predlogov projektov. |
| --- | --- |

10.

Združenje AAL po zaključku razpisa za zbiranje predlogov projektov v sodelovanju z nacionalnimi agencijami, imenovanimi za upravljanje programa, opravi centralizirano preverjanje upravičenosti. Preverjanje poteka na podlagi skupnih meril upravičenosti za program AAL, ki se objavijo skupaj z razpisom za zbiranje predlogov projektov.

| 11. | Združenje AAL ob pomoči nacionalnih agencij za upravljanje programa preveri izpolnjevanje dodatnih nacionalnih meril upravičenosti, ki so določena v razpisih za zbiranje predlogov projektov. |
| --- | --- |

11.

Združenje AAL ob pomoči nacionalnih agencij za upravljanje programa preveri izpolnjevanje dodatnih nacionalnih meril upravičenosti, ki so določena v razpisih za zbiranje predlogov projektov.

| 12. | Nacionalna merila upravičenosti se nanašajo le na pravni in finančni status posameznih prijaviteljev, ne pa tudi na vsebino predloga, ter zadevajo naslednja vidika:






  12.1 | vrsta prijavitelja, vključno s pravnim statusom in namenom; |
| --- | --- | --- |

12.

Nacionalna merila upravičenosti se nanašajo le na pravni in finančni status posameznih prijaviteljev, ne pa tudi na vsebino predloga, ter zadevajo naslednja vidika:

12.1

vrsta prijavitelja, vključno s pravnim statusom in namenom;

| 12.2 | odgovornost in izvedljivost, vključno s finančno trdnostjo ter izpolnjevanjem davčnih in socialnih obveznosti. |
| --- | --- |

12.2

odgovornost in izvedljivost, vključno s finančno trdnostjo ter izpolnjevanjem davčnih in socialnih obveznosti.

| 13. | Upravičene predloge projektov oceni združenje AAL ob pomoči neodvisnih strokovnjakov na podlagi preglednih in skupnih meril za ocenjevanje, določenih v objavljenem razpisu za zbiranje predlogov, pripravi pa se seznam projektov, razvrščenih glede na točkovanje. Projekti se izberejo v skladu s to razvrstitvijo in glede na razpoložljiva sredstva. Navedena izbira je za sodelujoče države zavezujoča, ko jo sprejme generalna skupščina združenja AAL. |
| --- | --- |

13.

Upravičene predloge projektov oceni združenje AAL ob pomoči neodvisnih strokovnjakov na podlagi preglednih in skupnih meril za ocenjevanje, določenih v objavljenem razpisu za zbiranje predlogov, pripravi pa se seznam projektov, razvrščenih glede na točkovanje. Projekti se izberejo v skladu s to razvrstitvijo in glede na razpoložljiva sredstva. Navedena izbira je za sodelujoče države zavezujoča, ko jo sprejme generalna skupščina združenja AAL.

| 14. | Če sodelujoči v projektu ne izpolnjuje enega ali več nacionalnih meril upravičenosti ali če je ustrezni nacionalni proračun za obveznosti glede financiranja izčrpan, se lahko izvršni odbor združenja AAL odloči, da bi bilo treba ob pomoči neodvisnih strokovnjakov opraviti dodatno centralizirano neodvisno ocenjevanje zadevnega predloga, da se predlog oceni bodisi brez sodelovanja zadevnega sodelujočega bodisi z nadomestnim sodelujočim, če tako predlagajo sodelujoči v projektu. |
| --- | --- |

14.

Če sodelujoči v projektu ne izpolnjuje enega ali več nacionalnih meril upravičenosti ali če je ustrezni nacionalni proračun za obveznosti glede financiranja izčrpan, se lahko izvršni odbor združenja AAL odloči, da bi bilo treba ob pomoči neodvisnih strokovnjakov opraviti dodatno centralizirano neodvisno ocenjevanje zadevnega predloga, da se predlog oceni bodisi brez sodelovanja zadevnega sodelujočega bodisi z nadomestnim sodelujočim, če tako predlagajo sodelujoči v projektu.

| 15. | Pravna in finančna vprašanja, povezana s sodelujočimi v projektih, izbranih za financiranje, obravnava nacionalna agencija, imenovana za upravljanje programa. Uporabljajo se nacionalna upravna pravila in načela. |
| --- | --- |

15.

Pravna in finančna vprašanja, povezana s sodelujočimi v projektih, izbranih za financiranje, obravnava nacionalna agencija, imenovana za upravljanje programa. Uporabljajo se nacionalna upravna pravila in načela.

---

PRILOGA III

UPRAVLJANJE PROGRAMA AAL

Organizacijska struktura za program AAL je naslednja:

| 1. | Združenje AAL je namenska struktura za izvajanje, ki so jo ustanovile sodelujoče države. |
| --- | --- |

1.

Združenje AAL je namenska struktura za izvajanje, ki so jo ustanovile sodelujoče države.

| 2. | Združenje AAL je pristojno za vse dejavnosti programa AAL. Naloge združenja AAL vključujejo upravljanje pogodb in proračuna, razvoj letnih načrtov dela, organizacijo razpisov za zbiranje predlogov, izvajanje ocenjevanja in razvrščanje predlogov projektov za financiranje. |
| --- | --- |

2.

Združenje AAL je pristojno za vse dejavnosti programa AAL. Naloge združenja AAL vključujejo upravljanje pogodb in proračuna, razvoj letnih načrtov dela, organizacijo razpisov za zbiranje predlogov, izvajanje ocenjevanja in razvrščanje predlogov projektov za financiranje.

| 3. | Združenje AAL poleg tega nadzoruje in je pristojno za spremljanje projektov ter prenaša povezana plačila prispevkov Unije na nacionalne agencije, imenovane za upravljanje programa. Organizira tudi dejavnosti razširjanja informacij. |
| --- | --- |

3.

Združenje AAL poleg tega nadzoruje in je pristojno za spremljanje projektov ter prenaša povezana plačila prispevkov Unije na nacionalne agencije, imenovane za upravljanje programa. Organizira tudi dejavnosti razširjanja informacij.

| 4. | Združenje AAL upravlja generalna skupščina. Generalna skupščina je organ, ki sprejema odločitve o programu AAL. Imenuje člane izvršnega odbora in nadzoruje izvajanje programa AAL, vključno z odobritvijo strategije in letnih načrtov dela, dodeljevanjem nacionalnih sredstev za projekte in obravnavanjem prošenj za novo članstvo. Deluje na podlagi načela ena država – en glas. Odločitve se sprejemajo z navadno večino, razen odločitev o nasledstvu, sprejemu ali izključitvi članov ali razpustitvi združenja AAL, za katere se lahko v statutu združenja AAL določijo posebne zahteve glede glasovanja. |
| --- | --- |

4.

Združenje AAL upravlja generalna skupščina. Generalna skupščina je organ, ki sprejema odločitve o programu AAL. Imenuje člane izvršnega odbora in nadzoruje izvajanje programa AAL, vključno z odobritvijo strategije in letnih načrtov dela, dodeljevanjem nacionalnih sredstev za projekte in obravnavanjem prošenj za novo članstvo. Deluje na podlagi načela ena država – en glas. Odločitve se sprejemajo z navadno večino, razen odločitev o nasledstvu, sprejemu ali izključitvi članov ali razpustitvi združenja AAL, za katere se lahko v statutu združenja AAL določijo posebne zahteve glede glasovanja.

| 5. | Komisija ima na zasedanjih generalne skupščine združenja AAL status opazovalca in odobri letni načrt dela. Komisija je vabljena na vse sestanke združenja AAL in lahko sodeluje v razpravi. Vsi zadevni dokumenti, ki so razdeljeni v povezavi z generalno skupščino združenja AAL, se pošljejo Komisiji. |
| --- | --- |

5.

Komisija ima na zasedanjih generalne skupščine združenja AAL status opazovalca in odobri letni načrt dela. Komisija je vabljena na vse sestanke združenja AAL in lahko sodeluje v razpravi. Vsi zadevni dokumenti, ki so razdeljeni v povezavi z generalno skupščino združenja AAL, se pošljejo Komisiji.

| 6. | Izvršni odbor združenja AAL – ki ga sestavljajo vsaj predsednik, podpredsednik in zakladnik ter namestnik zakladnika – izvoli generalna skupščina združenja AAL za izpolnjevanje posebnih upravljavskih obveznosti, kot so načrtovanje proračuna, zaposlovanje in sklepanje pogodb. Izvršni odbor pravno zastopa združenje AAL in poroča generalni skupščini združenja AAL. |
| --- | --- |

6.

Izvršni odbor združenja AAL – ki ga sestavljajo vsaj predsednik, podpredsednik in zakladnik ter namestnik zakladnika – izvoli generalna skupščina združenja AAL za izpolnjevanje posebnih upravljavskih obveznosti, kot so načrtovanje proračuna, zaposlovanje in sklepanje pogodb. Izvršni odbor pravno zastopa združenje AAL in poroča generalni skupščini združenja AAL.

| 7. | Osrednja enota za upravljanje, ki je ustanovljena v okviru združenja AAL, je odgovorna za centralizirano upravljanje izvajanja programa AAL, pri čemer se usklajuje in tesno sodeluje z nacionalnimi agencijami za upravljanje programa, ki jih sodelujoče države pooblastijo za izvajanje dela, povezanega z upravljanjem projektov ter upravnimi in pravnimi vidiki za nacionalne sodelujoče v projektih, ter za zagotavljanje podpore pri ocenjevanju predlogov projektov in pogajanjih o njih. Osrednja enota za upravljanje in nacionalne agencije za upravljanje programa skupaj delujejo kot enota za upravljanje pod nadzorom združenja AAL. |
| --- | --- |

7.

Osrednja enota za upravljanje, ki je ustanovljena v okviru združenja AAL, je odgovorna za centralizirano upravljanje izvajanja programa AAL, pri čemer se usklajuje in tesno sodeluje z nacionalnimi agencijami za upravljanje programa, ki jih sodelujoče države pooblastijo za izvajanje dela, povezanega z upravljanjem projektov ter upravnimi in pravnimi vidiki za nacionalne sodelujoče v projektih, ter za zagotavljanje podpore pri ocenjevanju predlogov projektov in pogajanjih o njih. Osrednja enota za upravljanje in nacionalne agencije za upravljanje programa skupaj delujejo kot enota za upravljanje pod nadzorom združenja AAL.

| 8. | Združenje AAL ustanovi svetovalni odbor, ki združuje predstavnike industrije, uporabnike in druge ustrezne zainteresirane strani, pri čemer si prizadeva za ravnotežje med generacijami in spoloma. Svetovalni odbor združenju AAL daje priporočila o splošni programski strategiji za prednostne naloge in teme, ki jih je treba obravnavati v razpisih za zbiranje predlogov, ter v zvezi z drugimi zadevnimi ukrepi programa AAL. |
| --- | --- |

8.

Združenje AAL ustanovi svetovalni odbor, ki združuje predstavnike industrije, uporabnike in druge ustrezne zainteresirane strani, pri čemer si prizadeva za ravnotežje med generacijami in spoloma. Svetovalni odbor združenju AAL daje priporočila o splošni programski strategiji za prednostne naloge in teme, ki jih je treba obravnavati v razpisih za zbiranje predlogov, ter v zvezi z drugimi zadevnimi ukrepi programa AAL.

---

| 7.6.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 169/27 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 169/27

---

SKLEP št. 555/2014/EU EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 15. maja 2014

o udeležbi Unije pri evropskem meroslovnem raziskovalnem programu za inovacije in raziskave (program EMPIR), ki ga skupaj izvaja več držav članic

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 185 in drugega odstavka člena 188 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je v sporočilu z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020 – strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (v nadaljnjem besedilu: strategija Evropa 2020) poudarila potrebo po vzpostavitvi ugodnih pogojev za naložbe v znanje in inovacije, da bi se v Uniji dosegla pametna, trajnostna in vključujoča rast. Evropski parlament in Svet sta navedeno strategijo odobrila. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je v sporočilu z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020 – strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (v nadaljnjem besedilu: strategija Evropa 2020) poudarila potrebo po vzpostavitvi ugodnih pogojev za naložbe v znanje in inovacije, da bi se v Uniji dosegla pametna, trajnostna in vključujoča rast. Evropski parlament in Svet sta navedeno strategijo odobrila.

| (2) | Uredba (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3) je vzpostavila okvirni program za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 (v nadaljnjem besedilu: okvirni program Obzorje 2020). Namen okvirnega programa Obzorje 2020 je povečati učinek v zvezi z raziskavami in inovacijami s prispevanjem h krepitvi podpore javno-javnih partnerstev, vključno z udeležbo Unije v programih, ki jih izvaja več držav članic, v skladu s členom 185 Pogodbe o delovanju Evropske unije. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3) je vzpostavila okvirni program za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 (v nadaljnjem besedilu: okvirni program Obzorje 2020). Namen okvirnega programa Obzorje 2020 je povečati učinek v zvezi z raziskavami in inovacijami s prispevanjem h krepitvi podpore javno-javnih partnerstev, vključno z udeležbo Unije v programih, ki jih izvaja več držav članic, v skladu s členom 185 Pogodbe o delovanju Evropske unije.

| (3) | Cilji javno-javnih partnerstev bi morali biti razvoj tesnejših sinergij, izboljšanje usklajevanja ter preprečevanje nepotrebnega podvajanja z raziskovalnimi programi Unije ter mednarodnimi, nacionalnimi in regionalnimi raziskovalnimi programi, hkrati pa bi morala v celoti spoštovati splošna načela okvirnega programa Obzorje 2020, zlasti tista v zvezi z odprtostjo in preglednostjo. Poleg tega bi moral biti zagotovljen odprt dostop do znanstvenih publikacij. |
| --- | --- |

(3)

Cilji javno-javnih partnerstev bi morali biti razvoj tesnejših sinergij, izboljšanje usklajevanja ter preprečevanje nepotrebnega podvajanja z raziskovalnimi programi Unije ter mednarodnimi, nacionalnimi in regionalnimi raziskovalnimi programi, hkrati pa bi morala v celoti spoštovati splošna načela okvirnega programa Obzorje 2020, zlasti tista v zvezi z odprtostjo in preglednostjo. Poleg tega bi moral biti zagotovljen odprt dostop do znanstvenih publikacij.

| (4) | Skupnost je na podlagi Odločbe št. 912/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4), sklenila, da bo k Evropskemu meroslovnemu raziskovalnemu programu (v nadaljnjem besedilu: program EMRP) finančno prispevala enako kot sodelujoče države, vendar ne več kot 200 000 000 EUR, za čas trajanja sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013), ki je bil vzpostavljen s Sklepom št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5). |
| --- | --- |

(4)

Skupnost je na podlagi Odločbe št. 912/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4), sklenila, da bo k Evropskemu meroslovnemu raziskovalnemu programu (v nadaljnjem besedilu: program EMRP) finančno prispevala enako kot sodelujoče države, vendar ne več kot 200 000 000 EUR, za čas trajanja sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013), ki je bil vzpostavljen s Sklepom št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5).

| (5) | Komisija je aprila 2012 Evropskemu parlamentu in Svetu posredovala poročilo z vmesno oceno programa EMRP. To vmesno oceno je pripravil strokovni odbor tri leta po začetku programa. Splošno mnenje strokovnega odbora je bilo, da je program EMRP dobro voden skupni evropski raziskovalni program, ki je že dosegel sorazmerno visoko raven znanstvene in finančne integracije ter integracije na področju upravljanja. Vendar je strokovni odbor opozoril na njegovo omejeno uporabo v industriji, omejeno dostopnost za odlično znanost izven meroslovnih inštitutov in nezadostno krepitev zmogljivosti. Strokovni odbor je tudi menil, da bi z izvajanjem programa EMRP lahko ustvarili bolj vključujoče meroslovno raziskovalno področje v Evropi. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je aprila 2012 Evropskemu parlamentu in Svetu posredovala poročilo z vmesno oceno programa EMRP. To vmesno oceno je pripravil strokovni odbor tri leta po začetku programa. Splošno mnenje strokovnega odbora je bilo, da je program EMRP dobro voden skupni evropski raziskovalni program, ki je že dosegel sorazmerno visoko raven znanstvene in finančne integracije ter integracije na področju upravljanja. Vendar je strokovni odbor opozoril na njegovo omejeno uporabo v industriji, omejeno dostopnost za odlično znanost izven meroslovnih inštitutov in nezadostno krepitev zmogljivosti. Strokovni odbor je tudi menil, da bi z izvajanjem programa EMRP lahko ustvarili bolj vključujoče meroslovno raziskovalno področje v Evropi.

| (6) | V skladu s Sklepom Sveta 2013/743/EU (6) Obzorje 2020, se program EMRP lahko dodatno podpre. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s Sklepom Sveta 2013/743/EU (6) Obzorje 2020, se program EMRP lahko dodatno podpre.

| (7) | Evropski meroslovni program za inovacije in raziskave (v nadaljnjem besedilu: program EMPIR), usklajen s strategijo Evropa 2020 in njenimi vodilnimi pobudami, zlasti pobudami „Unija inovacij“, „Evropska digitalna agenda“, „Evropa, gospodarna z viri“ in „Industrijska politika za dobo globalizacije“, bo bolj ambiciozen in vključujoč program, ki ga bo za obdobje desetih let (2014–2024) izvajalo 28 sodelujočih držav. Kot del izboljšav predhodnega programa bo program EMPIR vključeval dejavnosti v zvezi z inovacijami in uporabo v industriji, raziskavami za namene norm, standardizacije in ureditve ter krepitvijo zmogljivosti. |
| --- | --- |

(7)

Evropski meroslovni program za inovacije in raziskave (v nadaljnjem besedilu: program EMPIR), usklajen s strategijo Evropa 2020 in njenimi vodilnimi pobudami, zlasti pobudami „Unija inovacij“, „Evropska digitalna agenda“, „Evropa, gospodarna z viri“ in „Industrijska politika za dobo globalizacije“, bo bolj ambiciozen in vključujoč program, ki ga bo za obdobje desetih let (2014–2024) izvajalo 28 sodelujočih držav. Kot del izboljšav predhodnega programa bo program EMPIR vključeval dejavnosti v zvezi z inovacijami in uporabo v industriji, raziskavami za namene norm, standardizacije in ureditve ter krepitvijo zmogljivosti.

| (8) | Sodelujoče države nameravajo prispevati k izvajanju programa EMPIR v obdobju, ki ga ta program zajema, in sicer obdobje 2014–2024. Da bi se upoštevalo trajanje okvirnega programa Obzorje 2020, bi bilo treba najpozneje do 31. decembra 2020 objaviti razpise za zbiranje predlogov v okviru programa EMPIR. V ustrezno utemeljenih primerih je mogoče razpise za zbiranje predlogov objaviti do 31. decembra 2021. |
| --- | --- |

(8)

Sodelujoče države nameravajo prispevati k izvajanju programa EMPIR v obdobju, ki ga ta program zajema, in sicer obdobje 2014–2024. Da bi se upoštevalo trajanje okvirnega programa Obzorje 2020, bi bilo treba najpozneje do 31. decembra 2020 objaviti razpise za zbiranje predlogov v okviru programa EMPIR. V ustrezno utemeljenih primerih je mogoče razpise za zbiranje predlogov objaviti do 31. decembra 2021.

| (9) | Dejavnosti programa EMPIR bi morale biti skladne s cilji in prednostnimi nalogami na področju raziskav in inovacij okvirnega programa Obzorje 2020 ter splošnimi načeli in pogoji iz člena 26 Uredbe (EU) št. 1291/2013. |
| --- | --- |

(9)

Dejavnosti programa EMPIR bi morale biti skladne s cilji in prednostnimi nalogami na področju raziskav in inovacij okvirnega programa Obzorje 2020 ter splošnimi načeli in pogoji iz člena 26 Uredbe (EU) št. 1291/2013.

| (10) | Treba bi bilo določiti zgornjo mejo finančnega prispevka Unije v programu EMPIR za čas trajanja okvirnega programa Obzorje 2020. V okviru te zgornje omejitve bi moral biti prispevek Unije enak prispevku sodelujočih držav v programu EMPIR, da bi dosegli močan učinek vzvoda in zagotovili večje združevanje programov sodelujočih držav. |
| --- | --- |

(10)

Treba bi bilo določiti zgornjo mejo finančnega prispevka Unije v programu EMPIR za čas trajanja okvirnega programa Obzorje 2020. V okviru te zgornje omejitve bi moral biti prispevek Unije enak prispevku sodelujočih držav v programu EMPIR, da bi dosegli močan učinek vzvoda in zagotovili večje združevanje programov sodelujočih držav.

| (11) | V skladu s cilji Uredbe (EU) št. 1291/2013 bi morale biti do sodelovanja v programu EMPIR upravičene vse države članice in vse države, pridružene okvirnemu programu Obzorje 2020. |
| --- | --- |

(11)

V skladu s cilji Uredbe (EU) št. 1291/2013 bi morale biti do sodelovanja v programu EMPIR upravičene vse države članice in vse države, pridružene okvirnemu programu Obzorje 2020.

| (12) | Finančni prispevek Unije bi moral biti pogojen s formalnimi zavezami sodelujočih držav, da bodo prispevale k izvajanju programa EMPIR, in njihovo izpolnitvijo. Prispevki sodelujočih držav k programu EMPIR bi morali vključevati prispevek za upravne stroške pod zgornjo mejo 5 % proračuna programa EMPIR. Sodelujoče države bi se morale zavezati, da bodo po potrebi povečale svoj prispevek k programu EMPIR z oblikovanjem rezervnih finančnih zmogljivosti v višini 50 % svoje zaveze, da bi zagotovile sposobnost financiranja svojih nacionalnih subjektov, nacionalne meroslovne inštitute (v nadaljnjem besedilu: NMI) in imenovane inštitute (v nadaljnjem besedilu: DI), ki sodelujejo v izbranih projektih. |
| --- | --- |

(12)

Finančni prispevek Unije bi moral biti pogojen s formalnimi zavezami sodelujočih držav, da bodo prispevale k izvajanju programa EMPIR, in njihovo izpolnitvijo. Prispevki sodelujočih držav k programu EMPIR bi morali vključevati prispevek za upravne stroške pod zgornjo mejo 5 % proračuna programa EMPIR. Sodelujoče države bi se morale zavezati, da bodo po potrebi povečale svoj prispevek k programu EMPIR z oblikovanjem rezervnih finančnih zmogljivosti v višini 50 % svoje zaveze, da bi zagotovile sposobnost financiranja svojih nacionalnih subjektov, nacionalne meroslovne inštitute (v nadaljnjem besedilu: NMI) in imenovane inštitute (v nadaljnjem besedilu: DI), ki sodelujejo v izbranih projektih.

| (13) | Za skupno izvajanje programa EMPIR je potrebna izvedbena struktura. Sodelujoče države so se dogovorile o izvedbeni strukturi za program EMRP in v letu 2007 ustanovile EURAMET e.V. (v nadaljnjem besedilu: EURAMET), evropsko regionalno organizacijo za meroslovje, ki je v skladu z nemškim pravom nepridobitno združenje. EURAMET ima tudi naloge in obveznosti, ki se nanašajo na širšo evropsko in svetovno harmonizacijo meroslovja. Članstvo v EURAMET je omogočeno vsem evropskim NMI, ki so lahko člani, in DI, ki so lahko pridruženi člani. Članstvo v EURAMET ni pogojeno z obstojem nacionalnih meroslovnih raziskovalnih programov. Glede na to, da se je v skladu s poročilom o vmesni oceni programa EMRP upravljavska struktura EURAMET pri izvajanju programa EMRP izkazala za učinkovito in zelo kakovostno, bi bilo treba EURAMET uporabiti tudi za izvajanje programa EMPIR. EURAMET bi zato moral biti prejemnik finančnega prispevka Unije. |
| --- | --- |

(13)

Za skupno izvajanje programa EMPIR je potrebna izvedbena struktura. Sodelujoče države so se dogovorile o izvedbeni strukturi za program EMRP in v letu 2007 ustanovile EURAMET e.V. (v nadaljnjem besedilu: EURAMET), evropsko regionalno organizacijo za meroslovje, ki je v skladu z nemškim pravom nepridobitno združenje. EURAMET ima tudi naloge in obveznosti, ki se nanašajo na širšo evropsko in svetovno harmonizacijo meroslovja. Članstvo v EURAMET je omogočeno vsem evropskim NMI, ki so lahko člani, in DI, ki so lahko pridruženi člani. Članstvo v EURAMET ni pogojeno z obstojem nacionalnih meroslovnih raziskovalnih programov. Glede na to, da se je v skladu s poročilom o vmesni oceni programa EMRP upravljavska struktura EURAMET pri izvajanju programa EMRP izkazala za učinkovito in zelo kakovostno, bi bilo treba EURAMET uporabiti tudi za izvajanje programa EMPIR. EURAMET bi zato moral biti prejemnik finančnega prispevka Unije.

| (14) | Za dosego ciljev programa EMPIR bi moral EURAMET zagotavljati finančno podporo, predvsem v obliki nepovratnih sredstev za sodelujoče za ukrepe, izbrane na ravni EURAMET. Te ukrepe bi bilo treba izbrati z razpisi za zbiranje predlogov, za katere je odgovoren EURAMET. Razvrstitev bi morala biti zavezujoča za izbiro predlogov ter za dodelitev sredstev iz finančnega prispevka Unije in prispevkov sodelujočih držav članic za projekte programa EMPIR. |
| --- | --- |

(14)

Za dosego ciljev programa EMPIR bi moral EURAMET zagotavljati finančno podporo, predvsem v obliki nepovratnih sredstev za sodelujoče za ukrepe, izbrane na ravni EURAMET. Te ukrepe bi bilo treba izbrati z razpisi za zbiranje predlogov, za katere je odgovoren EURAMET. Razvrstitev bi morala biti zavezujoča za izbiro predlogov ter za dodelitev sredstev iz finančnega prispevka Unije in prispevkov sodelujočih držav članic za projekte programa EMPIR.

| (15) | S finančnim prispevkom Unije bi bilo treba upravljati v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja ter z zadevnimi pravili o posrednem upravljanju iz Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (7) in Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1268/2012 (8). |
| --- | --- |

(15)

S finančnim prispevkom Unije bi bilo treba upravljati v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja ter z zadevnimi pravili o posrednem upravljanju iz Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (7) in Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1268/2012 (8).

| (16) | Za zaščito finančnih interesov Unije bi morala Komisija imeti pravico zmanjšati, začasno ustaviti ali prekiniti finančni prispevek Unije, če se program EMPIR izvaja neustrezno, delno ali z zamudo ali če sodelujoče države k financiranju programa EMPIR ne prispevajo ali če prispevajo deloma ali z zamudo. Navedene pravice bi morale biti zagotovljene v sporazumu o prenosu pooblastil, sklenjenim med Unijo in EURAMET. |
| --- | --- |

(16)

Za zaščito finančnih interesov Unije bi morala Komisija imeti pravico zmanjšati, začasno ustaviti ali prekiniti finančni prispevek Unije, če se program EMPIR izvaja neustrezno, delno ali z zamudo ali če sodelujoče države k financiranju programa EMPIR ne prispevajo ali če prispevajo deloma ali z zamudo. Navedene pravice bi morale biti zagotovljene v sporazumu o prenosu pooblastil, sklenjenim med Unijo in EURAMET.

| (17) | Zaradi poenostavitve bi bilo treba za vse strani zmanjšati upravna bremena. Izogibati bi se bilo treba dvojnim revizijam ter nesorazmernemu dokumentiranju in poročanju. Pri izvajanju revizij bi bilo treba, če je to primerno, upoštevati posebnosti nacionalnih programov. |
| --- | --- |

(17)

Zaradi poenostavitve bi bilo treba za vse strani zmanjšati upravna bremena. Izogibati bi se bilo treba dvojnim revizijam ter nesorazmernemu dokumentiranju in poročanju. Pri izvajanju revizij bi bilo treba, če je to primerno, upoštevati posebnosti nacionalnih programov.

| (18) | Revizije prejemnikov finančnih sredstev Unije, zagotovljenih v skladu s tem sklepom, bi morali zagotavljati zmanjšanje upravnega bremena, v skladu z Uredbo (EU) št. 1291/2013. |
| --- | --- |

(18)

Revizije prejemnikov finančnih sredstev Unije, zagotovljenih v skladu s tem sklepom, bi morali zagotavljati zmanjšanje upravnega bremena, v skladu z Uredbo (EU) št. 1291/2013.

| (19) | Sodelovanje v posrednih ukrepih, ki se financirajo iz programa EMPIR, ureja Uredba (EU) št. 1290/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (9) ter razširjanje njegovih rezultatov. Vendar je treba zaradi specifičnih operativnih potreb programa EMPIR zagotoviti odstopanja od navedene uredbe v skladu s členom 1(3) navedene uredbe. |
| --- | --- |

(19)

Sodelovanje v posrednih ukrepih, ki se financirajo iz programa EMPIR, ureja Uredba (EU) št. 1290/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (9) ter razširjanje njegovih rezultatov. Vendar je treba zaradi specifičnih operativnih potreb programa EMPIR zagotoviti odstopanja od navedene uredbe v skladu s členom 1(3) navedene uredbe.

| (20) | Prispevek sodelujočih držav predstavlja zlasti institucionalno financiranje NMI in DI, ki sodelujejo v izbranih projektih. Prispevek sodelujočih držav bi moral obsegati tudi denarni prispevek za upravne stroške programa EMPIR. Delež prispevka Unije bi bilo treba dodeliti tudi subjektom, ki niso NMI in DI ter sodelujejo v izbranih projektih. Z izračunom finančnega prispevka Unije za NMI in DI, ki sodelujejo v projektih programa EMPIR, bi bilo treba zagotoviti, da prispevek Unije k programu EMPIR ne presega prispevka sodelujočih držav. Glede na to, da institucionalno financiranje, ki ga sodelujoče države namenijo NMI in DI, ustreza režijskim stroškom, dodeljenim projektom iz programa EMPIR, ki se ne povrnejo s prispevkom Unije, bi bilo treba pavšal za financiranje upravičenih posrednih stroškov NMI in DI prilagoditi v primerjavi s pavšalom, določenim v Uredbi (EU) št. 1290/2013. Ta pavšal za financiranje upravičenih posrednih stroškov NMI in DI bi bilo treba določiti na podlagi celotnih posrednih stroškov, ki jih NMI in DI, sodelujoči v projektih programa EMRP, prijavijo kot upravičene in so stabilni ter predstavljajo zanesljivo oceno posrednih stroškov, ki so nastali v NMI in DI, sodelujočih v projektih programa EMPIR. Ker ti posredni stroški znašajo 140 % skupnih neposrednih upravičenih stroškov NMI in DI, razen neposrednih upravičenih stroškov za podizvajalce in brezplačne nedenarne prispevke, ki se ne porabijo v prostorih teh upravičencev, bi moral biti pavšal za financiranje posrednih stroškov NMI in DI v skladu z Uredbo (EU) št. 1290/2013 znižan s 25 % na 5 %. Zato je primerno zagotoviti odstopanje od člena 29 navedene uredbe za NMI in DI. Ostali subjekti, ki sodelujejo v projektih programa EMPIR, bi morali biti financirani v skladu z navedeno uredbo. |
| --- | --- |

(20)

Prispevek sodelujočih držav predstavlja zlasti institucionalno financiranje NMI in DI, ki sodelujejo v izbranih projektih. Prispevek sodelujočih držav bi moral obsegati tudi denarni prispevek za upravne stroške programa EMPIR. Delež prispevka Unije bi bilo treba dodeliti tudi subjektom, ki niso NMI in DI ter sodelujejo v izbranih projektih. Z izračunom finančnega prispevka Unije za NMI in DI, ki sodelujejo v projektih programa EMPIR, bi bilo treba zagotoviti, da prispevek Unije k programu EMPIR ne presega prispevka sodelujočih držav. Glede na to, da institucionalno financiranje, ki ga sodelujoče države namenijo NMI in DI, ustreza režijskim stroškom, dodeljenim projektom iz programa EMPIR, ki se ne povrnejo s prispevkom Unije, bi bilo treba pavšal za financiranje upravičenih posrednih stroškov NMI in DI prilagoditi v primerjavi s pavšalom, določenim v Uredbi (EU) št. 1290/2013. Ta pavšal za financiranje upravičenih posrednih stroškov NMI in DI bi bilo treba določiti na podlagi celotnih posrednih stroškov, ki jih NMI in DI, sodelujoči v projektih programa EMRP, prijavijo kot upravičene in so stabilni ter predstavljajo zanesljivo oceno posrednih stroškov, ki so nastali v NMI in DI, sodelujočih v projektih programa EMPIR. Ker ti posredni stroški znašajo 140 % skupnih neposrednih upravičenih stroškov NMI in DI, razen neposrednih upravičenih stroškov za podizvajalce in brezplačne nedenarne prispevke, ki se ne porabijo v prostorih teh upravičencev, bi moral biti pavšal za financiranje posrednih stroškov NMI in DI v skladu z Uredbo (EU) št. 1290/2013 znižan s 25 % na 5 %. Zato je primerno zagotoviti odstopanje od člena 29 navedene uredbe za NMI in DI. Ostali subjekti, ki sodelujejo v projektih programa EMPIR, bi morali biti financirani v skladu z navedeno uredbo.

| (21) | Razpisi za zbiranje predlogov v okviru programa EMPIR bi morali biti prav tako objavljeni na enotnem portalu za udeležence, pa tudi z drugimi sredstvi elektronskega razširjanja, ki jih upravlja Komisija, iz okvirnega programa Obzorje 2020. |
| --- | --- |

(21)

Razpisi za zbiranje predlogov v okviru programa EMPIR bi morali biti prav tako objavljeni na enotnem portalu za udeležence, pa tudi z drugimi sredstvi elektronskega razširjanja, ki jih upravlja Komisija, iz okvirnega programa Obzorje 2020.

| (22) | Med pripravo vmesne ocene programa EMPIR bi bilo treba ustreznost modela financiranja ponovno oceniti z vidika načela ujemanja sredstev Unije in drugih sredstev. |
| --- | --- |

(22)

Med pripravo vmesne ocene programa EMPIR bi bilo treba ustreznost modela financiranja ponovno oceniti z vidika načela ujemanja sredstev Unije in drugih sredstev.

| (23) | Finančne interese Unije bi bilo treba v celotnem ciklusu odhodkov zaščititi s sorazmernimi ukrepi, med katerimi so preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje nepravilnosti, izterjava izgubljenih, napačno plačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi upravne in denarne kazni v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012. |
| --- | --- |

(23)

Finančne interese Unije bi bilo treba v celotnem ciklusu odhodkov zaščititi s sorazmernimi ukrepi, med katerimi so preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje nepravilnosti, izterjava izgubljenih, napačno plačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi upravne in denarne kazni v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012.

| (24) | Komisija bi morala pripraviti vmesno oceno, s katero bi ocenila zlasti kakovost in učinkovitost programa EMPIR ter napredek, dosežen pri izpolnjevanju zastavljenih ciljev, in končno oceno ter pripraviti poročilo o teh ocenah. |
| --- | --- |

(24)

Komisija bi morala pripraviti vmesno oceno, s katero bi ocenila zlasti kakovost in učinkovitost programa EMPIR ter napredek, dosežen pri izpolnjevanju zastavljenih ciljev, in končno oceno ter pripraviti poročilo o teh ocenah.

| (25) | Na zahtevo Komisije bi morali EURAMET in sodelujoče države posredovati vse informacije, ki jih mora Komisija vključiti v poročilo o oceni programa EMPIR. |
| --- | --- |

(25)

Na zahtevo Komisije bi morali EURAMET in sodelujoče države posredovati vse informacije, ki jih mora Komisija vključiti v poročilo o oceni programa EMPIR.

| (26) | Cilj tega sklepa je sodelovanje Unije v programu EMPIR, in sicer za podporo pri zagotavljanju primernih, integriranih in namenskih meroslovnih rešitev ter oblikovanje integriranega evropskega meroslovnega raziskovalnega sistema s kritično maso in dejavnim sodelovanjem na regionalni, nacionalni, evropski in mednarodni ravni, česar države članice same ne morejo zadovoljivo doseči. Zaradi obsega in zapletenosti meroslovnih zahtev so potrebne naložbe, ki presegajo osnovne raziskovalne proračune NMI in njihovih DI. Odličnost, potrebna za raziskave in razvoj najnaprednejših meroslovnih rešitev, sega prek nacionalnih meja, zato je ne moremo iskati samo na nacionalni ravni. Ker je ta cilj zato mogoče lažje doseči na ravni Unije s povezavo nacionalnih prizadevanj v dosleden evropski pristop, z združevanjem razdrobljenih nacionalnih raziskovalnih programov, s pomočjo pri zasnovi skupnih čezmejnih strategij raziskovanja in financiranja ter z doseganjem kritične mase potrebnih akterjev in naložb, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta sklep ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja – |
| --- | --- |

(26)

Cilj tega sklepa je sodelovanje Unije v programu EMPIR, in sicer za podporo pri zagotavljanju primernih, integriranih in namenskih meroslovnih rešitev ter oblikovanje integriranega evropskega meroslovnega raziskovalnega sistema s kritično maso in dejavnim sodelovanjem na regionalni, nacionalni, evropski in mednarodni ravni, česar države članice same ne morejo zadovoljivo doseči. Zaradi obsega in zapletenosti meroslovnih zahtev so potrebne naložbe, ki presegajo osnovne raziskovalne proračune NMI in njihovih DI. Odličnost, potrebna za raziskave in razvoj najnaprednejših meroslovnih rešitev, sega prek nacionalnih meja, zato je ne moremo iskati samo na nacionalni ravni. Ker je ta cilj zato mogoče lažje doseči na ravni Unije s povezavo nacionalnih prizadevanj v dosleden evropski pristop, z združevanjem razdrobljenih nacionalnih raziskovalnih programov, s pomočjo pri zasnovi skupnih čezmejnih strategij raziskovanja in financiranja ter z doseganjem kritične mase potrebnih akterjev in naložb, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta sklep ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sodelovanje v evropskem meroslovnem programu za inovacije in raziskave

1.   Unija sodeluje v evropskem meroslovnem programu za inovacije in raziskave (v nadaljnjem besedilu: program EMPIR), ki ga v skladu s pogoji iz tega sklepa skupaj izvajajo Avstrija, Belgija, Bolgarija, Bosna in Hercegovina, Češka, Danska, Estonija, Finska, Francija, Grčija, Hrvaška, Irska, Italija, Madžarska, Nemčija, Nizozemska, Norveška, Poljska, Portugalska, Romunija, Slovaška, Slovenija, Srbija, Španija, Švedska, Švica, Turčija in Združeno kraljestvo (v nadaljnjem besedilu: sodelujoče države).

2.   V programu EMPIR lahko sodeluje katera koli država članica, ki ni na seznamu iz odstavka 1, in katera koli druga država, pridružena okvirnemu programu Obzorje 2020, če izpolnjuje pogoj iz točke (c) člena 3(1) tega sklepa. Če izpolnjujejo pogoj iz točke (c) člena 3(1) tega sklepa, se za namene tega sklepa obravnavajo kot sodelujoče države.

Člen 2

Finančni prispevek Unije

1.   Finančni prispevek Unije, vključno s sredstvi iz odobritev Efte, za program EMPIR znaša do 300 000 000 EUR. Finančni prispevek Unije se plača s sredstvi iz odobritev iz splošnega proračuna Unije, ki so dodeljena zadevnim delom posebnega programa za izvajanje okvirnega programa Obzorje 2020, ustanovljenega s Sklepom 2013/743/EU, v skladu s točko (c)(vi) člena 58(1) in členoma 60 in 61 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 ter zlasti s sredstvi iz dela II „Vodilni položaj v industriji“ in dela III „Družbeni izzivi“.

2.   Brez preseganja zneska iz odstavka 1 je finančni prispevek Unije enak prispevkom sodelujočih držav za program EMPIR, pri čemer se ne upoštevajo prispevki sodelujočih držav za upravne stroške, ki presegajo 5 % proračuna programa EMPIR.

3.   Finančni prispevek Unije se ne uporablja za kritje upravnih stroškov programa EMPIR.

Člen 3

Pogoji za finančni prispevek Unije

1.   Finančni prispevek Unije je pogojen z naslednjim:

| (a) | sodelujoče države morajo izkazati, da je program EMPIR vzpostavljen v skladu s prilogama I in II; |
| --- | --- |

(a)

sodelujoče države morajo izkazati, da je program EMPIR vzpostavljen v skladu s prilogama I in II;

| (b) | sodelujoče države ali NMI, ki so jih imenovale sodelujoče države, morajo imenovati EURAMET e.V. (v nadaljnjem besedilu: EURAMET) kot strukturo, ki je odgovorna za izvajanje programa EMPIR ter prejemanje, dodeljevanje in spremljanje finančnega prispevka Unije; |
| --- | --- |

(b)

sodelujoče države ali NMI, ki so jih imenovale sodelujoče države, morajo imenovati EURAMET e.V. (v nadaljnjem besedilu: EURAMET) kot strukturo, ki je odgovorna za izvajanje programa EMPIR ter prejemanje, dodeljevanje in spremljanje finančnega prispevka Unije;

| (c) | vsaka sodelujoča država se mora zavezati, da bo prispevala k financiranju programa EMPIR in oblikovala rezervne finančne zmogljivosti v višini 50 % zneska prevzete obveznosti; |
| --- | --- |

(c)

vsaka sodelujoča država se mora zavezati, da bo prispevala k financiranju programa EMPIR in oblikovala rezervne finančne zmogljivosti v višini 50 % zneska prevzete obveznosti;

| (d) | EURAMET mora izkazati, da je zmožna izvajati program EMPIR, vključno s prejemanjem, dodeljevanjem in spremljanjem finančnega prispevka Unije v okviru posrednega upravljanja proračuna Unije v skladu s členi 58, 60 in 61 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, ter |
| --- | --- |

(d)

EURAMET mora izkazati, da je zmožna izvajati program EMPIR, vključno s prejemanjem, dodeljevanjem in spremljanjem finančnega prispevka Unije v okviru posrednega upravljanja proračuna Unije v skladu s členi 58, 60 in 61 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, ter

| (e) | vzpostaviti je treba model upravljanja programa EMPIR v skladu s Prilogo III. |
| --- | --- |

(e)

vzpostaviti je treba model upravljanja programa EMPIR v skladu s Prilogo III.

2.   Med izvajanjem programa EMPIR je finančni prispevek Unije pogojen z naslednjim:

| (a) | EURAMET mora izpolnjevati cilje programa EMPIR iz Priloge I in izvajati dejavnosti iz Priloge II v skladu s pravili o sodelovanju in razširjanju iz člena 5; |
| --- | --- |

(a)

EURAMET mora izpolnjevati cilje programa EMPIR iz Priloge I in izvajati dejavnosti iz Priloge II v skladu s pravili o sodelovanju in razširjanju iz člena 5;

| (b) | vzdrževati je treba ustrezen in učinkovit model upravljanja v skladu s Prilogo III; |
| --- | --- |

(b)

vzdrževati je treba ustrezen in učinkovit model upravljanja v skladu s Prilogo III;

| (c) | EURAMET mora izpolnjevati zahteve o poročanju iz člena 60(5) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, in |
| --- | --- |

(c)

EURAMET mora izpolnjevati zahteve o poročanju iz člena 60(5) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, in

| (d) | izpolniti je treba zaveze iz točke (c) odstavka 1 tega člena. |
| --- | --- |

(d)

izpolniti je treba zaveze iz točke (c) odstavka 1 tega člena.

Člen 4

Prispevki sodelujočih držav

Prispevki sodelujočih držav so sestavljeni iz:

| (a) | prispevkov iz institucionalnega financiranja NMI in DI, ki sodelujejo v projektih programa EMPIR; |
| --- | --- |

(a)

prispevkov iz institucionalnega financiranja NMI in DI, ki sodelujejo v projektih programa EMPIR;

| (b) | finančnih prispevkov za upravne stroške programa EMPIR. |
| --- | --- |

(b)

finančnih prispevkov za upravne stroške programa EMPIR.

Člen 5

Pravila o sodelovanju in razširjanju

1.   Za namene Uredbe (EU) št. 1290/2013 je EURAMET organ za financiranje in zagotavlja finančno podporo posrednim ukrepom v skladu s Prilogo II k temu sklepu.

2.   Z odstopanjem od člena 29(1) Uredbe (EU) št. 1290/2013 se posredni upravičeni stroški NMI in DI, ki sodelujejo v projektih, financiranih s programom EMPIR, določijo z uporabo pavšala v višini 5 % skupnih neposrednih upravičenih stroškov, pri čemer se ne upoštevajo neposredni upravičeni stroški za podizvajalce in stroški virov, ki jih dajo na razpolago tretje strani in se ne uporabljajo v prostorih upravičencev, ter finančna podpora tretjim stranem.

3.   Vmesna ocena programa EMPIR iz člena 12 vključuje oceno celotnih posrednih stroškov NMI in DI, ki sodelujejo v projektih programa EMPIR, in pripadajočega institucionalnega financiranja.

4.   Na podlagi te ocene in za namene člena 2(2) lahko EURAMET prilagodi pavšal iz odstavka 2 tega člena.

5.   Če to ne zadostuje, lahko EURAMET z odstopanjem od člena 28(3) Uredbe (EU) št. 1290/2013 uporabi nižjo stopnjo za povračilo upravičenih stroškov NMI in DI, ki sodelujejo v projektih, financiranih s programom EMPIR.

Člen 6

Izvajanje programa EMPIR

1.   Program EMPIR se izvaja na podlagi letnih delovnih načrtov.

2.   EURAMET zagotavlja finančno pomoč predvsem v obliki nepovratnih sredstev za sodelujoče, ki se dodeli prek razpisov za zbiranje predlogov.

Preden se opredelijo področja vsakega razpisa za zbiranje predlogov, EURAMET povabi zainteresirane posameznike ali organizacije iz meroslovne raziskovalne skupnosti in uporabnike, da predlagajo morebitna področja za raziskovanje.

Člen 7

Sporazumi med Unijo in EURAMET

1.   Če je predhodna ocena EURAMET v skladu s členom 61(1) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 pozitivna, Komisija v imenu Unije z EURAMET sklene sporazum o prenosu pooblastil in letne sporazume o prenosu sredstev.

2.   Sporazum o prenosu pooblastil iz odstavka 1 se sklene v skladu s členom 58(3) ter členoma 60 in 61 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 ter členom 40 Delegirane uredbe (EU) št. 1268/2012. Določa tudi naslednje:

| (a) | zahteve za prispevek EURAMET v zvezi s kazalniki uspešnosti iz Priloge II k Sklepu 2013/743/EU; |
| --- | --- |

(a)

zahteve za prispevek EURAMET v zvezi s kazalniki uspešnosti iz Priloge II k Sklepu 2013/743/EU;

| (b) | zahteve za prispevek EURAMET v zvezi s spremljanjem iz Priloge III k Sklepu 2013/743/EU; |
| --- | --- |

(b)

zahteve za prispevek EURAMET v zvezi s spremljanjem iz Priloge III k Sklepu 2013/743/EU;

| (c) | posebne kazalnike uspešnosti za delovanje EURAMET; |
| --- | --- |

(c)

posebne kazalnike uspešnosti za delovanje EURAMET;

| (d) | zahteve za EURAMET glede zagotavljanja informacij o upravnih stroških in podrobnih zneskih za izvajanje programa EMPIR; |
| --- | --- |

(d)

zahteve za EURAMET glede zagotavljanja informacij o upravnih stroških in podrobnih zneskih za izvajanje programa EMPIR;

| (e) | ureditev zagotavljanja potrebnih podatkov, da lahko Komisija izpolni svoje obveznosti glede razširjanja in poročanja. |
| --- | --- |

(e)

ureditev zagotavljanja potrebnih podatkov, da lahko Komisija izpolni svoje obveznosti glede razširjanja in poročanja.

| (f) | določbe o objavi razpisov za zbiranje predlogov v okviru programa EMPIR, zlasti na enotnem portalu za udeležence, pa tudi z drugimi sredstvi elektronskega razširjanja, ki jih upravlja Komisija, iz okvirnega programa Obzorje 2020. |
| --- | --- |

(f)

določbe o objavi razpisov za zbiranje predlogov v okviru programa EMPIR, zlasti na enotnem portalu za udeležence, pa tudi z drugimi sredstvi elektronskega razširjanja, ki jih upravlja Komisija, iz okvirnega programa Obzorje 2020.

Člen 8

Prekinitev, zmanjšanje ali začasna ustavitev finančnega prispevka Unije

Če se program EMPIR ne izvaja ali se izvaja neustrezno, delno ali z zamudo, lahko Komisija prekine, sorazmerno zmanjša ali začasno ustavi finančni prispevek Unije glede na dejansko izvajanje programa EMPIR.

Če sodelujoče države ne prispevajo k financiranju programa EMPIR ali prispevajo delno ali z zamudo, lahko Komisija prekine, sorazmerno zmanjša ali začasno ustavi finančni prispevek Unije, pri čemer upošteva znesek financiranja, ki so ga sodelujoče države namenile za izvajanje programa EMPIR.

Člen 9

Naknadne revizije

1.   Naknadne revizije odhodkov za posredne ukrepe opravi EURAMET v skladu s členom 29 Uredbe (EU) št. 1291/2013.

2.   Komisija lahko odloči, da revizije iz odstavka 1 opravi sama. V takih primerih to stori v skladu s pravili, ki se uporabljajo, zlasti določbami uredb (EU, Euratom) št. 966/2012, (EU) št. 1290/2013 in (EU) št. 1291/2013.

Člen 10

Zaščita finančnih interesov Unije

1.   Komisija sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovi, da so pri izvajanju ukrepov, ki se financirajo na podlagi tega sklepa, finančni interesi Evropske unije zaščiteni z izvajanjem preventivnih ukrepov proti goljufijam, korupciji in kakršnemu koli drugemu protipravnemu ravnanju ter z učinkovitim preverjanjem, ob odkritju nepravilnosti pa z izterjavo nepravilno izplačanih zneskov ter po potrebi z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi upravnimi in denarnimi kaznimi.

2.   EURAMET odobri osebju Komisije in drugim osebam, ki jih ta pooblasti, ter Računskemu sodišču dostop do objektov in prostorov ter vseh informacij, vključno z informacijami v elektronski obliki, ki so potrebne za izvedbo njihovih revizij.

3.   Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) lahko v skladu z določbami in postopki iz Uredbe Sveta (Euratom, ES) No 2185/96 (10) in Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (11) opravi preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali v zvezi s sporazumom ali odločbo o nepovratnih sredstvih ali pogodbo, ki se financira na podlagi tega sklepa, obstajajo primeri goljufij, korupcije ali drugih nezakonitih ravnanj, ki škodijo finančnim interesom Unije.

4.   Pogodbe, sporazumi in odločbe o nepovratnih sredstvih, ki izhajajo iz izvajanja tega sklepa, vsebujejo določbe, ki izrecno pooblaščajo Komisijo, EURAMET, Računsko sodišče in OLAF, da v skladu s svojimi pristojnostmi opravljajo takšne revizije in preiskave.

5.   Sodelujoče države pri izvajanju programa EMPIR sprejmejo zakonodajne, regulativne, upravne in druge ukrepe, potrebne za zaščito finančnih interesov Unije, zlasti za zagotovitev popolne izterjave vseh zneskov, dolgovanih Uniji, v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 in Delegirano uredbo (EU) št. 1268/2012.

Člen 11

Sporočanje informacij

1.   Na zahtevo Komisije EURAMET posreduje vse informacije, potrebne za pripravo poročil iz člena 12.

2.   Sodelujoče države prek EURAMET Komisiji posredujejo vse informacije, ki jih zahtevajo Evropski parlament, Svet ali Računsko sodišče v zvezi s finančnim upravljanjem programa EMPIR.

3.   Komisija informacije iz odstavka 2 tega člena vključi v poročila iz člena 12.

Člen 12

Ocenjevanje

1.   Komisija do 30. junija 2017 s pomočjo neodvisnih strokovnjakov izvede vmesno oceno programa EMPIR. O navedeni oceni pripravi poročilo, ki vključuje rezultate ocene in pripombe Komisije. Navedeno poročilo do 31. decembra 2017 pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu. Rezultat vmesne ocene programa EMPIR se upošteva pri vmesni oceni okvirnega programa Obzorje 2020.

2.   Komisija ob koncu sodelovanja Unije v programu EMPIR, vendar najpozneje do 31. decembra 2024, opravi končno oceno programa EMPIR. Komisija o tej oceni pripravi poročilo, ki vključuje rezultate te ocene. Komisija to poročilo pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu.

Člen 13

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 14

Naslovniki

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 15. maja 2014

Za Evropski parlament

Predsednik

M. SCHULZ

Za Svet

Predsednik

D. KOURKOULAS

---

(1)  Mnenje z dne 10. decembra 2013 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 15. aprila 2014 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 6. maja 2014.

2

(3)  Uredba (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) - Obzorje 2020 in razveljavitvi Sklepa št. 1982/2006/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 104).

3

(4)  Odločba št. 912/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o udeležbi Skupnosti pri evropskem meroslovnem raziskovalnem in razvojnem programu, ki ga izvaja več držav članic (UL L 257, 30.9.2009, str. 12).

4

(5)  Sklep št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (UL L 412, 30.12.2006, str. 1).

5

(6)  Sklep Sveta 2013/743/EU z dne 3. decembra 2013 o vzpostavitvi posebnega programa za izvajanje okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 in razveljavitvi odločb 2006/971/ES, 2006/972/ES, 2006/973/ES, 2006/974/ES in 2006/975/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 965).

6

(7)  Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (UL L 298, 26.10.2012, str. 1).

7

(8)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1268/2012 z dne 29. oktobra 2012 o pravilih uporabe Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 362, 26.10.2012, str. 1).

8

(9)  Uredba (EU) št. 1290/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o pravilih za sodelovanje v okvirnem programu za raziskave in inovacije (2014–2020) Obzorje 2020 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1906/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 81).

9

(10)  Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).

10

(11)  Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).

11

---

PRILOGA I

CILJI PROGRAMA EMPIR

Program EMPIR ima naslednja splošna cilja:

| (a) | zagotavljanje ustreznih, celostnih in namenskih meroslovnih rešitev, s čimer se podpirajo inovacije in konkurenčnost industrije, ter meritvenih tehnologij za soočanje z družbenimi izzivi, kot so zdravje, okolje in energija, vključno s podporo razvoju in izvajanju politike; |
| --- | --- |

(a)

zagotavljanje ustreznih, celostnih in namenskih meroslovnih rešitev, s čimer se podpirajo inovacije in konkurenčnost industrije, ter meritvenih tehnologij za soočanje z družbenimi izzivi, kot so zdravje, okolje in energija, vključno s podporo razvoju in izvajanju politike;

| (b) | oblikovanje celostnega evropskega meroslovnega raziskovalnega sistema s kritično maso in dejavnim sodelovanjem na regionalni, nacionalni, evropski in mednarodni ravni. |
| --- | --- |

(b)

oblikovanje celostnega evropskega meroslovnega raziskovalnega sistema s kritično maso in dejavnim sodelovanjem na regionalni, nacionalni, evropski in mednarodni ravni.

---

PRILOGA II

POSREDNI UKREPI, PODPRTI S PROGRAMOM EMPIR

| 1. | Iz programa EMPIR se lahko podprejo naslednji posredni ukrepi na področju skupnih raziskav in tehnološkega razvoja:






  1.1 | znanstveno-tehnični ukrepi, ki podpirajo temeljno znanstveno meroslovje in so podlaga za vse prihodnje korake, vključno z uporabnimi meroslovnimi raziskavami in razvojem, ter storitve v zvezi z meroslovjem; |
| --- | --- | --- |

1.

Iz programa EMPIR se lahko podprejo naslednji posredni ukrepi na področju skupnih raziskav in tehnološkega razvoja:

1.1

znanstveno-tehnični ukrepi, ki podpirajo temeljno znanstveno meroslovje in so podlaga za vse prihodnje korake, vključno z uporabnimi meroslovnimi raziskavami in razvojem, ter storitve v zvezi z meroslovjem;

| 1.2 | meroslovne raziskave, ki zagotavljajo rešitve za družbene izzive in so usmerjene v prispevke na področju energije, okolja in zdravja; |
| --- | --- |

1.2

meroslovne raziskave, ki zagotavljajo rešitve za družbene izzive in so usmerjene v prispevke na področju energije, okolja in zdravja;

| 1.3 | raziskave za razvoj novih meroslovnih instrumentov, namenjenih industrijski uporabi meroslovnih tehnologij, da se spodbujajo inovacije v industriji; |
| --- | --- |

1.3

raziskave za razvoj novih meroslovnih instrumentov, namenjenih industrijski uporabi meroslovnih tehnologij, da se spodbujajo inovacije v industriji;

| 1.4 | predhodne in vzporedne normativne meroslovne raziskave in razvoj za prednostne dokumentacijske standarde, s ciljem uporabe znanja meroslovnih inštitutov sodelujočih držav, da se podpre izvajanje politike in pospeši dajanje inovativnih proizvodov in storitev na trg; |
| --- | --- |

1.4

predhodne in vzporedne normativne meroslovne raziskave in razvoj za prednostne dokumentacijske standarde, s ciljem uporabe znanja meroslovnih inštitutov sodelujočih držav, da se podpre izvajanje politike in pospeši dajanje inovativnih proizvodov in storitev na trg;

| 1.5 | dejavnosti za krepitev meroslovnih zmogljivosti na različnih tehnoloških ravneh, namenjene vzpostavitvi uravnoteženega in celostnega meroslovnega sistema v sodelujočih državah, pri čemer se jim omogoči, da razvijejo svoje znanstvene in tehnične meroslovne zmogljivosti. |
| --- | --- |

1.5

dejavnosti za krepitev meroslovnih zmogljivosti na različnih tehnoloških ravneh, namenjene vzpostavitvi uravnoteženega in celostnega meroslovnega sistema v sodelujočih državah, pri čemer se jim omogoči, da razvijejo svoje znanstvene in tehnične meroslovne zmogljivosti.

| 2. | Iz programa EMPIR se lahko podprejo dodatni ukrepi za razširjanje in uporabo rezultatov meroslovnih raziskav.
  Iz programa EMPIR se lahko podprejo drugi ukrepi, posebej namenjeni meroslovnim inštitutom, ki nimajo znanstvenih zmogljivosti ali pa so te omejene, tako da se podprejo pri uporabi drugih programov Evropske unije, nacionalnih ali regionalnih programov za usposabljanje in mobilnost, čezmejnem sodelovanju ali investicijah v meroslovno infrastrukturo. |
| --- | --- |

2.

Iz programa EMPIR se lahko podprejo dodatni ukrepi za razširjanje in uporabo rezultatov meroslovnih raziskav.

Iz programa EMPIR se lahko podprejo drugi ukrepi, posebej namenjeni meroslovnim inštitutom, ki nimajo znanstvenih zmogljivosti ali pa so te omejene, tako da se podprejo pri uporabi drugih programov Evropske unije, nacionalnih ali regionalnih programov za usposabljanje in mobilnost, čezmejnem sodelovanju ali investicijah v meroslovno infrastrukturo.

| 3. | Iz programa EMPIR se lahko podpre organiziranje mrežnih dejavnosti za spodbujanje tega programa in največji izkoristek njegovega učinka. |
| --- | --- |

3.

Iz programa EMPIR se lahko podpre organiziranje mrežnih dejavnosti za spodbujanje tega programa in največji izkoristek njegovega učinka.

| 4. | Posredne ukrepe iz točke 1 izvajajo NMI in DI v skladu z imenovanjem s strani ustreznega nacionalnega organa. Kljub temu pa se v programu EMPIR spodbuja in podpira udeležba drugih subjektov v vseh razpisih, ki se izvedejo v okviru programa EMPIR. Ta pristop bo k navedenim subjektom po pričakovanjih usmeril 15 % proračuna programa EMPIR. |
| --- | --- |

4.

Posredne ukrepe iz točke 1 izvajajo NMI in DI v skladu z imenovanjem s strani ustreznega nacionalnega organa. Kljub temu pa se v programu EMPIR spodbuja in podpira udeležba drugih subjektov v vseh razpisih, ki se izvedejo v okviru programa EMPIR. Ta pristop bo k navedenim subjektom po pričakovanjih usmeril 15 % proračuna programa EMPIR.

---

PRILOGA III

IZVAJANJE IN UPRAVLJANJE PROGRAMA EMPIR

I   Vloga EURAMET

| 1. | Za izvajanje programa EMPIR je ob upoštevanju člena 3 odgovoren EURAMET. Ta upravlja finančni prispevek Unije za program EMPIR ter je odgovorna za pripravo in izvajanje letnega delovnega načrta, organizacijo razpisov za zbiranje predlogov, ocenjevanje in razvrščanje predlogov ter vse druge aktivnosti, ki izhajajo iz letnega delovnega načrta. EURAMET je odgovoren za upravljanje z nepovratnimi sredstvi, vključno s podpisom sporazumov, povezanih z njimi, prejemom, dodelitvijo in spremljanjem uporabe finančnega prispevka Unije ter izplačil sodelujočim v programu EMPIR v izbranih projektih.
  Spremljanje finančnega prispevka Unije zajema vse dejavnosti nadzora in revizije ter predhodnih in/ali naknadnih kontrol, potrebnih za opravljanje nalog, za katere je Komisija pooblastila EURAMET. Navedene dejavnosti so namenjene pridobitvi zadovoljivih dokazil glede zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij ter upravičenosti deklariranih stroškov iz sporazumov o nepovratnih sredstvih. |
| --- | --- |

1.

Za izvajanje programa EMPIR je ob upoštevanju člena 3 odgovoren EURAMET. Ta upravlja finančni prispevek Unije za program EMPIR ter je odgovorna za pripravo in izvajanje letnega delovnega načrta, organizacijo razpisov za zbiranje predlogov, ocenjevanje in razvrščanje predlogov ter vse druge aktivnosti, ki izhajajo iz letnega delovnega načrta. EURAMET je odgovoren za upravljanje z nepovratnimi sredstvi, vključno s podpisom sporazumov, povezanih z njimi, prejemom, dodelitvijo in spremljanjem uporabe finančnega prispevka Unije ter izplačil sodelujočim v programu EMPIR v izbranih projektih.

Spremljanje finančnega prispevka Unije zajema vse dejavnosti nadzora in revizije ter predhodnih in/ali naknadnih kontrol, potrebnih za opravljanje nalog, za katere je Komisija pooblastila EURAMET. Navedene dejavnosti so namenjene pridobitvi zadovoljivih dokazil glede zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij ter upravičenosti deklariranih stroškov iz sporazumov o nepovratnih sredstvih.

| 2. | EURAMET lahko določene upravne in logistične naloge pri izvajanju programa EMPIR zaupa sodelujočim državam. |
| --- | --- |

2.

EURAMET lahko določene upravne in logistične naloge pri izvajanju programa EMPIR zaupa sodelujočim državam.

II.   Organizacijska struktura EURAMET, ki sodeluje pri izvajanju programa EMPIR

| 1. | Generalna skupščina je najvišji organ pri vseh zadevah, povezanih z EURAMET. Odbor EMPIR upravlja program v okviru, ki ga določi EURAMET, da ta lahko zagotovi, da izvajani program izpolnjuje svoje cilje.
  Odbor EMPIR sestavljajo predstavniki članov EURAMET iz sodelujočih držav. Vrednost glasov pri glasovanju se izračuna na podlagi nacionalnih prevzetih obveznosti v skladu s pravilom kvadratnega korena.
  Odbor EMPIR zlasti sprejema odločitve glede programa strateških raziskav in inovacij, načrtovanja razpisov za zbiranje predlogov, postopka pregleda ocenjevanja, izbire projektov, ki bodo financirani na podlagi razvrstitvenih seznamov, in spremljanja napredka financiranih projektov. Sprejme letni delovni načrt, potem ko ga odobri Komisija.
  Na sestankih odbora EMPIR ima Komisija status opazovalke. Toda pogoj za sprejetje letnega delovnega načrta odbora EMPIR je predhodno soglasje Komisije. Odbor EMPIR povabi Komisijo na sestanke in ji pošlje ustrezne dokumente. Komisija lahko sodeluje v razpravah odbora EMPIR. |
| --- | --- |

1.

Generalna skupščina je najvišji organ pri vseh zadevah, povezanih z EURAMET. Odbor EMPIR upravlja program v okviru, ki ga določi EURAMET, da ta lahko zagotovi, da izvajani program izpolnjuje svoje cilje.

Odbor EMPIR sestavljajo predstavniki članov EURAMET iz sodelujočih držav. Vrednost glasov pri glasovanju se izračuna na podlagi nacionalnih prevzetih obveznosti v skladu s pravilom kvadratnega korena.

Odbor EMPIR zlasti sprejema odločitve glede programa strateških raziskav in inovacij, načrtovanja razpisov za zbiranje predlogov, postopka pregleda ocenjevanja, izbire projektov, ki bodo financirani na podlagi razvrstitvenih seznamov, in spremljanja napredka financiranih projektov. Sprejme letni delovni načrt, potem ko ga odobri Komisija.

Na sestankih odbora EMPIR ima Komisija status opazovalke. Toda pogoj za sprejetje letnega delovnega načrta odbora EMPIR je predhodno soglasje Komisije. Odbor EMPIR povabi Komisijo na sestanke in ji pošlje ustrezne dokumente. Komisija lahko sodeluje v razpravah odbora EMPIR.

| 2. | Predsedujočega odboru EMPIR in njegovega namestnika izvoli odbor EMPIR. Predsedujoči odboru EMPIR je eden od obeh podpredsednikov EURAMET. Predsedujoči odboru EMPIR zastopa EURAMET v zadevah, povezanih s programom EMPIR. |
| --- | --- |

2.

Predsedujočega odboru EMPIR in njegovega namestnika izvoli odbor EMPIR. Predsedujoči odboru EMPIR je eden od obeh podpredsednikov EURAMET. Predsedujoči odboru EMPIR zastopa EURAMET v zadevah, povezanih s programom EMPIR.

| 3. | Raziskovalni svet je sestavljen iz priznanih strokovnjakov iz industrije, raziskovalne in akademske skupnosti ter mednarodnih organizacij deležnikov. Zagotavlja neodvisne strateške nasvete v zvezi z letnim delovnim načrtom programa EMPIR. Člane raziskovalnega sveta imenuje generalna skupščina EURAMET. |
| --- | --- |

3.

Raziskovalni svet je sestavljen iz priznanih strokovnjakov iz industrije, raziskovalne in akademske skupnosti ter mednarodnih organizacij deležnikov. Zagotavlja neodvisne strateške nasvete v zvezi z letnim delovnim načrtom programa EMPIR. Člane raziskovalnega sveta imenuje generalna skupščina EURAMET.

| 4. | Sekretariat EURAMET, ki zagotavlja splošno upravno podporo EURAMET vodi bančne račune za program EMPIR. |
| --- | --- |

4.

Sekretariat EURAMET, ki zagotavlja splošno upravno podporo EURAMET vodi bančne račune za program EMPIR.

| 5. | Oddelek za podporo upravljanju se vzpostavi kot del sekretariata EURAMET in je odgovoren za izvajanje in tekoče upravljanje programa EMPIR. |
| --- | --- |

5.

Oddelek za podporo upravljanju se vzpostavi kot del sekretariata EURAMET in je odgovoren za izvajanje in tekoče upravljanje programa EMPIR.

---

| 7.6.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 169/38 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 169/38

---

SKLEP št. 556/2014/EU EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 15. maja 2014

o sodelovanju Unije v drugem programu Partnerstvo evropskih držav in držav v razvoju na področju kliničnega preskušanja (EDCTP2), ki ga skupaj izvaja več držav članic

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 185 in drugega odstavka člena 188 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je v sporočilu z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020: Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (v nadaljnjem besedilu: strategija Evropa 2020) poudarila, da je za dosego pametne, trajnostne in vključujoče rasti v Uniji treba ustvariti ugodne pogoje za naložbe v znanje in inovacije. To strategijo sta potrdila Evropski parlament in Svet. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je v sporočilu z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020: Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (v nadaljnjem besedilu: strategija Evropa 2020) poudarila, da je za dosego pametne, trajnostne in vključujoče rasti v Uniji treba ustvariti ugodne pogoje za naložbe v znanje in inovacije. To strategijo sta potrdila Evropski parlament in Svet.

| (2) | Okvirni program za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 (v nadaljnjem besedilu: Obzorje 2020) je bil vzpostavljen z Uredbo (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3). Obzorje 2020 je namenjeno povečanju učinka na raziskave in inovacije, kar bi lahko dosegli, če bi prispevali h krepitvi javno-javnih partnerstev, med drugim s sodelovanjem Unije v programih, ki jih izvaja več držav članic v skladu s členom 185 Pogodbe o delovanju Evropske unije. |
| --- | --- |

(2)

Okvirni program za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 (v nadaljnjem besedilu: Obzorje 2020) je bil vzpostavljen z Uredbo (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3). Obzorje 2020 je namenjeno povečanju učinka na raziskave in inovacije, kar bi lahko dosegli, če bi prispevali h krepitvi javno-javnih partnerstev, med drugim s sodelovanjem Unije v programih, ki jih izvaja več držav članic v skladu s členom 185 Pogodbe o delovanju Evropske unije.

| (3) | Cilji javno-javnih partnerstev bi morali biti razvoj tesnejših sinergij, izboljšanje usklajevanja kot tudi preprečevanje nepotrebnega podvajanja z raziskovalnimi programi Unije ter mednarodnimi, nacionalnimi in regionalnimi raziskovalnimi programi, hkrati pa bi morala ta partnerstva v celoti spoštovati splošna načela Obzorja 2020, zlasti načeli odprtosti in preglednosti. Poleg tega bi moral biti zagotovljen odprt dostop do znanstvenih publikacij. |
| --- | --- |

(3)

Cilji javno-javnih partnerstev bi morali biti razvoj tesnejših sinergij, izboljšanje usklajevanja kot tudi preprečevanje nepotrebnega podvajanja z raziskovalnimi programi Unije ter mednarodnimi, nacionalnimi in regionalnimi raziskovalnimi programi, hkrati pa bi morala ta partnerstva v celoti spoštovati splošna načela Obzorja 2020, zlasti načeli odprtosti in preglednosti. Poleg tega bi moral biti zagotovljen odprt dostop do znanstvenih publikacij.

| (4) | Skupnost se je s Sklepom št. 1209/2003/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4) odločila, da bo Partnerstvu evropskih držav in držav v razvoju na področju kliničnega preskušanja (v nadaljnjem besedilu: program EDCTP1) namenila finančni prispevek, ki bo enak prispevku sodelujočih držav, vendar ne bo presegel 200 000 000 EUR, za obdobje trajanja Šestega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti, ki prispeva k oblikovanju Evropskega raziskovalnega prostora in k inovacijam (2002–2006), vzpostavljenega s Sklepom št. 1513/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5). Program EDCTP1 je bil podprt tudi v okviru Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013), vzpostavljenega s Sklepom št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6). |
| --- | --- |

(4)

Skupnost se je s Sklepom št. 1209/2003/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4) odločila, da bo Partnerstvu evropskih držav in držav v razvoju na področju kliničnega preskušanja (v nadaljnjem besedilu: program EDCTP1) namenila finančni prispevek, ki bo enak prispevku sodelujočih držav, vendar ne bo presegel 200 000 000 EUR, za obdobje trajanja Šestega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti, ki prispeva k oblikovanju Evropskega raziskovalnega prostora in k inovacijam (2002–2006), vzpostavljenega s Sklepom št. 1513/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5). Program EDCTP1 je bil podprt tudi v okviru Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013), vzpostavljenega s Sklepom št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6).

| (5) | Neodvisni strokovnjaki so leta 2009 sprejeli poročilo o vmesnem ocenjevanju programa EDCTP1. Skupina strokovnjakov je menila, da je program EDCTP1 edinstvena platforma za pristen dialog z afriškimi znanstveniki, s krepitvijo raziskovalnih zmogljivosti ter zagotavljanjem priložnosti za učenje in delo mladim afriškim raziskovalcem pa je začel zmanjševati razliko med severom in jugom. Na podlagi tega poročila je treba pri drugem programu Partnerstvo evropskih držav in držav v razvoju na področju kliničnega preskušanja (v nadaljnjem besedilu: program EDCTP2) upoštevati naslednja temeljna vprašanja: sedanji obseg programa EDCTP1 je treba spremeniti in razširiti; kjer je to potrebno, bi bilo treba dodatno razviti in okrepiti zmogljivosti držav v razvoju za pravilno izvajanje in upravljanje kliničnega preskušanja, zlasti vlogo in razvoj odborov za etični pregled in ustrezno regulativno okolje, hkrati pa bi bilo treba še izboljšati usklajevanje, sodelovanje in, kjer je primerno, povezovanje evropskih nacionalnih programov; okrepiti in razširiti bi bilo treba sodelovanje z drugimi večjimi javnimi in zasebnimi partnerji, vključno s farmacevtsko industrijo, javno-zasebnimi partnerstvi, kot je partnerstvo za razvoj proizvodov, civilno družbo, nevladnimi organizacijami ali fundacijami; obstajati bi morala jasna in pregledna pravila upravljanja; razviti bi bilo treba sinergije z evropskimi ukrepi na področju zunanje politike, posebej z razvojno pomočjo Unije; pravila o sofinanciranju bi bilo treba razjasniti in poenostaviti; okrepiti je treba orodja za spremljanje. |
| --- | --- |

(5)

Neodvisni strokovnjaki so leta 2009 sprejeli poročilo o vmesnem ocenjevanju programa EDCTP1. Skupina strokovnjakov je menila, da je program EDCTP1 edinstvena platforma za pristen dialog z afriškimi znanstveniki, s krepitvijo raziskovalnih zmogljivosti ter zagotavljanjem priložnosti za učenje in delo mladim afriškim raziskovalcem pa je začel zmanjševati razliko med severom in jugom. Na podlagi tega poročila je treba pri drugem programu Partnerstvo evropskih držav in držav v razvoju na področju kliničnega preskušanja (v nadaljnjem besedilu: program EDCTP2) upoštevati naslednja temeljna vprašanja: sedanji obseg programa EDCTP1 je treba spremeniti in razširiti; kjer je to potrebno, bi bilo treba dodatno razviti in okrepiti zmogljivosti držav v razvoju za pravilno izvajanje in upravljanje kliničnega preskušanja, zlasti vlogo in razvoj odborov za etični pregled in ustrezno regulativno okolje, hkrati pa bi bilo treba še izboljšati usklajevanje, sodelovanje in, kjer je primerno, povezovanje evropskih nacionalnih programov; okrepiti in razširiti bi bilo treba sodelovanje z drugimi večjimi javnimi in zasebnimi partnerji, vključno s farmacevtsko industrijo, javno-zasebnimi partnerstvi, kot je partnerstvo za razvoj proizvodov, civilno družbo, nevladnimi organizacijami ali fundacijami; obstajati bi morala jasna in pregledna pravila upravljanja; razviti bi bilo treba sinergije z evropskimi ukrepi na področju zunanje politike, posebej z razvojno pomočjo Unije; pravila o sofinanciranju bi bilo treba razjasniti in poenostaviti; okrepiti je treba orodja za spremljanje.

| (6) | Na podlagi Sklepa Sveta 2013/743/EU (7) je mogoče zagotoviti dodatno podporo za program EDCTP2. |
| --- | --- |

(6)

Na podlagi Sklepa Sveta 2013/743/EU (7) je mogoče zagotoviti dodatno podporo za program EDCTP2.

| (7) | Unija je pomembna vlagateljica v raziskave na področju bolezni, povezanih z revščino, in zapostavljenih nalezljivih bolezni. Komisija in države članice za to področje prispevajo približno četrtino (22 %) ustreznih državnih naložb na svetovni ravni. Poleg tega je Unija eden najpomembnejših akterjev na področju zdravja v svetu. Komisija in države članice na primer zagotavljajo približno polovico sredstev Globalnega sklada za boj proti aidsu, tuberkulozi in malariji. |
| --- | --- |

(7)

Unija je pomembna vlagateljica v raziskave na področju bolezni, povezanih z revščino, in zapostavljenih nalezljivih bolezni. Komisija in države članice za to področje prispevajo približno četrtino (22 %) ustreznih državnih naložb na svetovni ravni. Poleg tega je Unija eden najpomembnejših akterjev na področju zdravja v svetu. Komisija in države članice na primer zagotavljajo približno polovico sredstev Globalnega sklada za boj proti aidsu, tuberkulozi in malariji.

| (8) | S programom EDCTP1 je bilo doseženega že veliko, pri čemer je bilo doslej razvitih osem izboljšanih postopkov zdravljenja, zlasti za novorojenčke, otroke in nosečnice oziroma doječe matere, ki imajo HIV/aids ali malarijo. Začele so delovati prve štiri afriške regionalne mreže odličnosti, ki spodbujajo sodelovanje jug-jug na področju kliničnih raziskav, usposabljalo pa se je več kot 400 afriških raziskovalcev. Program je prispeval tudi k vzpostavitvi vseafriškega registra kliničnih preskušanj in foruma afriških regulatorjev za cepiva. |
| --- | --- |

(8)

S programom EDCTP1 je bilo doseženega že veliko, pri čemer je bilo doslej razvitih osem izboljšanih postopkov zdravljenja, zlasti za novorojenčke, otroke in nosečnice oziroma doječe matere, ki imajo HIV/aids ali malarijo. Začele so delovati prve štiri afriške regionalne mreže odličnosti, ki spodbujajo sodelovanje jug-jug na področju kliničnih raziskav, usposabljalo pa se je več kot 400 afriških raziskovalcev. Program je prispeval tudi k vzpostavitvi vseafriškega registra kliničnih preskušanj in foruma afriških regulatorjev za cepiva.

| (9) | Kljub pomembnim rezultatom in dosežkom programa EDCTP1 bolezni, povezane z revščino, zaradi svojega socialnega in gospodarskega bremena še vedno zelo ovirajo trajnostni razvoj držav v razvoju, zlasti v podsaharski Afriki. Za večino bolezni, povezanih z revščino, še vedno ni učinkovitega, varnega, ustreznega in cenovno dostopnega zdravljenja, prilagojenega posebnim okoliščinam držav v razvoju, naložbe v klinične raziskave so še vedno nezadostne, saj je izvajanje kliničnih preskusov drago, donosnost naložb pa je zaradi tržnih nepopolnosti omejena. Poudariti bi bilo treba, da je samo 10 % svetovnih sredstev za raziskave namenjenih boleznim, ki povzročajo 90 % vseh bolezenskih stanj na svetu. Poleg tega so evropske raziskovalne dejavnosti in programi še vedno pogosto razdrobljeni in tako ne dosegajo kritične mase ali se prekrivajo, raziskovalne zmogljivosti in naložbe v državah v razvoju pa niso zadostne. |
| --- | --- |

(9)

Kljub pomembnim rezultatom in dosežkom programa EDCTP1 bolezni, povezane z revščino, zaradi svojega socialnega in gospodarskega bremena še vedno zelo ovirajo trajnostni razvoj držav v razvoju, zlasti v podsaharski Afriki. Za večino bolezni, povezanih z revščino, še vedno ni učinkovitega, varnega, ustreznega in cenovno dostopnega zdravljenja, prilagojenega posebnim okoliščinam držav v razvoju, naložbe v klinične raziskave so še vedno nezadostne, saj je izvajanje kliničnih preskusov drago, donosnost naložb pa je zaradi tržnih nepopolnosti omejena. Poudariti bi bilo treba, da je samo 10 % svetovnih sredstev za raziskave namenjenih boleznim, ki povzročajo 90 % vseh bolezenskih stanj na svetu. Poleg tega so evropske raziskovalne dejavnosti in programi še vedno pogosto razdrobljeni in tako ne dosegajo kritične mase ali se prekrivajo, raziskovalne zmogljivosti in naložbe v državah v razvoju pa niso zadostne.

| (10) | Podpora boju proti boleznim, povezanim z revščino, bi pripomogla tudi k zaščiti evropskih državljanov pred temi boleznimi, saj vse večja svetovna mobilnost (vključno s turizmom), migracijska gibanja in premiki pri geografski razširjenosti teh bolezni pomenijo, da se v Evropi lahko pojavijo nove bolezni ali pa se na to celino vrnejo stare. |
| --- | --- |

(10)

Podpora boju proti boleznim, povezanim z revščino, bi pripomogla tudi k zaščiti evropskih državljanov pred temi boleznimi, saj vse večja svetovna mobilnost (vključno s turizmom), migracijska gibanja in premiki pri geografski razširjenosti teh bolezni pomenijo, da se v Evropi lahko pojavijo nove bolezni ali pa se na to celino vrnejo stare.

| (11) | Evropski parlament je 15. junija 2010 sprejel resolucijo o napredku pri doseganju razvojnih ciljev tisočletja kot pripravo na srečanje ZN na visoki ravni septembra 2010, v kateri je pozval Komisijo, države članice in države v razvoju, naj skladno in celovito obravnavajo razvojne cilje tisočletja št. 5 (o izboljšanju zdravja mater), št. 4 (o umrljivosti otrok) in št. 6 (o HIV/aidsu, malariji in tuberkulozi). |
| --- | --- |

(11)

Evropski parlament je 15. junija 2010 sprejel resolucijo o napredku pri doseganju razvojnih ciljev tisočletja kot pripravo na srečanje ZN na visoki ravni septembra 2010, v kateri je pozval Komisijo, države članice in države v razvoju, naj skladno in celovito obravnavajo razvojne cilje tisočletja št. 5 (o izboljšanju zdravja mater), št. 4 (o umrljivosti otrok) in št. 6 (o HIV/aidsu, malariji in tuberkulozi).

| (12) | Unija je zavezana uresničitvi sklepov konference Rio+20 iz leta 2012 o oblikovanju in doseganju mednarodno sprejetih ciljev trajnostnega razvoja, med katere spadajo tudi razvojni cilji tisočletja, ki naj bi jih tako tudi izpolnjevali v tem okviru. |
| --- | --- |

(12)

Unija je zavezana uresničitvi sklepov konference Rio+20 iz leta 2012 o oblikovanju in doseganju mednarodno sprejetih ciljev trajnostnega razvoja, med katere spadajo tudi razvojni cilji tisočletja, ki naj bi jih tako tudi izpolnjevali v tem okviru.

| (13) | Unija je leta 2000 začela politični dialog na visoki ravni z Afriko, ki je privedel do vzpostavitve strateškega partnerstva Afriko-EU, na podlagi katerega je bila leta 2007 sprejeta skupna strategija Afrika-EU, leta 2011 pa je bil vzpostavljen politični dialog na visoki ravni o znanosti, tehnologiji in inovacijah. |
| --- | --- |

(13)

Unija je leta 2000 začela politični dialog na visoki ravni z Afriko, ki je privedel do vzpostavitve strateškega partnerstva Afriko-EU, na podlagi katerega je bila leta 2007 sprejeta skupna strategija Afrika-EU, leta 2011 pa je bil vzpostavljen politični dialog na visoki ravni o znanosti, tehnologiji in inovacijah.

| (14) | Komisija je 31. marca 2010 predstavila sporočilo o vlogi Unije na področju zdravja v svetu, v katerem poziva k bolj usklajenemu pristopu med državami članicami in v zadevnih politikah, da bi določili in skupaj obravnavali skupne prednostne naloge za zdravstvene raziskave. V njem je ponovno poudarila, da je treba spodbujati pravično porazdeljenost kakovostnih zdravstvenih storitev po vsem svetu ter učinkovito in pravično financiranje raziskav, ki bodo pripomogle k boljšemu zdravju vseh ljudi. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je 31. marca 2010 predstavila sporočilo o vlogi Unije na področju zdravja v svetu, v katerem poziva k bolj usklajenemu pristopu med državami članicami in v zadevnih politikah, da bi določili in skupaj obravnavali skupne prednostne naloge za zdravstvene raziskave. V njem je ponovno poudarila, da je treba spodbujati pravično porazdeljenost kakovostnih zdravstvenih storitev po vsem svetu ter učinkovito in pravično financiranje raziskav, ki bodo pripomogle k boljšemu zdravju vseh ljudi.

| (15) | Leta 2010 je Svet v svojih sklepih z dne 10. maja 2010 o vlogi EU na področju svetovnega zdravja pozval Unijo, naj spodbuja učinkovito in pravično financiranje raziskav, ki bodo pripomogle k boljšemu zdravju vseh ljudi, in naj zagotovi, da bodo inovacije in ukrepi privedli do cenovno ugodnih in dostopnih rešitev. Raziskati bi bilo treba zlasti modele, kjer so stroški raziskav in razvoja ločeni od cene zdravil, med drugim tudi priložnosti za prenos tehnologije v države v razvoju. |
| --- | --- |

(15)

Leta 2010 je Svet v svojih sklepih z dne 10. maja 2010 o vlogi EU na področju svetovnega zdravja pozval Unijo, naj spodbuja učinkovito in pravično financiranje raziskav, ki bodo pripomogle k boljšemu zdravju vseh ljudi, in naj zagotovi, da bodo inovacije in ukrepi privedli do cenovno ugodnih in dostopnih rešitev. Raziskati bi bilo treba zlasti modele, kjer so stroški raziskav in razvoja ločeni od cene zdravil, med drugim tudi priložnosti za prenos tehnologije v države v razvoju.

| (16) | Komisija je 21. septembra 2011 v svojem sporočilu o partnerstvu na področju raziskav in inovacij partnerstva prek institucionalnih, državnih in celinskih meja postavila v središče raziskovalne politike Unije. |
| --- | --- |

(16)

Komisija je 21. septembra 2011 v svojem sporočilu o partnerstvu na področju raziskav in inovacij partnerstva prek institucionalnih, državnih in celinskih meja postavila v središče raziskovalne politike Unije.

| (17) | Komisija je 27. februarja 2013 v svojem sporočilu z naslovom „Dostojno življenje za vse: izkoreninjenje revščine in zagotavljanje trajnostne prihodnosti sveta“ znova potrdila svojo zavezanost, da si bo z vsemi močmi prizadevala za uresničitev razvojnih ciljev tisočletja do leta 2015, in poudarila, da so raziskave, ki jih je financirala EU v okviru programa EDCTP1, prispevale k njihovemu uresničevanju. |
| --- | --- |

(17)

Komisija je 27. februarja 2013 v svojem sporočilu z naslovom „Dostojno življenje za vse: izkoreninjenje revščine in zagotavljanje trajnostne prihodnosti sveta“ znova potrdila svojo zavezanost, da si bo z vsemi močmi prizadevala za uresničitev razvojnih ciljev tisočletja do leta 2015, in poudarila, da so raziskave, ki jih je financirala EU v okviru programa EDCTP1, prispevale k njihovemu uresničevanju.

| (18) | V skladu s cilji Obzorja 2020 bi morale imeti pravico do sodelovanja v programu EDCTP2 vse države članice in vse države, pridružene Obzorju 2020. |
| --- | --- |

(18)

V skladu s cilji Obzorja 2020 bi morale imeti pravico do sodelovanja v programu EDCTP2 vse države članice in vse države, pridružene Obzorju 2020.

| (19) | Razmisliti bi bilo treba o prispevku k preučevanju odprtih inovacijskih modelov za raziskave, ki jih narekujejo potrebe, ter razpoložljivi in cenovno dostopni rezultati, skladni z drugimi zavezami Unije na področju zdravstvenih raziskav in razvoja. |
| --- | --- |

(19)

Razmisliti bi bilo treba o prispevku k preučevanju odprtih inovacijskih modelov za raziskave, ki jih narekujejo potrebe, ter razpoložljivi in cenovno dostopni rezultati, skladni z drugimi zavezami Unije na področju zdravstvenih raziskav in razvoja.

| (20) | Sodelujoče države nameravajo prispevati k izvajanju programa EDCTP2 v obdobju, ki ga ta program pokriva, in sicer 2014–2024. Da bi se upošteval čas trajanja Obzorja 2020, bi bilo treba najpozneje do 31. decembra 2020 objaviti razpise za zbiranje predlogov v okviru programa EDCTP2. V ustrezno utemeljenih primerih je mogoče razpise za zbiranje predlogov objaviti do 31. decembra 2021. |
| --- | --- |

(20)

Sodelujoče države nameravajo prispevati k izvajanju programa EDCTP2 v obdobju, ki ga ta program pokriva, in sicer 2014–2024. Da bi se upošteval čas trajanja Obzorja 2020, bi bilo treba najpozneje do 31. decembra 2020 objaviti razpise za zbiranje predlogov v okviru programa EDCTP2. V ustrezno utemeljenih primerih je mogoče razpise za zbiranje predlogov objaviti do 31. decembra 2021.

| (21) | Določiti bi bilo treba zgornjo mejo za finančno sodelovanje Unije v programu EDCTP2 v času trajanja Obzorja 2020. V okviru te zgornje meje bi moral biti prispevek Unije enak prispevkom držav iz tega sklepa, da bi tako dosegli močan učinek vzvoda in zagotovili večje združevanje programov teh držav. |
| --- | --- |

(21)

Določiti bi bilo treba zgornjo mejo za finančno sodelovanje Unije v programu EDCTP2 v času trajanja Obzorja 2020. V okviru te zgornje meje bi moral biti prispevek Unije enak prispevkom držav iz tega sklepa, da bi tako dosegli močan učinek vzvoda in zagotovili večje združevanje programov teh držav.

| (22) | Finančni prispevek Unije bi moral biti pogojen s formalnimi zavezami sodelujočih držav, da bodo prispevale k izvajanju programa EDCTP2, in izpolnitvijo teh zavez. |
| --- | --- |

(22)

Finančni prispevek Unije bi moral biti pogojen s formalnimi zavezami sodelujočih držav, da bodo prispevale k izvajanju programa EDCTP2, in izpolnitvijo teh zavez.

| (23) | Za skupno izvajanje programa EDCTP2 je potrebna izvedbena struktura. Sodelujoče države so se dogovorile o izvedbeni strukturi za program EDCTP2 in vzpostavile EDCTP2-Izvedbeno strukturo (v nadaljnjem besedilu: EDCTP2-IS). EDCTP2-IS bi morala prejemati finančni prispevek Unije in zagotavljati učinkovito izvajanje programa EDCTP2. |
| --- | --- |

(23)

Za skupno izvajanje programa EDCTP2 je potrebna izvedbena struktura. Sodelujoče države so se dogovorile o izvedbeni strukturi za program EDCTP2 in vzpostavile EDCTP2-Izvedbeno strukturo (v nadaljnjem besedilu: EDCTP2-IS). EDCTP2-IS bi morala prejemati finančni prispevek Unije in zagotavljati učinkovito izvajanje programa EDCTP2.

| (24) | Dejavnosti programa EDCTP2 bi morale biti skladne s cilji in prednostnimi nalogami na področju raziskav in inovacij iz Obzorja 2020 ter splošnimi načeli in pogoji iz člena 26 Uredbe (EU) št. 1291/2013. |
| --- | --- |

(24)

Dejavnosti programa EDCTP2 bi morale biti skladne s cilji in prednostnimi nalogami na področju raziskav in inovacij iz Obzorja 2020 ter splošnimi načeli in pogoji iz člena 26 Uredbe (EU) št. 1291/2013.

| (25) | Razpisi za zbiranje predlogov v okviru EDCTP2-IS bi morali biti prav tako objavljeni na enotnem portalu za sodelujoče, pa tudi z drugimi sredstvi elektronskega razširjanja iz Obzorja 2020, ki jih upravlja Komisija. |
| --- | --- |

(25)

Razpisi za zbiranje predlogov v okviru EDCTP2-IS bi morali biti prav tako objavljeni na enotnem portalu za sodelujoče, pa tudi z drugimi sredstvi elektronskega razširjanja iz Obzorja 2020, ki jih upravlja Komisija.

| (26) | Finančni prispevek Unije bi bilo treba upravljati v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja in zadevnimi pravili o posrednem upravljanju iz Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega Parlamenta in Sveta (8) in Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1268/2012 (9). |
| --- | --- |

(26)

Finančni prispevek Unije bi bilo treba upravljati v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja in zadevnimi pravili o posrednem upravljanju iz Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega Parlamenta in Sveta (8) in Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1268/2012 (9).

| (27) | Da se zaščitijo finančni interesi Unije, bi morala imeti Komisija pravico znižati, začasno ustaviti ali ukiniti finančni prispevek Unije, če se program EDCTP2 izvaja neustrezno, delno ali z zamudo ali če sodelujoče države ne prispevajo k financiranju programa EDCTP2 ali če prispevajo deloma ali z zamudo. Navedene pravice bi bilo treba določiti v sporazumu o prenosu pooblastil, sklenjenem med Unijo in EDCTP2-IS. |
| --- | --- |

(27)

Da se zaščitijo finančni interesi Unije, bi morala imeti Komisija pravico znižati, začasno ustaviti ali ukiniti finančni prispevek Unije, če se program EDCTP2 izvaja neustrezno, delno ali z zamudo ali če sodelujoče države ne prispevajo k financiranju programa EDCTP2 ali če prispevajo deloma ali z zamudo. Navedene pravice bi bilo treba določiti v sporazumu o prenosu pooblastil, sklenjenem med Unijo in EDCTP2-IS.

| (28) | Da bi se program EDCTP2 izvajal učinkovito, bi morala EDCTP2-IS zagotavljati finančno podporo zlasti v obliki nepovratnih sredstev za sodelujoče v ukrepih, izbranih na ravni EDCTP2-IS. Te ukrepe bi bilo treba izbrati na podlagi odprtih in konkurenčnih razpisov za zbiranje predlogov, za katere je odgovorna EDCTP2-IS. |
| --- | --- |

(28)

Da bi se program EDCTP2 izvajal učinkovito, bi morala EDCTP2-IS zagotavljati finančno podporo zlasti v obliki nepovratnih sredstev za sodelujoče v ukrepih, izbranih na ravni EDCTP2-IS. Te ukrepe bi bilo treba izbrati na podlagi odprtih in konkurenčnih razpisov za zbiranje predlogov, za katere je odgovorna EDCTP2-IS.

| (29) | Sodelovanje v posrednih ukrepih v okviru programa EDCTP2 ureja Uredba (EU) št. 1290/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (10). Vendar je treba zaradi posebnih operativnih potreb programa EDCTP2 zagotoviti odstopanja od navedene uredbe v skladu z njenim členom 1(3). |
| --- | --- |

(29)

Sodelovanje v posrednih ukrepih v okviru programa EDCTP2 ureja Uredba (EU) št. 1290/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (10). Vendar je treba zaradi posebnih operativnih potreb programa EDCTP2 zagotoviti odstopanja od navedene uredbe v skladu z njenim členom 1(3).

| (30) | Potrebna so odstopanja od točke (b) člena 9(1), točke (c) člena 10(1) in člena 12 Uredbe (EU) št. 1290/2013, da se zahteva sodelovanje in omogoči financiranje afriških subjektov ter da se omogoči sodelovanje na podlagi skupnih razpisov programa EDCTP2 in drugih pravnih subjektov. |
| --- | --- |

(30)

Potrebna so odstopanja od točke (b) člena 9(1), točke (c) člena 10(1) in člena 12 Uredbe (EU) št. 1290/2013, da se zahteva sodelovanje in omogoči financiranje afriških subjektov ter da se omogoči sodelovanje na podlagi skupnih razpisov programa EDCTP2 in drugih pravnih subjektov.

| (31) | Zaradi poenostavitve bi bilo treba za vse strani zmanjšati upravna bremena. Izogibati bi se bilo treba dvojnim revizijam ter nesorazmernemu dokumentiranju in poročanju. Pri izvajanju revizij bi bilo treba, če je to primerno, upoštevati posebnosti nacionalnih programov. |
| --- | --- |

(31)

Zaradi poenostavitve bi bilo treba za vse strani zmanjšati upravna bremena. Izogibati bi se bilo treba dvojnim revizijam ter nesorazmernemu dokumentiranju in poročanju. Pri izvajanju revizij bi bilo treba, če je to primerno, upoštevati posebnosti nacionalnih programov.

| (32) | Revizije prejemnikov sredstev Unije, zagotovljenih v skladu s tem sklepom, bi morale zagotoviti zmanjšanje upravnega bremena v skladu z Obzorjem 2020. |
| --- | --- |

(32)

Revizije prejemnikov sredstev Unije, zagotovljenih v skladu s tem sklepom, bi morale zagotoviti zmanjšanje upravnega bremena v skladu z Obzorjem 2020.

| (33) | Finančne interese Unije bi bilo treba v celotnem ciklusu odhodkov zaščititi s sorazmernimi ukrepi, med drugim s preprečevanjem, odkrivanjem in preiskovanjem nepravilnosti, povračilom izgubljenih, napačno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi upravnimi in denarnimi kaznimi v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012. |
| --- | --- |

(33)

Finančne interese Unije bi bilo treba v celotnem ciklusu odhodkov zaščititi s sorazmernimi ukrepi, med drugim s preprečevanjem, odkrivanjem in preiskovanjem nepravilnosti, povračilom izgubljenih, napačno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi upravnimi in denarnimi kaznimi v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012.

| (34) | Komisija bi morala opravljati vmesna ocenjevanja, s katerimi bi ocenila zlasti kakovost in učinkovitost programa EDCTP2 ter napredek pri doseganju zastavljenih ciljev, in končno ocenjevanje ter pripraviti poročila o teh ocenjevanjih. |
| --- | --- |

(34)

Komisija bi morala opravljati vmesna ocenjevanja, s katerimi bi ocenila zlasti kakovost in učinkovitost programa EDCTP2 ter napredek pri doseganju zastavljenih ciljev, in končno ocenjevanje ter pripraviti poročila o teh ocenjevanjih.

| (35) | EDCTP2-IS in sodelujoče države bi morale na zahtevo Komisije predložiti vse informacije, ki jih mora ta vključiti v poročila o oceni programa EDCTP2. |
| --- | --- |

(35)

EDCTP2-IS in sodelujoče države bi morale na zahtevo Komisije predložiti vse informacije, ki jih mora ta vključiti v poročila o oceni programa EDCTP2.

| (36) | Bistveno je, da se pri raziskovalnih dejavnostih, ki se izvajajo v okviru programa EDCTP2, v celoti upoštevajo Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, Evropska konvencija o varstvu človekovih pravic in njeni dodatni protokoli, etična načela, vključena v Helsinško deklaracijo Svetovne zdravniške organizacije iz leta 2008, standardi dobre klinične prakse, ki jih je sprejela Mednarodna konferenca o usklajevanju tehničnih zahtev za registracijo farmacevtskih izdelkov za uporabo v humani medicini, zadevna zakonodaja Unije ter lokalne etične zahteve držav, v katerih se bodo izvajale raziskovalne dejavnosti. |
| --- | --- |

(36)

Bistveno je, da se pri raziskovalnih dejavnostih, ki se izvajajo v okviru programa EDCTP2, v celoti upoštevajo Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, Evropska konvencija o varstvu človekovih pravic in njeni dodatni protokoli, etična načela, vključena v Helsinško deklaracijo Svetovne zdravniške organizacije iz leta 2008, standardi dobre klinične prakse, ki jih je sprejela Mednarodna konferenca o usklajevanju tehničnih zahtev za registracijo farmacevtskih izdelkov za uporabo v humani medicini, zadevna zakonodaja Unije ter lokalne etične zahteve držav, v katerih se bodo izvajale raziskovalne dejavnosti.

| (37) | Bistveno je, da bi morala biti privolitev na podlagi seznanjenosti za klinične preskuse, ki se izvajajo v državah v razvoju, resnično dana na podlagi ustrezne seznanjenosti in prostovoljno. |
| --- | --- |

(37)

Bistveno je, da bi morala biti privolitev na podlagi seznanjenosti za klinične preskuse, ki se izvajajo v državah v razvoju, resnično dana na podlagi ustrezne seznanjenosti in prostovoljno.

| (38) | Pomembno je tudi, da bi morale biti dejavnosti, ki se izvajajo v okviru programa EDCTP2, skladne z ukrepi Unije na področju razvojne politike. V tem pogledu bi si bilo treba prizadevati za iskanje sinergij med programom EDCTP2 in Evropskim razvojnim skladom. |
| --- | --- |

(38)

Pomembno je tudi, da bi morale biti dejavnosti, ki se izvajajo v okviru programa EDCTP2, skladne z ukrepi Unije na področju razvojne politike. V tem pogledu bi si bilo treba prizadevati za iskanje sinergij med programom EDCTP2 in Evropskim razvojnim skladom.

| (39) | Znotraj cilja sodelovanja z mednarodnimi pobudami za razvojno pomoč bi bilo treba pri dejavnostih, ki se financirajo v okviru programa EDCTP2, upoštevati morebitna priporočila, ki jih predlagajo ustrezne pobude Svetovne zdravstvene organizacije (SZO), vključno s posvetovalno strokovno delovno skupino za raziskave in razvoj. |
| --- | --- |

(39)

Znotraj cilja sodelovanja z mednarodnimi pobudami za razvojno pomoč bi bilo treba pri dejavnostih, ki se financirajo v okviru programa EDCTP2, upoštevati morebitna priporočila, ki jih predlagajo ustrezne pobude Svetovne zdravstvene organizacije (SZO), vključno s posvetovalno strokovno delovno skupino za raziskave in razvoj.

| (40) | Znanstveni odbor za zdravje, ki je bil ustanovljen z Obzorjem 2020 kot v znanost usmerjena platforma zainteresiranih strani, pripravlja znanstvene prispevke, zagotavlja celovito, znanstveno usmerjeno analizo ovir in priložnosti za raziskave in inovacije, povezanih z družbenim izzivom Obzorja 2020 v zvezi z zdravjem, demografskimi spremembami in blaginjo, prispeva k opredelitvi z njim povezanih prednostnih nalog na področju raziskav in inovacij ter spodbuja sodelovanje znanstvene skupnosti iz vse Unije. Ob dejavnem sodelovanju zainteresiranih strani prispeva h krepitvi zmogljivosti ter spodbujanju izmenjave znanja in tesnejšega sodelovanja na tem področju po vsej Evropi. Zato bi moral program EDCTP2 po potrebi z Znanstvenim odborom za zdravje sodelovati in izmenjevati informacije. |
| --- | --- |

(40)

Znanstveni odbor za zdravje, ki je bil ustanovljen z Obzorjem 2020 kot v znanost usmerjena platforma zainteresiranih strani, pripravlja znanstvene prispevke, zagotavlja celovito, znanstveno usmerjeno analizo ovir in priložnosti za raziskave in inovacije, povezanih z družbenim izzivom Obzorja 2020 v zvezi z zdravjem, demografskimi spremembami in blaginjo, prispeva k opredelitvi z njim povezanih prednostnih nalog na področju raziskav in inovacij ter spodbuja sodelovanje znanstvene skupnosti iz vse Unije. Ob dejavnem sodelovanju zainteresiranih strani prispeva h krepitvi zmogljivosti ter spodbujanju izmenjave znanja in tesnejšega sodelovanja na tem področju po vsej Evropi. Zato bi moral program EDCTP2 po potrebi z Znanstvenim odborom za zdravje sodelovati in izmenjevati informacije.

| (41) | Ker ciljev tega sklepa – in sicer prispevati k zmanjšanju socialnega in gospodarskega bremena bolezni, povezanih z revščino, v državah v razvoju, zlasti v podsaharski Afriki, s pospešitvijo kliničnega razvoja učinkovitih, varnih, dostopnih, ustreznih in cenovno dostopnih zdravstvenih ukrepov proti boleznim, povezanim z revščino – države članice ne morejo zadovoljivo doseči zaradi pomanjkanja potrebne kritične mase, ki jo je treba doseči v človeškem in finančnem smislu, temveč se zaradi obsega ukrepa lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta sklep ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev – |
| --- | --- |

(41)

Ker ciljev tega sklepa – in sicer prispevati k zmanjšanju socialnega in gospodarskega bremena bolezni, povezanih z revščino, v državah v razvoju, zlasti v podsaharski Afriki, s pospešitvijo kliničnega razvoja učinkovitih, varnih, dostopnih, ustreznih in cenovno dostopnih zdravstvenih ukrepov proti boleznim, povezanim z revščino – države članice ne morejo zadovoljivo doseči zaradi pomanjkanja potrebne kritične mase, ki jo je treba doseči v človeškem in finančnem smislu, temveč se zaradi obsega ukrepa lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta sklep ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sodelovanje v drugem programu Partnerstvo evropskih držav in držav v razvoju na področju kliničnega preskušanja

1.   Unija sodeluje v drugem programu Partnerstvo evropskih držav in držav v razvoju na področju kliničnega preskušanja (v nadaljnjem besedilu: program EDCTP2), ki ga skupaj izvajajo Avstrija, Danska, Finska, Francija, Grčija, Irska, Italija, Luksemburg, Nizozemska, Norveška, Portugalska, Španija, Švedska Švica in Združeno kraljestvo (v nadaljnjem besedilu: sodelujoče države), v skladu s pogoji iz tega sklepa.

2.   V programu EDCTP2 lahko sodeluje katera koli država članica poleg tistih iz odstavka 1 ali katera koli druga država, pridružena Obzorju 2020, če izpolnjuje pogoj iz točke (e) člena 3(1) tega sklepa. Če izpolnjuje pogoj iz točke (e) člena 3(1), se za namene tega sklepa obravnava kot sodelujoča država.

Člen 2

Finančni prispevek Unije

1.   Finančni prispevek Unije, vključno z odobritvami Efte, za program EDCTP2 znaša do 683 000 000 EUR, in sicer do enakega zneska kot prispevki sodelujočih držav.

2.   Finančni prispevek Unije se plača iz odobritev splošnega proračuna Unije, dodeljenih zadevnim delom posebnega programa za izvajanje Obzorja 2020, vzpostavljenega s Sklepom 2013/743/EU, in zlasti iz sredstev v okviru posebnega cilja „zdravje, demografske spremembe in blaginja“ v skladu s točko (c)(vi) člena 58(1) ter členoma 60 in 61 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012.

3.   Izvedbena struktura programa EDCTP2 (v nadaljnjem besedilu: EDCTP2-IS) lahko za kritje svojih upravnih stroškov porabi do 6 % finančnega prispevka Unije iz odstavka 1.

Člen 3

Pogoji za finančni prispevek Unije

1.   Finančni prispevek Unije je pogojen z naslednjim:

| (a) | sodelujoče države morajo dokazati, da je program EDCTP2 vzpostavljen v skladu s prilogami I, II in III; |
| --- | --- |

(a)

sodelujoče države morajo dokazati, da je program EDCTP2 vzpostavljen v skladu s prilogami I, II in III;

| (b) | sodelujoče države ali organizacije, ki so jih določile sodelujoče države, morajo določiti EDCTP2-IS, subjekt s pravno osebnostjo, kot strukturo, odgovorno za izvajanje programa EDCTP2 ter za prejemanje, dodeljevanje in spremljanje prispevka sodelujočih držav ter finančnega prispevka Unije; |
| --- | --- |

(b)

sodelujoče države ali organizacije, ki so jih določile sodelujoče države, morajo določiti EDCTP2-IS, subjekt s pravno osebnostjo, kot strukturo, odgovorno za izvajanje programa EDCTP2 ter za prejemanje, dodeljevanje in spremljanje prispevka sodelujočih držav ter finančnega prispevka Unije;

| (c) | EDCTP2-IS mora dokazati, da je zmožna izvajati program EDCTP2, tudi prejemati, dodeljevati in spremljati prispevek Unije v okviru posrednega upravljanja proračuna Unije v skladu s členi 58, 60 in 61 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012; |
| --- | --- |

(c)

EDCTP2-IS mora dokazati, da je zmožna izvajati program EDCTP2, tudi prejemati, dodeljevati in spremljati prispevek Unije v okviru posrednega upravljanja proračuna Unije v skladu s členi 58, 60 in 61 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012;

| (d) | vzpostaviti je treba model upravljanja za program EDCTP2 v skladu s Prilogo III, in |
| --- | --- |

(d)

vzpostaviti je treba model upravljanja za program EDCTP2 v skladu s Prilogo III, in

| (e) | vsaka sodelujoča država se mora zavezati, da bo prispevala k financiranju programa EDCTP2. |
| --- | --- |

(e)

vsaka sodelujoča država se mora zavezati, da bo prispevala k financiranju programa EDCTP2.

2.   Med izvajanjem programa EDCTP2 je finančni prispevek Unije pogojen z naslednjim:

| (a) | EDCTP2-IS mora uresničevati cilje iz Priloge I in izvajati dejavnosti iz Priloge II k temu sklepu, zlasti dejavnosti in posredne ukrepe, ki jih financira, v skladu z Uredbo (EU) št. 1290/2013 iz člena 6 tega sklepa; |
| --- | --- |

(a)

EDCTP2-IS mora uresničevati cilje iz Priloge I in izvajati dejavnosti iz Priloge II k temu sklepu, zlasti dejavnosti in posredne ukrepe, ki jih financira, v skladu z Uredbo (EU) št. 1290/2013 iz člena 6 tega sklepa;

| (b) | vzdrževati je treba ustrezen in učinkovit model upravljanja za program EDCTP2 v skladu s Prilogo III; |
| --- | --- |

(b)

vzdrževati je treba ustrezen in učinkovit model upravljanja za program EDCTP2 v skladu s Prilogo III;

| (c) | EDCTP2-IS mora izpolnjevati zahteve za poročanje, določene v členu 60(5) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, in |
| --- | --- |

(c)

EDCTP2-IS mora izpolnjevati zahteve za poročanje, določene v členu 60(5) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, in

| (d) | izpolniti je treba zaveze iz točke (e) odstavka 1. |
| --- | --- |

(d)

izpolniti je treba zaveze iz točke (e) odstavka 1.

Člen 4

Dejavnosti programa EDCTP2

1.   Dejavnosti programa EDCTP2 izpolnjujejo cilje, opisane v Prilogi I, in so v skladu s Prilogo II.

Med njimi so lahko dejavnosti iz nacionalnih programov sodelujočih držav, vključno s tistimi, ki jih izvajajo javne ali zasebne nepridobitne raziskovalne organizacije, in nove dejavnosti, vključno z razpisi za zbiranje predlogov, ki jih upravlja EDCTP2-IS.

Dejavnosti so vključene v delovni načrt programa EDCTP2, ki ga vsako leto sprejme EDCTP2-IS (v nadaljnjem besedilu: letni delovni načrt programa EDCTP2), na podlagi pozitivnega rezultata njihovega zunanjega ocenjevanja z mednarodnim medsebojnim strokovnim pregledom glede na cilje programa EDCTP2.

2.   V letnem delovnem načrtu programa EDCTP2 je podrobno navedena proračunska vrednost vsake dejavnosti ter predvideno dodeljevanje finančnih sredstev, ki jih upravlja EDCTP2-IS, tudi finančnega prispevka Unije.

V letnem delovnem načrtu programa EDCTP2 se razlikuje med dejavnostmi, ki jih financira ali sofinancira Unija, in tistimi, ki jih financirajo sodelujoče države ali so financirane iz drugih virov.

3.   EDCTP2-IS izvaja letni delovni načrt programa EDCTP2.

EDCTP2-IS spremlja izvajanje vseh dejavnosti, ki so vključene v delovni načrt ali izbrane na podlagi razpisov za zbiranje predlogov, ki jih upravlja EDCTP2-IS, in o tem poroča Komisiji.

4.   Dejavnosti, vključene v letni delovni načrt programa EDCTP2, ki jih ne financira EDCTP2-IS, se izvajajo v skladu s skupnimi načeli, o katerih se dogovorijo sodelujoče države in Komisija ob upoštevanju načel iz tega sklepa, naslova VI Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 in Uredbe (EU) št. 1290/2013, zlasti načeli enakega obravnavanja, preglednosti, ocenjevanja z neodvisnimi medsebojnimi strokovnimi pregledi in neodvisne izbire. Sodelujoče države in Komisija se poleg tega dogovorijo o zahtevah za poročanje EDCTP2-IS, tudi glede kazalnikov, vključenih v vsako od teh dejavnosti.

Vsaka dejavnost, ki jo financira EDCTP2-IS v skladu z letnim delovnim načrtom programa EDCTP2 ali na podlagi razpisov za zbiranje predlogov, ki jih upravlja EDCTP2-IS, se šteje za posredni ukrep v smislu Uredbe (EU) št. 1290/2013 in se izvaja v skladu s členom 6 tega sklepa.

5.   Vsako sporočilo ali objava na področju dejavnosti programa EDCTP2, ki jih v tesnem sodelovanju s programom EDCTP2 izvajajo EDCTP2-IS, sodelujoča država ali sodelujoči v dejavnosti, se označi ali dodatno označi kot „[ime dejavnosti] je del programa EDCTP2, ki ga podpira Evropska unija“.

Člen 5

Prispevki sodelujočih držav

1.   Prispevke sodelujočih držav sestavljajo:

| (a) | finančni prispevki za EDCTP2-IS in |
| --- | --- |

(a)

finančni prispevki za EDCTP2-IS in

| (b) | prispevki v naravi, ki jih sestavljajo stroški, ki jih imajo sodelujoče države pri izvajanju dejavnosti, vključenih v letni delovni načrt programa EDCTP2 in v njem jasno opredeljenih, ali ki so nastali v povezavi z upravnim proračunom EDCTP2-IS. |
| --- | --- |

(b)

prispevki v naravi, ki jih sestavljajo stroški, ki jih imajo sodelujoče države pri izvajanju dejavnosti, vključenih v letni delovni načrt programa EDCTP2 in v njem jasno opredeljenih, ali ki so nastali v povezavi z upravnim proračunom EDCTP2-IS.

2.   Za ocenjevanje prispevkov iz točke (b) odstavka 1 se stroški določijo v skladu z običajnimi računovodskimi praksami in računovodskimi standardi zadevne sodelujoče države in veljavnimi mednarodnimi računovodskimi standardi/mednarodnimi standardi računovodskega poročanja.

Člen 6

Pravila o sodelovanju in razširjanju

1.   Za posredne ukrepe, ki jih EDCTP-IS izbere in financira na podlagi letnega delovnega načrta programa EDCTP2 ali razpisov za zbiranje predlogov, ki jih upravlja EDCTP2-IS, se uporablja Uredba (EU) št. 1290/2013. V skladu z navedeno uredbo se EDCTP2-IS šteje za organ financiranja, ki zagotavlja finančno podporo za posredne ukrepe v skladu s Prilogo II k temu sklepu.

2.   Z odstopanjem od točke (b) člena 9(1) Uredbe (EU) št. 1290/2013 so med sodelujočimi najmanj dva pravna subjekta s sedežem v dveh različnih sodelujočih državah in tretji pravni subjekt s sedežem v državi podsaharske Afrike, navedeni v letnem delovnem načrtu programa EDCTP2.

3.   Z odstopanjem od točke (c) člena 10(1) Uredbe (EU) št. 1290/2013 je do financiranja upravičen vsak pravni subjekt, ki ima sedež v državi podsaharske Afrike, navedeni v letnem delovnem načrtu programa EDCTP2.

4.   Če je takšna dejavnost vključena v letni delovni načrt programa EDCTP2, lahko EDCTP2-IS objavi skupne razpise s tretjimi državami ali njihovimi znanstvenimi ali tehnološkimi organizacijami in agencijami, z mednarodnimi organizacijami ali drugimi tretjimi osebami, zlasti nevladnimi organizacijami, v skladu s pravili, oblikovanimi na podlagi člena 12 Uredbe (EU) št. 1290/2013.

Člen 7

Sporazumi med Unijo in EDCTP2-IS

1.   Če je predhodna ocena EDCTP2-IS v skladu s členom 61(1) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 pozitivna, Komisija v imenu Unije z EDCTP2-IS sklene sporazum o prenosu pooblastil in letne sporazume o prenosu sredstev.

2.   Sporazum o prenosu pooblastil iz odstavka 1 se sklene v skladu s členom 58(3) ter členoma 60 in 61 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 ter členom 40 Delegirane uredbe (EU) št. 1268/2012. V njem je med drugim določeno naslednje:

| (a) | zahteve za prispevek EDCTP2-IS v zvezi s kazalniki uspešnosti iz Priloge II k Sklepu 2013/743/EU; |
| --- | --- |

(a)

zahteve za prispevek EDCTP2-IS v zvezi s kazalniki uspešnosti iz Priloge II k Sklepu 2013/743/EU;

| (b) | zahteve za prispevek EDCTP2-IS v zvezi s spremljanjem iz Priloge III k Sklepu. 2013/743/EU; |
| --- | --- |

(b)

zahteve za prispevek EDCTP2-IS v zvezi s spremljanjem iz Priloge III k Sklepu. 2013/743/EU;

| (c) | posebni kazalniki uspešnosti za delovanje EDCTP2-IS; |
| --- | --- |

(c)

posebni kazalniki uspešnosti za delovanje EDCTP2-IS;

| (d) | zahteve za EDCTP2-IS v zvezi s posredovanjem informacij o upravnih stroških in podrobnih zneskih za izvajanje programa EDCTP2; |
| --- | --- |

(d)

zahteve za EDCTP2-IS v zvezi s posredovanjem informacij o upravnih stroških in podrobnih zneskih za izvajanje programa EDCTP2;

| (e) | ureditev posredovanja potrebnih podatkov, da lahko Komisija izpolni svoje obveznosti glede razširjanja in poročanja; |
| --- | --- |

(e)

ureditev posredovanja potrebnih podatkov, da lahko Komisija izpolni svoje obveznosti glede razširjanja in poročanja;

| (f) | ureditev, na podlagi katerih Komisija odobri ali zavrne osnutek letnega delovnega načrta programa EDCTP2, preden ga sprejme EDCTP2-IS, in |
| --- | --- |

(f)

ureditev, na podlagi katerih Komisija odobri ali zavrne osnutek letnega delovnega načrta programa EDCTP2, preden ga sprejme EDCTP2-IS, in

| (g) | določbe o objavi razpisov za zbiranje predlogov v okviru programa EDCTP2, zlasti na enotnem portalu za sodelujoče, pa tudi z drugimi sredstvi elektronskega razširjanja iz Obzorja 2020, ki jih upravlja Komisija. |
| --- | --- |

(g)

določbe o objavi razpisov za zbiranje predlogov v okviru programa EDCTP2, zlasti na enotnem portalu za sodelujoče, pa tudi z drugimi sredstvi elektronskega razširjanja iz Obzorja 2020, ki jih upravlja Komisija.

Člen 8

Ukinitev, znižanje ali začasna ustavitev finančnega prispevka Unije

Če se program EDCTP2 ne izvaja ali se izvaja neustrezno, delno ali z zamudo, lahko Komisija ukine, sorazmerno zniža ali začasno ustavi finančni prispevek Unije v skladu z dejanskim izvajanjem programa EDCTP2.

Če sodelujoče države ne prispevajo k financiranju programa EDCTP2 ali prispevajo delno ali z zamudo, lahko Komisija ukine, sorazmerno zniža ali začasno ustavi finančni prispevek Unije, pri čemer upošteva znesek financiranja, ki so ga sodelujoče države namenile izvajanju programa EDCTP2.

Člen 9

Naknadne revizije

1.   Naknadne revizije odhodkov za posredne ukrepe opravi EDCTP2-IS v skladu s členom 29 Uredbe (EU) št. 1291/2013.

2.   Komisija se lahko odloči, da bo revizije iz odstavka 1 izvedla sama. V takih primerih to stori v skladu z veljavnimi pravili, zlasti z določbami uredb (EU, Euratom) št. 966/2012, (EU) št. 1290/2013 in (EU) št. 1291/2013.

Člen 10

Zaščita finančnih interesov Unije

1.   Komisija sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovi, da so pri izvajanju ukrepov, ki se financirajo na podlagi tega sklepa, finančni interesi Unije zaščiteni z izvajanjem preventivnih ukrepov proti goljufijam, korupciji in drugim protipravnim ravnanjem ter z učinkovitimi pregledi, ob odkritju nepravilnosti pa z izterjavo napačno izplačanih zneskov ter po potrebi z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi upravnimi in denarnimi kaznimi.

2.   EDCTP2-IS odobri osebju Komisije in drugim osebam, ki jih ta pooblasti, ter Računskemu sodišču dostop do svojih objektov in prostorov ter vseh informacij, tudi tistih v elektronski obliki, ki so potrebni za izvedbo revizij.

3.   Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) lahko v skladu z določbami in postopki iz Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (11) ter Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (12) opravi preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je v zvezi s sporazumom ali odločbo o dodelitvi nepovratnih sredstev ali pogodbo, ki se financira v skladu s tem sklepom, prišlo do goljufije, korupcije ali drugih protipravnih ravnanj, ki škodijo finančnim interesom Unije.

4.   Pogodbe ter sporazumi in odločbe o dodelitvi nepovratnih sredstev, ki izhajajo iz izvajanja tega sklepa, vsebujejo določbe, ki izrecno pooblaščajo Komisijo, EDCTP2-IS, Računsko sodišče in OLAF, da v skladu s svojimi pristojnostmi opravljajo takšne revizije in preiskave.

5.   Sodelujoče države pri izvajanju programa EDCTP2 sprejmejo zakonodajne, regulativne, upravne in druge ukrepe, potrebne za zaščito finančnih interesov Unije, zlasti za zagotovitev popolne izterjave vseh zneskov, dolgovanih Uniji, v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 in Delegirano uredbo (EU) št. 1268/2012.

Člen 11

Sporočanje informacij

1.   EDCTP2-IS Komisiji na zahtevo pošlje vse informacije, potrebne za pripravo poročil iz člena 12.

2.   Sodelujoče države prek EDCTP2-IS Komisiji predložijo vse informacije, ki jih zahteva Evropski parlament, Svet ali Računsko sodišče v zvezi s finančnim upravljanjem programa EDCTP2.

3.   Komisija vključi informacije iz odstavka 2 tega člena v poročila iz člena 12.

Člen 12

Ocenjevanje

1.   Komisija do 30. junija 2017 s pomočjo neodvisnih strokovnjakov izvede vmesno ocenjevanje programa EDCTP2. O tem ocenjevanju pripravi poročilo, ki vključuje zaključke ocenjevanja in pripombe Komisije. Navedeno poročilo do 31. decembra 2017 pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu. Rezultat vmesnega ocenjevanja programa EDCTP2 se upošteva pri vmesni oceni Obzorja 2020.

2.   Komisija ob koncu sodelovanja Unije v programu EDCTP2, najpozneje pa 31. decembra 2023, opravi še eno vmesno ocenjevanje programa EDCTP2. O tem ocenjevanju pripravi poročilo, ki vključuje rezultate ocenjevanja. To poročilo pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu.

3.   Komisija do 31. decembra 2026 opravi končno ocenjevanje programa EDCTP2. Rezultate tega ocenjevanja pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu.

Člen 13

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 14

Naslovniki

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 15. maja 2014

Za Evropski parlament

Predsednik

M. SCHULZ

Za Svet

Predsednik

D. KOURKOULAS

---

(1)  Mnenje z dne 10. decembra 2013 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 15. aprila 2014 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 6. maja 2014.

2

(3)  Uredba (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) - Obzorje 2020 in razveljavitvi Sklepa št. 1982/2006/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 104).

3

(4)  Sklep št. 1209/2003/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. junija 2003 o sodelovanju Skupnosti v programu raziskav in razvoja s ciljem razviti nove klinične posege za boj proti HIV/aids-u, malariji in tuberkulozi z dolgoročnim partnerstvom med Evropo in državami v razvoju, ki ga izvaja več držav članic (UL L 169, 8.7.2003, str. 1).

4

(5)  Sklep št. 1513/2002/ES Evropskega parlamenta in sveta z dne 27. junija 2002 o šestem okvirnem programu Evropske skupnosti na področju raziskav, tehnološkega razvoja in predstavitvenih dejavnosti, ki prispeva k oblikovanju Evropskega raziskovalnega prostora in k inovacijam (2002-2006) (UL L 232, 29.8.2002, str. 1).

5

(6)  Sklep št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (UL L 412, 30.12.2006, str. 1).

6

(7)  Sklep Sveta 2013/743/EU z dne 3. decembra 2013 o vzpostavitvi posebnega programa za izvajanje okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 in razveljavitvi odločb 2006/971/ES, 2006/972/ES, 2006/973/ES, 2006/974/ES in 2006/975/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 965).

7

(8)  Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (UL L 298, 26.10.2012, str. 1).

8

(9)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1268/2012 z dne 29. oktobra 2012 o pravilih uporabe Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 362, 31.12.2012, str. 1).

9

(10)  Uredba (EU) št. 1290/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o pravilih za sodelovanje v okvirnem programu za raziskave in inovacije (2014–2020) - Obzorje 2020 ter za razširjanje njegovih rezultatov in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1906/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 81).

10

(11)  Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).

11

(12)  Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).

12

---

PRILOGA I

CILJI PROGRAMA EDCTP2

Program EDCTP2 prispeva k naslednjim ciljem:

1.   Splošni cilj

Program EDCTP2 prispeva k zmanjšanju socialnega in gospodarskega bremena bolezni, povezanih z revščino, v državah v razvoju, zlasti v podsaharski Afriki, in sicer tako, da v partnerstvu s podsaharsko Afriko pospešuje klinični razvoj učinkovitih, varnih, dostopnih, ustreznih in cenovno dostopnih zdravstvenih ukrepov (1) proti boleznim, povezanim z revščino.

2.   Posebni cilji

Kot prispevek k splošnemu cilju se s programom EDCTP2 dosežejo naslednji posebni cilji:

| (a) | večje število novih ali izboljšanih zdravstvenih ukrepov proti HIV/aidsu, tuberkulozi, malariji in drugim boleznim, povezanim z revščino, vključno z zapostavljenimi boleznimi, in do konca programa še vsaj en nov zdravstveni ukrep, objava približno 30 smernic za izboljšano ali razširjeno uporabo obstoječih zdravstvenih ukrepov ter napredek v kliničnem razvoju približno 20 potencialnih zdravstvenih ukrepov; |
| --- | --- |

(a)

večje število novih ali izboljšanih zdravstvenih ukrepov proti HIV/aidsu, tuberkulozi, malariji in drugim boleznim, povezanim z revščino, vključno z zapostavljenimi boleznimi, in do konca programa še vsaj en nov zdravstveni ukrep, objava približno 30 smernic za izboljšano ali razširjeno uporabo obstoječih zdravstvenih ukrepov ter napredek v kliničnem razvoju približno 20 potencialnih zdravstvenih ukrepov;

| (b) | tesnejše sodelovanje z državami podsaharske Afrike, zlasti pri krepitvi njihove zmogljivosti za izvajanje kliničnih preskusov ob upoštevanju temeljnih etičnih načel ter zadevne nacionalne zakonodaje, zakonodaje Unije in mednarodne zakonodaje, vključno z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, Evropsko konvencijo o varstvu človekovih pravic in njenimi dodatnimi protokoli, Helsinško deklaracijo Svetovne zdravniške organizacije iz leta 2008 in standardi dobre klinične prakse, ki jih je sprejela Mednarodna konferenca o usklajevanju tehničnih zahtev za registracijo farmacevtskih izdelkov za uporabo v humani medicini (ICH); |
| --- | --- |

(b)

tesnejše sodelovanje z državami podsaharske Afrike, zlasti pri krepitvi njihove zmogljivosti za izvajanje kliničnih preskusov ob upoštevanju temeljnih etičnih načel ter zadevne nacionalne zakonodaje, zakonodaje Unije in mednarodne zakonodaje, vključno z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, Evropsko konvencijo o varstvu človekovih pravic in njenimi dodatnimi protokoli, Helsinško deklaracijo Svetovne zdravniške organizacije iz leta 2008 in standardi dobre klinične prakse, ki jih je sprejela Mednarodna konferenca o usklajevanju tehničnih zahtev za registracijo farmacevtskih izdelkov za uporabo v humani medicini (ICH);

| (c) | boljše usklajevanje, povezovanje in, kadar je to ustrezno, združevanje zadevnih nacionalnih programov za izboljšanje stroškovne učinkovitosti evropskih javnih naložb. Poleg tega bi bilo treba raziskovalne prednostne naloge določiti na ciljno usmerjen način, da bi tako pospešili doseganje rezultatov ter prispevali k nadzoru in izkoreninjenju bolezni, povezanih z revščino, vključno z zapostavljenimi boleznimi; |
| --- | --- |

(c)

boljše usklajevanje, povezovanje in, kadar je to ustrezno, združevanje zadevnih nacionalnih programov za izboljšanje stroškovne učinkovitosti evropskih javnih naložb. Poleg tega bi bilo treba raziskovalne prednostne naloge določiti na ciljno usmerjen način, da bi tako pospešili doseganje rezultatov ter prispevali k nadzoru in izkoreninjenju bolezni, povezanih z revščino, vključno z zapostavljenimi boleznimi;

| (d) | širše mednarodno sodelovanje z drugimi javnimi in zasebnimi partnerji, da se zagotovita čim večji učinek vseh raziskav in upoštevanje sinergij ter da se pritegnejo viri in naložbe; |
| --- | --- |

(d)

širše mednarodno sodelovanje z drugimi javnimi in zasebnimi partnerji, da se zagotovita čim večji učinek vseh raziskav in upoštevanje sinergij ter da se pritegnejo viri in naložbe;

| (e) | večji učinek zaradi učinkovitega sodelovanja z zadevnimi pobudami Unije, vključno z njeno razvojno pomočjo. |
| --- | --- |

(e)

večji učinek zaradi učinkovitega sodelovanja z zadevnimi pobudami Unije, vključno z njeno razvojno pomočjo.

3.   Operativni kazalniki in cilji

Za dosego posebnih ciljev iz točke 2 se v času programa EDCTP2 spremljajo naslednji kazalniki:

| (a) | Podpora kliničnemu preskušanju v zvezi z novimi ali izboljšanimi zdravstvenimi ukrepi proti boleznim, povezanim z revščino, vključno z zapostavljenimi boleznimi, s partnerstvi med evropskimi državami in državami v razvoju, zlasti podsaharsko Afriko: | kazalnik: povečanje števila podprtih kliničnih preskusov na vsaj 150 v primerjavi z 88 v okviru programa EDCTP1, ki bi privedli do novih proizvodov, procesov, metodologij, diagnostik, načinov zdravljenja ali preventive; |
| --- | --- | --- |

(a)

Podpora kliničnemu preskušanju v zvezi z novimi ali izboljšanimi zdravstvenimi ukrepi proti boleznim, povezanim z revščino, vključno z zapostavljenimi boleznimi, s partnerstvi med evropskimi državami in državami v razvoju, zlasti podsaharsko Afriko:

kazalnik: povečanje števila podprtih kliničnih preskusov na vsaj 150 v primerjavi z 88 v okviru programa EDCTP1, ki bi privedli do novih proizvodov, procesov, metodologij, diagnostik, načinov zdravljenja ali preventive;

| | kazalnik: ohranitev ali povečanje deleža kliničnih preskusov pod afriškim vodstvom, ki jih financira EDCTP2-IS; |
| --- | --- |

kazalnik: ohranitev ali povečanje deleža kliničnih preskusov pod afriškim vodstvom, ki jih financira EDCTP2-IS;

| | kazalnik: prizadevanje za povečanje števila objavljenih strokovno pregledanih znanstvenih člankov na trikratnik števila tovrstnih člankov, objavljenih v okviru programa EDCTP1. |
| --- | --- |

kazalnik: prizadevanje za povečanje števila objavljenih strokovno pregledanih znanstvenih člankov na trikratnik števila tovrstnih člankov, objavljenih v okviru programa EDCTP1.

| (b) | Podpora dejavnostim krepitve raziskovalnih zmogljivosti v podsaharski Afriki z omogočanjem izvajanja kliničnih preskusov in pomočjo za zmanjšanje bega možganov: | kazalnik: prizadevanje za ohranitev ali povečanje sodelovanja držav podsaharske Afrike v programu EDCTP2; |
| --- | --- | --- |

(b)

Podpora dejavnostim krepitve raziskovalnih zmogljivosti v podsaharski Afriki z omogočanjem izvajanja kliničnih preskusov in pomočjo za zmanjšanje bega možganov:

kazalnik: prizadevanje za ohranitev ali povečanje sodelovanja držav podsaharske Afrike v programu EDCTP2;

| | kazalnik: povečanje števila štipendij za raziskovalce iz podsaharske Afrike in za magistrske/doktorske študente s 400 v okviru programa EDCTP1, pri čemer se jih odločno spodbuja k nadaljevanju raziskovalne poklicne poti v podsaharski Afriki po koncu štipendiranja in jih pri tem podpira; |
| --- | --- |

kazalnik: povečanje števila štipendij za raziskovalce iz podsaharske Afrike in za magistrske/doktorske študente s 400 v okviru programa EDCTP1, pri čemer se jih odločno spodbuja k nadaljevanju raziskovalne poklicne poti v podsaharski Afriki po koncu štipendiranja in jih pri tem podpira;

| | kazalnik: povečanje števila dejavnosti za krepitev zmogljivosti, podprtih za izvajanje kliničnih preskusov v podsaharski Afriki, s 74 v okviru programa EDCTP1. |
| --- | --- |

kazalnik: povečanje števila dejavnosti za krepitev zmogljivosti, podprtih za izvajanje kliničnih preskusov v podsaharski Afriki, s 74 v okviru programa EDCTP1.

| (c) | Oblikovanje raziskovalnega načrta za program EDCTP2 na podlagi skupnih meril za določanje prednostnih nalog in skupno ocenjevanje ob priznavanju, da se lahko prispevki nacionalnih programov in programa EDCTP razlikujejo:
  cilj: vsaj 50 % javnih naložb sodelujočih držav se združi, poveže ali uskladi v okviru programa EDCTP2. |
| --- | --- |

(c)

Oblikovanje raziskovalnega načrta za program EDCTP2 na podlagi skupnih meril za določanje prednostnih nalog in skupno ocenjevanje ob priznavanju, da se lahko prispevki nacionalnih programov in programa EDCTP razlikujejo:

cilj: vsaj 50 % javnih naložb sodelujočih držav se združi, poveže ali uskladi v okviru programa EDCTP2.

| (d) | Zagotavljanje učinkovitosti izvajanja programa EDCTP2:
  cilj: upravni stroški znašajo manj kot 5 % proračuna EDCTP2-IS. |
| --- | --- |

(d)

Zagotavljanje učinkovitosti izvajanja programa EDCTP2:

cilj: upravni stroški znašajo manj kot 5 % proračuna EDCTP2-IS.

| (e) | Vzpostavitev sodelovanja in uvedba skupnih ukrepov z drugimi javnimi in zasebnimi financerji; | cilj: povečanje prispevkov iz držav v razvoju s 14 000 000 EUR v okviru programa EDCTP1 na vsaj 30 000 000 EUR; |
| --- | --- | --- |

(e)

Vzpostavitev sodelovanja in uvedba skupnih ukrepov z drugimi javnimi in zasebnimi financerji;

cilj: povečanje prispevkov iz držav v razvoju s 14 000 000 EUR v okviru programa EDCTP1 na vsaj 30 000 000 EUR;

| | cilj: pridobitev dodatnih javnih ali zasebnih prispevkov v višini vsaj 500 000 000 EUR, v primerjavi z 71 000 000 EUR, pridobljenimi v okviru programa EDCTP1. |
| --- | --- |

cilj: pridobitev dodatnih javnih ali zasebnih prispevkov v višini vsaj 500 000 000 EUR, v primerjavi z 71 000 000 EUR, pridobljenimi v okviru programa EDCTP1.

| (f) | Vzpostavitev sodelovanja in uvedba skupnih ukrepov s pobudami Unije ter nacionalnimi in mednarodnimi pobudami za razvojno pomoč, po potrebi vključno z ustreznimi pobudami SZO, da se zagotovi dopolnjevanje in poveča učinek rezultatov dejavnosti, financiranih v okviru programa EDCTP. |
| --- | --- |

(f)

Vzpostavitev sodelovanja in uvedba skupnih ukrepov s pobudami Unije ter nacionalnimi in mednarodnimi pobudami za razvojno pomoč, po potrebi vključno z ustreznimi pobudami SZO, da se zagotovi dopolnjevanje in poveča učinek rezultatov dejavnosti, financiranih v okviru programa EDCTP.

---

(1)  Za namene tega sklepa so „zdravstveni ukrepi“ ukrepi, namenjeni izboljšanju ali ohranjanju zdravja ali spremembi poteka bolezni, zlasti preprečevanje in zdravljenje z uporabo medicinskih proizvodov, kot so zdravila, mikrobicidi ali cepiva, vključno z načinom njihovega dajanja, spremljanje zdravljenja in preprečevanje pri prizadetem prebivalstvu ter medicinska diagnostika za odkrivanje in spremljanje razvoja bolezni/zdravstvenega stanja.

---

PRILOGA II

DEJAVNOSTI IN IZVAJANJE PROGRAMA EDCTP2

1.   Dejavnosti

Program EDCTP2 vključuje naslednje dejavnosti:

| (a) | spodbujanje mrežnega povezovanja, usklajevanja, povezovanja, sodelovanja in združevanja nacionalnih raziskovalnih programov in dejavnosti na področju bolezni, povezanih z revščino, vključno z zapostavljenimi boleznimi, na znanstveni, upravljavski in finančni ravni; |
| --- | --- |

(a)

spodbujanje mrežnega povezovanja, usklajevanja, povezovanja, sodelovanja in združevanja nacionalnih raziskovalnih programov in dejavnosti na področju bolezni, povezanih z revščino, vključno z zapostavljenimi boleznimi, na znanstveni, upravljavski in finančni ravni;

| (b) | podpiranje raziskav s kliničnim preskušanjem in sorodnih dejavnosti na področju bolezni, povezanih z revščino, zlasti HIV/aidsa, malarije, tuberkuloze in drugih bolezni, povezanih z revščino, vključno z zapostavljenimi boleznimi; |
| --- | --- |

(b)

podpiranje raziskav s kliničnim preskušanjem in sorodnih dejavnosti na področju bolezni, povezanih z revščino, zlasti HIV/aidsa, malarije, tuberkuloze in drugih bolezni, povezanih z revščino, vključno z zapostavljenimi boleznimi;

| (c) | spodbujanje razvoja zmogljivosti za klinične preskuse in sorodnih raziskav v državah v razvoju, zlasti v podsaharski Afriki, z dodeljevanjem nepovratnih sredstev za poklicni razvoj mladih in višjih raziskovalcev, spodbujanje mobilnosti, nepovratna sredstva za izmenjave osebja, mreže za raziskovalno usposabljanje, krepitev etičnih in regulativnih teles ter mentorstvo in partnerstva na individualni, institucionalni ali regionalni ravni; |
| --- | --- |

(c)

spodbujanje razvoja zmogljivosti za klinične preskuse in sorodnih raziskav v državah v razvoju, zlasti v podsaharski Afriki, z dodeljevanjem nepovratnih sredstev za poklicni razvoj mladih in višjih raziskovalcev, spodbujanje mobilnosti, nepovratna sredstva za izmenjave osebja, mreže za raziskovalno usposabljanje, krepitev etičnih in regulativnih teles ter mentorstvo in partnerstva na individualni, institucionalni ali regionalni ravni;

| (d) | vzpostavitev sodelovanja in uvedba skupnih ukrepov z drugimi javnimi in zasebnimi financerji; |
| --- | --- |

(d)

vzpostavitev sodelovanja in uvedba skupnih ukrepov z drugimi javnimi in zasebnimi financerji;

| (e) | zagotavljanje ozaveščanja, podpiranja in priznavanja programa EDCTP2 in njegovih dejavnosti z zavzemanjem zanj in obveščanjem tako na ravni Unije in držav v razvoju kot na svetovni ravni. |
| --- | --- |

(e)

zagotavljanje ozaveščanja, podpiranja in priznavanja programa EDCTP2 in njegovih dejavnosti z zavzemanjem zanj in obveščanjem tako na ravni Unije in držav v razvoju kot na svetovni ravni.

2.   Opredelitev in izvajanje programa

Program EDCTP2 izvaja EDCTP2-IS na podlagi letnega delovnega načrta in večletnega strateškega delovnega načrta, ki ga pripravi EDCTP2-IS ob posvetovanju z zadevnimi deležniki, sprejme pa ga generalna skupščina EDCTP2-IS na podlagi mednarodnega medsebojnega strokovnega pregleda in po predhodni odobritvi Komisije.

V letnem delovnem načrtu so opredeljene teme in dejavnosti, ki se bodo izvajale, vključno z razpisi za zbiranje predlogov, ki jih bo EDCTP-IS objavila za izbiro in financiranje posrednih ukrepov, ter proračuni in financiranje teh tem in dejavnosti v okviru programa EDCTP2. Po potrebi lahko program EDCTP2 izmenjuje informacije z drugimi javnimi ali zasebnimi pobudami, tudi tistimi v sklopu Obzorja 2020.

V letnem delovnem načrtu se razlikuje med dejavnostmi, ki jih financira ali sofinancira Unija, in tistimi, ki jih financirajo sodelujoče države ali se financirajo iz drugih virov.

V večletnem strateškem delovnem načrtu je določen skupni strateški raziskovalni program, ki se pripravi in posodobi vsako leto.

EDCTP2-IS spremlja izvajanje dejavnosti, vključenih v delovni načrt, med drugim tudi posredne ukrepe, izbrane na podlagi razpisov za zbiranje predlogov, ki jih upravlja. Zanje dodeljuje in upravlja finančna sredstva v skladu s tem sklepom ter skrbi za učinkovito izvajanje dejavnosti, izbranih in opredeljenih v predhodnih delovnih načrtih.

3.   Pričakovani dosežki izvajanja programa EDCTP2

EDCTP2-IS pripravi letno poročilo, ki vsebuje podroben pregled izvajanja programa EDCTP2. Navedeni pregled vsebuje informacije o vsaki dejavnosti, izbrani v skladu z delovnim načrtom, med drugim tudi o posrednih ukrepih, izbranih na podlagi razpisov za zbiranje ponudb, ki jih upravlja EDCTP2-IS. Takšne informacije vključujejo opis posamezne dejavnosti, tudi posrednega ukrepa, njenega proračuna, vrednosti morebitnih dodeljenih finančnih sredstev in njenega stanja.

V zvezi z razpisi, ki jih upravlja EDCTP2-IS, letno poročilo vsebuje tudi informacije o številu projektov, ki so bili predloženi in izbrani za financiranje, podrobni uporabi finančnega prispevka Unije, razdelitvi nacionalnih in drugih prispevkov, vključno z navedbo vrste prispevkov v naravi, vrstah sodelujočih, statističnih podatkih o državah, dogodkih borznega posredništva in dejavnostih razširjanja. Letno poročilo lahko, kadar je ustrezno, vsebuje tudi informacije o ukrepih, sprejetih za lažji dostop do proizvodov, ki izhajajo iz programa EDCTP2.

Letno poročilo vsebuje tudi informacije o napredku pri doseganju ciljev programa EDCTP2 iz Priloge I.

Poleg tega EDCTP2-IS predloži vsa poročila in informacije, predvidene s tem sklepom ter sporazumom, sklenjenim z Unijo.

---

PRILOGA III

UPRAVLJANJE PROGRAMA EDCTP2

Organizacijska struktura programa EDCTP2 je naslednja:

| 1. | EDCTP2-IS upravlja generalna skupščina, v kateri so zastopane vse sodelujoče države.
  Glavna odgovornost generalne skupščine je zagotoviti izvajanje vseh dejavnosti, potrebnih za dosego ciljev programa EDCTP2, ter ustrezno in učinkovito upravljanje njegovih sredstev. Generalna skupščina sprejema letni delovni načrt.
  Generalna skupščina odloča s soglasjem. Če ne doseže soglasja, odločitve sprejme z vsaj 75-odstotno večino glasov.
  Unija, ki jo zastopa Komisija, je na vsa zasedanja generalne skupščine povabljena kot opazovalka in prejme vso potrebno dokumentacijo. Ima pravico do sodelovanja v razpravah. |
| --- | --- |

1.

EDCTP2-IS upravlja generalna skupščina, v kateri so zastopane vse sodelujoče države.

Glavna odgovornost generalne skupščine je zagotoviti izvajanje vseh dejavnosti, potrebnih za dosego ciljev programa EDCTP2, ter ustrezno in učinkovito upravljanje njegovih sredstev. Generalna skupščina sprejema letni delovni načrt.

Generalna skupščina odloča s soglasjem. Če ne doseže soglasja, odločitve sprejme z vsaj 75-odstotno večino glasov.

Unija, ki jo zastopa Komisija, je na vsa zasedanja generalne skupščine povabljena kot opazovalka in prejme vso potrebno dokumentacijo. Ima pravico do sodelovanja v razpravah.

| 2. | Generalna skupščina imenuje upravni odbor, ki nadzoruje sekretariat EDCTP2-IS (v nadaljnjem besedilu: sekretariat), ki ga generalna skupščina ustanovi kot izvršilni organ programa EDCTP2. Upravni odbor sestavlja toliko članov, kot jih določi generalna skupščina, vendar ne manj kot pet.
  Naloge sekretariata so vsaj naslednje:






  (a) | izvrševanje letnega delovnega načrta; |
| --- | --- | --- |

2.

Generalna skupščina imenuje upravni odbor, ki nadzoruje sekretariat EDCTP2-IS (v nadaljnjem besedilu: sekretariat), ki ga generalna skupščina ustanovi kot izvršilni organ programa EDCTP2. Upravni odbor sestavlja toliko članov, kot jih določi generalna skupščina, vendar ne manj kot pet.

Naloge sekretariata so vsaj naslednje:

(a)

izvrševanje letnega delovnega načrta;

| (b) | zagotavljanje podpore generalni skupščini; |
| --- | --- |

(b)

zagotavljanje podpore generalni skupščini;

| (c) | spremljanje izvajanja programa EDCTP2 in poročanje o njem; |
| --- | --- |

(c)

spremljanje izvajanja programa EDCTP2 in poročanje o njem;

| (d) | upravljanje finančnih prispevkov sodelujočih držav, Unije in vseh tretjih oseb ter poročanje generalni skupščini in Uniji o njihovi uporabi; |
| --- | --- |

(d)

upravljanje finančnih prispevkov sodelujočih držav, Unije in vseh tretjih oseb ter poročanje generalni skupščini in Uniji o njihovi uporabi;

| (e) | povečanje prepoznavnosti programa EDCTP2 z zavzemanjem zanj in obveščanjem; |
| --- | --- |

(e)

povečanje prepoznavnosti programa EDCTP2 z zavzemanjem zanj in obveščanjem;

| (f) | povezovanje s Komisijo v skladu s sporazumom o prenosu pooblastil iz člena 7. |
| --- | --- |

(f)

povezovanje s Komisijo v skladu s sporazumom o prenosu pooblastil iz člena 7.

| 3. | Znanstveno-svetovalni odbor generalni skupščini svetuje o strateških prednostnih nalogah programa EDCTP2.
  Imenuje ga generalna skupščina, sestavljajo pa ga evropski in afriški neodvisni strokovnjaki, pristojni za področja, pomembna za program EDCTP2, pri čemer se upošteva uravnotežena zastopanost spolov.
  Znanstveno-svetovalni odbor ima naslednje naloge:






  (a) | svetovanje generalni skupščini o prednostnih nalogah in strateških potrebah v zvezi s kliničnim preskušanjem v Afriki; |
| --- | --- | --- |

3.

Znanstveno-svetovalni odbor generalni skupščini svetuje o strateških prednostnih nalogah programa EDCTP2.

Imenuje ga generalna skupščina, sestavljajo pa ga evropski in afriški neodvisni strokovnjaki, pristojni za področja, pomembna za program EDCTP2, pri čemer se upošteva uravnotežena zastopanost spolov.

Znanstveno-svetovalni odbor ima naslednje naloge:

(a)

svetovanje generalni skupščini o prednostnih nalogah in strateških potrebah v zvezi s kliničnim preskušanjem v Afriki;

| (b) | svetovanje generalni skupščini o vsebini, obsegu in razsežnosti osnutka letnega delovnega načrta programa EDCTP2, vključno z zajetimi boleznimi in pristopi, ki jih je treba sprejeti, z znanstvenega in tehničnega vidika; |
| --- | --- |

(b)

svetovanje generalni skupščini o vsebini, obsegu in razsežnosti osnutka letnega delovnega načrta programa EDCTP2, vključno z zajetimi boleznimi in pristopi, ki jih je treba sprejeti, z znanstvenega in tehničnega vidika;

| (c) | preučitev znanstvenih in tehničnih vidikov izvajanja programa EDCTP2 in izdaja mnenja o njegovem letnem poročilu. |
| --- | --- |

(c)

preučitev znanstvenih in tehničnih vidikov izvajanja programa EDCTP2 in izdaja mnenja o njegovem letnem poročilu.

Pri izvajanju nalog spremlja in spodbuja visoke standarde etičnega izvajanja kliničnih preskusov ter sodeluje z regulativnimi organi za cepiva.

Generalni skupščini lahko priporoči ustanovitev znanstvenih pododborov ter projektnih in delovnih skupin.

Generalna skupščina določi število članov znanstveno-svetovalnega odbora, njihove glasovalne pravice in ureditev za njihovo imenovanje v skladu s členom 40 Uredbe (EU) št. 1290/2013. Generalna skupščina lahko ustanovi posebne delovne skupine pod okriljem znanstveno-svetovalnega odbora z dodatnimi neodvisnimi strokovnjaki za posebne naloge.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 7.6.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 169/54 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 169/54

---

UREDBA SVETA (EU) št. 557/2014

z dne 6. maja 2014

o ustanovitvi Skupnega podjetja za pobudo za inovativna zdravila 2

(Besedilo velja za EGP)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 187 in prvega odstavka člena 188 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Javno-zasebna partnerstva v obliki skupnih tehnoloških pobud so bila prvotno določena v Sklepu št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (1). |
| --- | --- |

(1)

Javno-zasebna partnerstva v obliki skupnih tehnoloških pobud so bila prvotno določena v Sklepu št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (1).

| (2) | V Odločbi Sveta 2006/971/ES (2) so bila opredeljena posebna javno-zasebna partnerstva, ki jih je treba podpreti, vključno z javno-zasebnim partnerstvom za skupno tehnološko pobudo za inovativna zdravila med Unijo ter Evropsko zvezo farmacevtske industrije in združenj (v nadaljnjem besedilu: EFPIA). |
| --- | --- |

(2)

V Odločbi Sveta 2006/971/ES (2) so bila opredeljena posebna javno-zasebna partnerstva, ki jih je treba podpreti, vključno z javno-zasebnim partnerstvom za skupno tehnološko pobudo za inovativna zdravila med Unijo ter Evropsko zvezo farmacevtske industrije in združenj (v nadaljnjem besedilu: EFPIA).

| (3) | V Sporočilu Komisije z naslovom „EVROPA 2020 Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (v nadaljnjem besedilu: strategija Evropa 2020), ki sta jo potrdila Evropski parlament in Svet, je poudarjeno, da je treba razviti ugodne pogoje za naložbe v znanje in inovacije, da bi dosegli pametno, trajnostno in vključujočo rast v Uniji. |
| --- | --- |

(3)

V Sporočilu Komisije z naslovom „EVROPA 2020 Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (v nadaljnjem besedilu: strategija Evropa 2020), ki sta jo potrdila Evropski parlament in Svet, je poudarjeno, da je treba razviti ugodne pogoje za naložbe v znanje in inovacije, da bi dosegli pametno, trajnostno in vključujočo rast v Uniji.

| (4) | Uredba (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3) je vzpostavila okvirni program za raziskave in inovacije (2014–2020)) (v nadaljnjem besedilu: Obzorje 2020). Cilj Obzorje 2020 je doseči večji učinek na raziskave in inovacije z združevanjem sredstev Obzorje 2020 in sredstev zasebnega sektorja v okviru javno-zasebnih partnerstev na ključnih področjih, na katerih bi lahko raziskave in inovacije prispevale k obsežnejšim ciljem Unije na področju konkurenčnosti, privabile zasebne naložbe in pomagale pri spoprijemanju z družbenimi izzivi. Ta partnerstva bi morala temeljiti na dolgoročni zavezi, ki vključuje uravnotežen prispevek vseh partnerjev, nositi bi morala odgovornost za dosego svojih ciljev in biti usklajena s strateškimi cilji Unije na področju raziskav, razvoja in inovacij. Upravljanje in delovanje teh partnerstev bi moralo biti odprto, pregledno, učinkovito in uspešno, sodelovanje v njih pa bi morali omogočiti širokemu krogu zainteresiranih strani, dejavnih na posameznih področjih. V skladu z Uredbo (EU) št. 1291/2013 lahko Unija v navedenih partnerstvih sodeluje s finančnimi prispevki za skupna podjetja, ustanovljena na podlagi člena 187 Pogodbe o delovanju Evropske unije v skladu s Sklepom št. 1982/2006/ES. |
| --- | --- |

(4)

Uredba (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3) je vzpostavila okvirni program za raziskave in inovacije (2014–2020)) (v nadaljnjem besedilu: Obzorje 2020). Cilj Obzorje 2020 je doseči večji učinek na raziskave in inovacije z združevanjem sredstev Obzorje 2020 in sredstev zasebnega sektorja v okviru javno-zasebnih partnerstev na ključnih področjih, na katerih bi lahko raziskave in inovacije prispevale k obsežnejšim ciljem Unije na področju konkurenčnosti, privabile zasebne naložbe in pomagale pri spoprijemanju z družbenimi izzivi. Ta partnerstva bi morala temeljiti na dolgoročni zavezi, ki vključuje uravnotežen prispevek vseh partnerjev, nositi bi morala odgovornost za dosego svojih ciljev in biti usklajena s strateškimi cilji Unije na področju raziskav, razvoja in inovacij. Upravljanje in delovanje teh partnerstev bi moralo biti odprto, pregledno, učinkovito in uspešno, sodelovanje v njih pa bi morali omogočiti širokemu krogu zainteresiranih strani, dejavnih na posameznih področjih. V skladu z Uredbo (EU) št. 1291/2013 lahko Unija v navedenih partnerstvih sodeluje s finančnimi prispevki za skupna podjetja, ustanovljena na podlagi člena 187 Pogodbe o delovanju Evropske unije v skladu s Sklepom št. 1982/2006/ES.

| (5) | V skladu z Uredbo (EU) št. 1291/2013 in Sklepom Sveta 2013/743/EU (4) bi bilo treba skupnim podjetjem, ustanovljenim na podlagi Sklepa št. 1982/2006/ES, zagotoviti dodatno podporo pod pogoji iz Sklepa 2013/743/EU. |
| --- | --- |

(5)

V skladu z Uredbo (EU) št. 1291/2013 in Sklepom Sveta 2013/743/EU (4) bi bilo treba skupnim podjetjem, ustanovljenim na podlagi Sklepa št. 1982/2006/ES, zagotoviti dodatno podporo pod pogoji iz Sklepa 2013/743/EU.

| (6) | Skupno podjetje za izvedbo skupne tehnološke pobude za inovativna zdravila (v nadaljnjem besedilu: Skupno podjetje IMI), ustanovljeno z Uredbo Sveta (ES) št. 73/2008 (5), je dokazalo, da je učinkovito mobiliziralo vire z združevanjem več partnerjev iz farmacevtske industrije, akademskih krogov, malih in srednjih podjetij (v nadaljnjem besedilu: MSP), organizacij pacientov in regulatornih organov. |
| --- | --- |

(6)

Skupno podjetje za izvedbo skupne tehnološke pobude za inovativna zdravila (v nadaljnjem besedilu: Skupno podjetje IMI), ustanovljeno z Uredbo Sveta (ES) št. 73/2008 (5), je dokazalo, da je učinkovito mobiliziralo vire z združevanjem več partnerjev iz farmacevtske industrije, akademskih krogov, malih in srednjih podjetij (v nadaljnjem besedilu: MSP), organizacij pacientov in regulatornih organov.

| (7) | Skupno podjetje IMI je okrepilo tudi sodelovanje med zainteresiranimi stranmi na področju raziskav in inovacij v zdravstvu z zagotavljanjem dostopa do strokovnega znanja drugih partnerjev ter s pospešitvijo sodelovanja med farmacevtsko industrijo in drugimi zainteresiranimi stranmi v Uniji prek razvoja celovitih raziskovalnih programov in horizontalnega usklajevanja politik. Noben drug evropski ali nacionalni program ni omogočil tako obsežnega sodelovanja med podjetji v farmacevtski panogi kot skupna tehnološka pobuda za inovativna zdravila. Vmesna ocena Skupnega podjetja IMI je pokazala, da podjetje omogoča vzajemno učenje in zagotavlja možnosti za izboljšanje vzajemnega razumevanja med zainteresiranimi stranmi, kar koristi vsem stranem in je pomembno prispevalo k prehodu na model odprtih inovacij v biofarmacevtskih raziskavah. |
| --- | --- |

(7)

Skupno podjetje IMI je okrepilo tudi sodelovanje med zainteresiranimi stranmi na področju raziskav in inovacij v zdravstvu z zagotavljanjem dostopa do strokovnega znanja drugih partnerjev ter s pospešitvijo sodelovanja med farmacevtsko industrijo in drugimi zainteresiranimi stranmi v Uniji prek razvoja celovitih raziskovalnih programov in horizontalnega usklajevanja politik. Noben drug evropski ali nacionalni program ni omogočil tako obsežnega sodelovanja med podjetji v farmacevtski panogi kot skupna tehnološka pobuda za inovativna zdravila. Vmesna ocena Skupnega podjetja IMI je pokazala, da podjetje omogoča vzajemno učenje in zagotavlja možnosti za izboljšanje vzajemnega razumevanja med zainteresiranimi stranmi, kar koristi vsem stranem in je pomembno prispevalo k prehodu na model odprtih inovacij v biofarmacevtskih raziskavah.

| (8) | Raziskave, povezane s prihodnostjo medicine, bi se morale izvajati na področjih, na katerih so zaradi povezanosti družbenih in javnozdravstvenih ciljev konkurenčnosti ter ciljev konkurenčnosti biomedicinske industrije potrebni združevanje virov in spodbujanje sodelovanja med javnim in zasebnim sektorjem ter vključenost MSP. Obseg pobude bi bilo treba razširiti na vsa področja raziskav in inovacij v bioznanosti. Področja bi bila pomembna za javno zdravje, kot je opredeljeno v poročilu Svetovne zdravstvene organizacije o prednostnih zdravilih za Evropo in svet, ki je bilo posodobljeno leta 2013. V pobudo bi bilo zato treba vključiti več različnih partnerjev, vključno s podjetji s srednje veliko tržno kapitalizacijo, iz različnih panog (npr. s področja biomedicinskega slikanja, informacijske tehnologije v zdravstvu, diagnosticiranja in/ali zdravstvenega varstva živali). Obsežnejše sodelovanje bi pomagalo pospešiti razvoj novih pristopov in tehnologij za preprečevanje, diagnosticiranje in zdravljenje bolezni, ki imajo velik vpliv na javno zdravje. |
| --- | --- |

(8)

Raziskave, povezane s prihodnostjo medicine, bi se morale izvajati na področjih, na katerih so zaradi povezanosti družbenih in javnozdravstvenih ciljev konkurenčnosti ter ciljev konkurenčnosti biomedicinske industrije potrebni združevanje virov in spodbujanje sodelovanja med javnim in zasebnim sektorjem ter vključenost MSP. Obseg pobude bi bilo treba razširiti na vsa področja raziskav in inovacij v bioznanosti. Področja bi bila pomembna za javno zdravje, kot je opredeljeno v poročilu Svetovne zdravstvene organizacije o prednostnih zdravilih za Evropo in svet, ki je bilo posodobljeno leta 2013. V pobudo bi bilo zato treba vključiti več različnih partnerjev, vključno s podjetji s srednje veliko tržno kapitalizacijo, iz različnih panog (npr. s področja biomedicinskega slikanja, informacijske tehnologije v zdravstvu, diagnosticiranja in/ali zdravstvenega varstva živali). Obsežnejše sodelovanje bi pomagalo pospešiti razvoj novih pristopov in tehnologij za preprečevanje, diagnosticiranje in zdravljenje bolezni, ki imajo velik vpliv na javno zdravje.

| (9) | Novo skupno podjetje bi moralo biti ustanovljeno za izvajanje skupne tehnološke pobude za inovativna zdravila (v nadaljnjem besedilu: Skupno podjetje IMI2) ter bi moralo nadomestiti in naslediti Skupno podjetje IMI. Skupno podjetje IMI2 bi si moralo prizadevati za okrepitev zmogljivosti manjših subjektov, kot so raziskovalne organizacije, univerze ter MSP, za sodelovanje v odprtih inovacijskih modelih ter spodbujanje sodelovanja MSP pri svojih dejavnostih v skladu z zastavljenimi cilji. |
| --- | --- |

(9)

Novo skupno podjetje bi moralo biti ustanovljeno za izvajanje skupne tehnološke pobude za inovativna zdravila (v nadaljnjem besedilu: Skupno podjetje IMI2) ter bi moralo nadomestiti in naslediti Skupno podjetje IMI. Skupno podjetje IMI2 bi si moralo prizadevati za okrepitev zmogljivosti manjših subjektov, kot so raziskovalne organizacije, univerze ter MSP, za sodelovanje v odprtih inovacijskih modelih ter spodbujanje sodelovanja MSP pri svojih dejavnostih v skladu z zastavljenimi cilji.

| (10) | Pri nadaljevanju te pobude bi bilo treba upoštevati tudi izkušnje, pridobljene pri delovanju Skupnega podjetja IMI, vključno z rezultati njegove vmesne ocene in priporočili zainteresiranih strani, ter jo izvajati z uporabo struktur in pravil, ki bolj ustrezajo namenu, da bi se povečala učinkovitost in zagotovila poenostavitev na operativni ravni. Zato bi moralo Skupno podjetje IMI2 sprejeti finančna pravila, specifična za njegove potrebe, v skladu s členom 209 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (6). |
| --- | --- |

(10)

Pri nadaljevanju te pobude bi bilo treba upoštevati tudi izkušnje, pridobljene pri delovanju Skupnega podjetja IMI, vključno z rezultati njegove vmesne ocene in priporočili zainteresiranih strani, ter jo izvajati z uporabo struktur in pravil, ki bolj ustrezajo namenu, da bi se povečala učinkovitost in zagotovila poenostavitev na operativni ravni. Zato bi moralo Skupno podjetje IMI2 sprejeti finančna pravila, specifična za njegove potrebe, v skladu s členom 209 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (6).

| (11) | Člani Skupnega podjetja IMI2 razen Unije so se strinjali, da se raziskovalne dejavnosti na področju Skupnega podjetja IMI2 izvajajo v okviru strukture, ki je bolje prilagojena javno-zasebnemu partnerstvu. Primerno je, da člani Skupnega podjetja IMI2 razen Unije iz zasebnega sektorja s potrditvenim dopisom sprejmejo Statut, določen v Prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

(11)

Člani Skupnega podjetja IMI2 razen Unije so se strinjali, da se raziskovalne dejavnosti na področju Skupnega podjetja IMI2 izvajajo v okviru strukture, ki je bolje prilagojena javno-zasebnemu partnerstvu. Primerno je, da člani Skupnega podjetja IMI2 razen Unije iz zasebnega sektorja s potrditvenim dopisom sprejmejo Statut, določen v Prilogi k tej uredbi.

| (12) | Zaradi nadaljnjega razvoja ciljev Skupnega podjetja IMI2 bi moralo biti članstvo odprto tudi za druge pravne subjekte. Poleg tega bi bilo treba pravnim subjektom, ki želijo podpirati cilje Skupnega podjetja IMI2 na svojih specifičnih področjih raziskav, ponuditi možnost, da postanejo pridruženi partnerji Skupnega podjetja IMI2. |
| --- | --- |

(12)

Zaradi nadaljnjega razvoja ciljev Skupnega podjetja IMI2 bi moralo biti članstvo odprto tudi za druge pravne subjekte. Poleg tega bi bilo treba pravnim subjektom, ki želijo podpirati cilje Skupnega podjetja IMI2 na svojih specifičnih področjih raziskav, ponuditi možnost, da postanejo pridruženi partnerji Skupnega podjetja IMI2.

| (13) | Moralo bi biti omogočeno, da lahko katera koli upravičena institucija postane udeleženka ali koordinatorka v izbranem projektu. |
| --- | --- |

(13)

Moralo bi biti omogočeno, da lahko katera koli upravičena institucija postane udeleženka ali koordinatorka v izbranem projektu.

| (14) | Skupno podjetje IMI2 bi moralo za dosego svojih ciljev zagotavljati finančno podporo udeležencem, predvsem z dodeljevanjem nepovratnih sredstev na podlagi javnih in konkurenčnih razpisov za zbiranje predlogov. |
| --- | --- |

(14)

Skupno podjetje IMI2 bi moralo za dosego svojih ciljev zagotavljati finančno podporo udeležencem, predvsem z dodeljevanjem nepovratnih sredstev na podlagi javnih in konkurenčnih razpisov za zbiranje predlogov.

| (15) | Udeleženci bi morali biti v celoti seznanjeni z veljavnimi pravnimi in postopkovnimi pogoji, tudi pogoji, določenimi na podlagi člena 1(3) Uredbe (EU) št. 1290/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (7), zlasti glede upravičenosti do financiranja ter izkoriščanja in razširjanja rezultatov. Ti pogoji bi morali biti skladni in smiselni ter bi morali zagotavljati enako in pravično obravnavo udeležencev glede lastništva rezultatov, doseženih v okviru projektov Skupnega podjetja IMI2, in dostopa do njih. |
| --- | --- |

(15)

Udeleženci bi morali biti v celoti seznanjeni z veljavnimi pravnimi in postopkovnimi pogoji, tudi pogoji, določenimi na podlagi člena 1(3) Uredbe (EU) št. 1290/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (7), zlasti glede upravičenosti do financiranja ter izkoriščanja in razširjanja rezultatov. Ti pogoji bi morali biti skladni in smiselni ter bi morali zagotavljati enako in pravično obravnavo udeležencev glede lastništva rezultatov, doseženih v okviru projektov Skupnega podjetja IMI2, in dostopa do njih.

| (16) | Prispevki zasebnih članov razen Unije bi se morali nanašati na upravne stroške Skupnega podjetja IMI2, skupaj s prispevki pridruženih partnerjev na njihovih specifičnih področjih raziskav pa na sofinanciranje, potrebno za izvajanje raziskovalnih in inovativnih ukrepov, ki jih podpira Skupno podjetje IMI2. |
| --- | --- |

(16)

Prispevki zasebnih članov razen Unije bi se morali nanašati na upravne stroške Skupnega podjetja IMI2, skupaj s prispevki pridruženih partnerjev na njihovih specifičnih področjih raziskav pa na sofinanciranje, potrebno za izvajanje raziskovalnih in inovativnih ukrepov, ki jih podpira Skupno podjetje IMI2.

| (17) | Sodelovanje v posrednih ukrepih, ki jih financira Skupno podjetje IMI2, bi moralo biti skladno z Uredbo (EU) št. 1290/2013. Skupno podjetje IMI2 bi moralo z ustreznimi ukrepi, ki jih sprejme Komisija, zagotavljati tudi dosledno uporabo teh pravil. |
| --- | --- |

(17)

Sodelovanje v posrednih ukrepih, ki jih financira Skupno podjetje IMI2, bi moralo biti skladno z Uredbo (EU) št. 1290/2013. Skupno podjetje IMI2 bi moralo z ustreznimi ukrepi, ki jih sprejme Komisija, zagotavljati tudi dosledno uporabo teh pravil.

| (18) | Skupno podjetje IMI2 bi moralo za zagotovitev odprtosti in preglednosti ter spodbujanje sodelovanja uporabljati tudi elektronska sredstva, ki jih upravlja Komisija. Zato bi bilo treba razpise za zbiranje predlogov Skupnega podjetja IMI2 objaviti tudi na enotnem portalu za udeležence ter prek drugih elektronskih sredstev razširjanja v okviru Obzorje 2020, ki jih upravlja Komisija. Poleg tega bi moralo Skupno podjetje IMI2 za vključitev v elektronske sisteme za poročanje in razširjanje v okviru Obzorje 2020, ki jih upravlja Komisija, predložiti ustrezne podatke, med drugim o predlogih, prosilcih, dodeljenih nepovratnih sredstvih in udeležencih, v ustrezni obliki in časovnem okviru, ki ustrezata obveznostim Komisije glede poročanja. |
| --- | --- |

(18)

Skupno podjetje IMI2 bi moralo za zagotovitev odprtosti in preglednosti ter spodbujanje sodelovanja uporabljati tudi elektronska sredstva, ki jih upravlja Komisija. Zato bi bilo treba razpise za zbiranje predlogov Skupnega podjetja IMI2 objaviti tudi na enotnem portalu za udeležence ter prek drugih elektronskih sredstev razširjanja v okviru Obzorje 2020, ki jih upravlja Komisija. Poleg tega bi moralo Skupno podjetje IMI2 za vključitev v elektronske sisteme za poročanje in razširjanje v okviru Obzorje 2020, ki jih upravlja Komisija, predložiti ustrezne podatke, med drugim o predlogih, prosilcih, dodeljenih nepovratnih sredstvih in udeležencih, v ustrezni obliki in časovnem okviru, ki ustrezata obveznostim Komisije glede poročanja.

| (19) | Finančni prispevek Unije bi bilo treba upravljati v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja in ustreznimi pravili o posrednem upravljanju iz Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 ter Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1268/2012 (8). |
| --- | --- |

(19)

Finančni prispevek Unije bi bilo treba upravljati v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja in ustreznimi pravili o posrednem upravljanju iz Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 ter Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1268/2012 (8).

| (20) | Zaradi poenostavitve bi bilo treba za vse strani zmanjšati upravna bremena. Izogibati bi se bilo treba dvojnim revizijam ter nesorazmernemu dokumentiranju in poročanju. Revizije prejemnikov sredstev Unije na podlagi te uredbe bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 1291/2013. |
| --- | --- |

(20)

Zaradi poenostavitve bi bilo treba za vse strani zmanjšati upravna bremena. Izogibati bi se bilo treba dvojnim revizijam ter nesorazmernemu dokumentiranju in poročanju. Revizije prejemnikov sredstev Unije na podlagi te uredbe bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 1291/2013.

| (21) | Finančne interese Unije in drugih članov Skupnega podjetja IMI2 bi bilo treba v celotnem ciklusu odhodkov zaščititi s sorazmernimi ukrepi, med katerimi so preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje nepravilnosti, povračilo izgubljenih, napačno plačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi upravne in finančne kazni v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012. |
| --- | --- |

(21)

Finančne interese Unije in drugih članov Skupnega podjetja IMI2 bi bilo treba v celotnem ciklusu odhodkov zaščititi s sorazmernimi ukrepi, med katerimi so preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje nepravilnosti, povračilo izgubljenih, napačno plačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi upravne in finančne kazni v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012.

| (22) | Notranji revizor Komisije bi moral imeti v Skupnem podjetju IMI2 enaka pooblastila, kot jih ima v zvezi s Komisijo. |
| --- | --- |

(22)

Notranji revizor Komisije bi moral imeti v Skupnem podjetju IMI2 enaka pooblastila, kot jih ima v zvezi s Komisijo.

| (23) | Glede na posebno naravo in trenutni status skupnih podjetij ter za zagotovitev nadaljnjega izvajanja sedmega okvirnega programa bi bilo treba za skupna podjetja še naprej uporabljati ločen postopek razrešnice. Z odstopanjem od členov 60(7) in 209 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 bi moral razrešnico za izvrševanje proračuna Skupnega podjetja IMI2 zato podeliti Evropski parlament na priporočilo Sveta. Zahteve glede poročanja iz člena 60(5) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 se torej ne bi smele uporabljati za finančni prispevek Unije za Skupno podjetje IMI2, temveč bi jih bilo treba čim bolj uskladiti z zahtevami, predvidenimi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012. Revizijo računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti osnovnih poslov bi moralo opraviti Računsko sodišče. |
| --- | --- |

(23)

Glede na posebno naravo in trenutni status skupnih podjetij ter za zagotovitev nadaljnjega izvajanja sedmega okvirnega programa bi bilo treba za skupna podjetja še naprej uporabljati ločen postopek razrešnice. Z odstopanjem od členov 60(7) in 209 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 bi moral razrešnico za izvrševanje proračuna Skupnega podjetja IMI2 zato podeliti Evropski parlament na priporočilo Sveta. Zahteve glede poročanja iz člena 60(5) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 se torej ne bi smele uporabljati za finančni prispevek Unije za Skupno podjetje IMI2, temveč bi jih bilo treba čim bolj uskladiti z zahtevami, predvidenimi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012. Revizijo računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti osnovnih poslov bi moralo opraviti Računsko sodišče.

| (24) | Skupno podjetje IMI2 bi moralo delovati na odprt in pregleden način s pravočasnim zagotavljanjem vseh zadevnih informacij svojim ustreznim organom in s promocijo svojih dejavnosti, vključno z dejavnostmi obveščanja in razširjanja informacij v širši javnosti. Poslovnik organov Skupnega podjetja IMI2 bi bilo treba objaviti. |
| --- | --- |

(24)

Skupno podjetje IMI2 bi moralo delovati na odprt in pregleden način s pravočasnim zagotavljanjem vseh zadevnih informacij svojim ustreznim organom in s promocijo svojih dejavnosti, vključno z dejavnostmi obveščanja in razširjanja informacij v širši javnosti. Poslovnik organov Skupnega podjetja IMI2 bi bilo treba objaviti.

| (25) | V okviru Obzorje 2020 je bil ustanovljen znanstveni odbor za zdravje kot v znanost usmerjena platforma zainteresiranih strani, ki pripravlja znanstvene prispevke, zagotavlja celovito, znanstveno usmerjeno analizo ovir in priložnosti za raziskave in inovacije, povezanih z družbenim izzivom v okviru Obzorje 2020, v zvezi z zdravjem, demografskimi spremembami in blaginjo, prispeva k opredelitvi z njim povezanih prednostnih nalog na področju raziskav in inovacij ter spodbuja udeležbo znanstvene skupnosti iz vse Unije. Ob dejavnem sodelovanju zainteresiranih strani prispeva h krepitvi zmogljivosti ter spodbujanju izmenjave znanja in tesnejšega sodelovanja v vsej Uniji na tem področju. Skupno podjetje IMI2 bi zato moralo po potrebi sodelovati in izmenjevati informacije z znanstvenim odborom za zdravje. |
| --- | --- |

(25)

V okviru Obzorje 2020 je bil ustanovljen znanstveni odbor za zdravje kot v znanost usmerjena platforma zainteresiranih strani, ki pripravlja znanstvene prispevke, zagotavlja celovito, znanstveno usmerjeno analizo ovir in priložnosti za raziskave in inovacije, povezanih z družbenim izzivom v okviru Obzorje 2020, v zvezi z zdravjem, demografskimi spremembami in blaginjo, prispeva k opredelitvi z njim povezanih prednostnih nalog na področju raziskav in inovacij ter spodbuja udeležbo znanstvene skupnosti iz vse Unije. Ob dejavnem sodelovanju zainteresiranih strani prispeva h krepitvi zmogljivosti ter spodbujanju izmenjave znanja in tesnejšega sodelovanja v vsej Uniji na tem področju. Skupno podjetje IMI2 bi zato moralo po potrebi sodelovati in izmenjevati informacije z znanstvenim odborom za zdravje.

| (26) | Obzorje 2020 bi moral prispevati k odpravi razkoraka med raziskavami in inovacijami v Uniji, saj spodbuja sinergije z evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi. Zato bi si moralo Skupno podjetje IMI2 prizadevati za vzpostavitev tesnih povezav z omenjenimi skladi, ki lahko prispevajo zlasti h krepitvi lokalnih, regionalnih ter nacionalnih raziskovalnih in inovacijskih zmogljivosti na področju delovanja Skupnega podjetja IMI2 in podprejo prizadevanja za pametno specializacijo. |
| --- | --- |

(26)

Obzorje 2020 bi moral prispevati k odpravi razkoraka med raziskavami in inovacijami v Uniji, saj spodbuja sinergije z evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi. Zato bi si moralo Skupno podjetje IMI2 prizadevati za vzpostavitev tesnih povezav z omenjenimi skladi, ki lahko prispevajo zlasti h krepitvi lokalnih, regionalnih ter nacionalnih raziskovalnih in inovacijskih zmogljivosti na področju delovanja Skupnega podjetja IMI2 in podprejo prizadevanja za pametno specializacijo.

| (27) | Skupno podjetje IMI je bilo ustanovljeno za obdobje do 31. decembra 2017. Skupno podjetje IMI2 bi moralo zagotoviti nadaljnjo podporo raziskovalnemu programu za inovativna zdravila, da se preostali ukrepi, ki so se začeli izvajati na podlagi Uredbe (ES) št. 73/2008, izvedejo v skladu z navedeno uredbo. Prehod s Skupnega podjetja IMI na Skupno podjetje IMI2 bi bilo treba uskladiti s prehodom s sedmega okvirnega programa na Obzorje 2020, da bi se zagotovila optimalna poraba sredstev, ki so na voljo za raziskave. Zaradi pravne varnosti in jasnosti bi bilo zato treba razveljaviti Uredbo (ES) št. 73/2008 in določiti prehodne določbe. |
| --- | --- |

(27)

Skupno podjetje IMI je bilo ustanovljeno za obdobje do 31. decembra 2017. Skupno podjetje IMI2 bi moralo zagotoviti nadaljnjo podporo raziskovalnemu programu za inovativna zdravila, da se preostali ukrepi, ki so se začeli izvajati na podlagi Uredbe (ES) št. 73/2008, izvedejo v skladu z navedeno uredbo. Prehod s Skupnega podjetja IMI na Skupno podjetje IMI2 bi bilo treba uskladiti s prehodom s sedmega okvirnega programa na Obzorje 2020, da bi se zagotovila optimalna poraba sredstev, ki so na voljo za raziskave. Zaradi pravne varnosti in jasnosti bi bilo zato treba razveljaviti Uredbo (ES) št. 73/2008 in določiti prehodne določbe.

| (28) | V skladu s splošnim ciljem Obzorje 2020 glede dodatne poenostavitve in doseganja večje skladnosti bi bilo treba v vseh razpisih za zbiranje predlogov v okviru Skupnega podjetja IMI2 upoštevati trajanje Obzorje 2020. |
| --- | --- |

(28)

V skladu s splošnim ciljem Obzorje 2020 glede dodatne poenostavitve in doseganja večje skladnosti bi bilo treba v vseh razpisih za zbiranje predlogov v okviru Skupnega podjetja IMI2 upoštevati trajanje Obzorje 2020.

| (29) | Ker ciljev te uredbe, in sicer ustanovitve Skupnega podjetja IMI 2 z namenom krepitve industrijskih raziskav in inovacij v Uniji, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi preprečevanja podvajanja, ohranjanja kritične mase in zagotavljanja optimalne porabe javnih sredstev lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev – |
| --- | --- |

(29)

Ker ciljev te uredbe, in sicer ustanovitve Skupnega podjetja IMI 2 z namenom krepitve industrijskih raziskav in inovacij v Uniji, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi preprečevanja podvajanja, ohranjanja kritične mase in zagotavljanja optimalne porabe javnih sredstev lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ustanovitev

1.   Za izvajanje skupne tehnološke pobude za inovativna zdravila se do 31. decembra 2024 ustanovi skupno podjetje v smislu člena 187 Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Skupno podjetje IMI2). Da bi upoštevali trajanje Obzorje 2020, se razpisi za zbiranje predlogov v okviru Skupnega podjetja IMI2 objavijo najpozneje do 31. decembra 2020. V ustrezno utemeljenih primerih se lahko razpisi za zbiranje predlogov objavijo do 31. decembra 2021.

2.   Skupno podjetje IMI2 nadomešča Skupno podjetje IMI, ustanovljeno z Uredbo (ES) št. 73/2008, in je njegov naslednik.

3.   Skupno podjetje IMI2 je organ, ki je pooblaščen za izvajanje javno-zasebnega partnerstva iz člena 209 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012.

4.   Skupno podjetje IMI2 je pravna oseba. V vseh državah članicah uživa najširšo pravno in poslovno sposobnost, ki jo pravnim osebam priznava zakonodaja navedenih držav. Zlasti lahko pridobiva premičnine in nepremičnine ter z njimi razpolaga in nastopa kot stranka v sodnem postopku.

5.   Sedež Skupnega podjetja IMI2 je v Bruslju v Belgiji.

6.   Statut Skupnega podjetja IMI2 je določen v Prilogi.

Člen 2

Cilji

Skupno podjetje IMI2 ima naslednje cilje:

| (a) | podpirati razvoj in izvajati predkonkurenčne dejavnosti na področju raziskav in inovacij, ki so strateškega pomena za konkurenčnost Unije in njen vodilni položaj v industriji, v skladu s členom 25 Uredbe (EU) št. 1291/2013, ali obravnavati specifične družbene izzive, zlasti kot so opisani v delih II in III Sklepa 2013/743/EU, ter predvsem izziv izboljšanja zdravja in blaginje evropskih državljanov; |
| --- | --- |

(a)

podpirati razvoj in izvajati predkonkurenčne dejavnosti na področju raziskav in inovacij, ki so strateškega pomena za konkurenčnost Unije in njen vodilni položaj v industriji, v skladu s členom 25 Uredbe (EU) št. 1291/2013, ali obravnavati specifične družbene izzive, zlasti kot so opisani v delih II in III Sklepa 2013/743/EU, ter predvsem izziv izboljšanja zdravja in blaginje evropskih državljanov;

| (b) | prispevati k ciljem skupne tehnološke pobude za inovativna zdravila in zlasti:






  (i) | povečati uspešnost kliničnih preskušanj prednostnih zdravil, ki jih je določila Svetovna zdravstvena organizacija; |
| --- | --- | --- |

(b)

prispevati k ciljem skupne tehnološke pobude za inovativna zdravila in zlasti:

(i)

povečati uspešnost kliničnih preskušanj prednostnih zdravil, ki jih je določila Svetovna zdravstvena organizacija;

| (ii) | po potrebi skrajšati čas za pridobitev kliničnega dokaza zasnove pri razvoju zdravil, na primer za raka ter imunološke, respiratorne, nevrološke in nevrodegenerativne bolezni; |
| --- | --- |

(ii)

po potrebi skrajšati čas za pridobitev kliničnega dokaza zasnove pri razvoju zdravil, na primer za raka ter imunološke, respiratorne, nevrološke in nevrodegenerativne bolezni;

| (iii) | razviti nove načine zdravljenja bolezni, pri katerih obstaja veliko nezadovoljenih potreb (npr. Alzheimerjeva bolezen), in pri katerih so tržne spodbude omejene (npr. odpornost proti protimikrobnim zdravilom); |
| --- | --- |

(iii)

razviti nove načine zdravljenja bolezni, pri katerih obstaja veliko nezadovoljenih potreb (npr. Alzheimerjeva bolezen), in pri katerih so tržne spodbude omejene (npr. odpornost proti protimikrobnim zdravilom);

| (iv) | razviti biološke označevalce za diagnosticiranje in zdravljenje bolezni, ki so jasno povezani s klinično ustreznostjo in jih odobrijo regulatorni organi; |
| --- | --- |

(iv)

razviti biološke označevalce za diagnosticiranje in zdravljenje bolezni, ki so jasno povezani s klinično ustreznostjo in jih odobrijo regulatorni organi;

| (v) | znižati stopnjo neustreznosti kandidatov za cepljenje v III. fazi kliničnih preskušanj z novimi biološkimi označevalci za začetna preverjanja učinkovitosti in varnosti; |
| --- | --- |

(v)

znižati stopnjo neustreznosti kandidatov za cepljenje v III. fazi kliničnih preskušanj z novimi biološkimi označevalci za začetna preverjanja učinkovitosti in varnosti;

| (vi) | izboljšati sedanji postopek razvoja zdravil z zagotavljanjem podpore za razvoj orodij, standardov in pristopov za ocenjevanje učinkovitosti, varnosti in kakovosti reguliranih medicinskih proizvodov. |
| --- | --- |

(vi)

izboljšati sedanji postopek razvoja zdravil z zagotavljanjem podpore za razvoj orodij, standardov in pristopov za ocenjevanje učinkovitosti, varnosti in kakovosti reguliranih medicinskih proizvodov.

Člen 3

Finančni prispevek Unije

1.   Finančni prispevek Unije za Skupno podjetje IMI2, vključno z odobritvami Efte, za kritje upravnih stroškov in stroškov poslovanja je 1 638 000 000 EUR in vključuje:

| (a) | do 1 425 000 000 EUR, kolikor znaša tudi prispevek Evropske zveze farmacevtske industrije in združenj (v nadaljnjem besedilu: EFPIA) ali njenih sestavnih subjektov ali njihovih pridruženih subjektov; |
| --- | --- |

(a)

do 1 425 000 000 EUR, kolikor znaša tudi prispevek Evropske zveze farmacevtske industrije in združenj (v nadaljnjem besedilu: EFPIA) ali njenih sestavnih subjektov ali njihovih pridruženih subjektov;

| (b) | do 213 000 000 EUR, kolikor znašajo tudi dodatni prispevki drugih članov ali pridruženih partnerjev oziroma njihovih sestavnih subjektov ali njihovih pridruženih subjektov. |
| --- | --- |

(b)

do 213 000 000 EUR, kolikor znašajo tudi dodatni prispevki drugih članov ali pridruženih partnerjev oziroma njihovih sestavnih subjektov ali njihovih pridruženih subjektov.

Prispevek Unije se plača iz odobritev splošnega proračuna Unije, dodeljenih posebnemu programu Obzorje 2020 za izvajanje Obzorje 2020 v skladu s točko (c)(iv) člena 58(1) ter členoma 60 in 61 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 za organe iz člena 209 navedene uredbe.

2.   Finančni prispevek Unije urejajo sporazum o prenosu pooblastil in sporazumi o letnem prenosu sredstev, ki jih skleneta Komisija v imenu Unije in Skupno podjetje IMI2.

3.   Sporazum o prenosu pooblastil iz odstavka 2 tega člena zajema vidike, določene v členu 58(3) ter členih 60 in 61 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 in členu 40 Delegirane uredbe (EU) št. 1268/2012, med drugim tudi naslednje:

| (a) | zahteve za prispevek Skupnega podjetja IMI2 v zvezi z ustreznimi kazalniki uspešnosti iz Priloge II k Sklepu 2013/743/EU; |
| --- | --- |

(a)

zahteve za prispevek Skupnega podjetja IMI2 v zvezi z ustreznimi kazalniki uspešnosti iz Priloge II k Sklepu 2013/743/EU;

| (b) | zahteve za prispevek Skupnega podjetja IMI2 v zvezi s spremljanjem iz Priloge III k Sklepu 2013/743/EU; |
| --- | --- |

(b)

zahteve za prispevek Skupnega podjetja IMI2 v zvezi s spremljanjem iz Priloge III k Sklepu 2013/743/EU;

| (c) | posebne kazalnike uspešnosti v zvezi z delovanjem Skupnega podjetja IMI2; |
| --- | --- |

(c)

posebne kazalnike uspešnosti v zvezi z delovanjem Skupnega podjetja IMI2;

| (d) | ureditve v zvezi s posredovanjem podatkov, potrebnih za zagotovitev, da lahko Komisija izpolnjuje svoje obveznosti glede razširjanja in poročanja, med drugim na enotnem portalu za udeležence ter prek drugih elektronskih sredstev razširjanja v okviru Obzorje 2020, ki jih upravlja Komisija; |
| --- | --- |

(d)

ureditve v zvezi s posredovanjem podatkov, potrebnih za zagotovitev, da lahko Komisija izpolnjuje svoje obveznosti glede razširjanja in poročanja, med drugim na enotnem portalu za udeležence ter prek drugih elektronskih sredstev razširjanja v okviru Obzorje 2020, ki jih upravlja Komisija;

| (e) | določbe o objavi razpisov za zbiranje predlogov Skupnega podjetja IMI2, tudi na enotnem portalu za udeležence, pa tudi prek drugih sredstev elektronskega razširjanja v okviru Obzorje 2020, ki jih upravlja Komisija; |
| --- | --- |

(e)

določbe o objavi razpisov za zbiranje predlogov Skupnega podjetja IMI2, tudi na enotnem portalu za udeležence, pa tudi prek drugih sredstev elektronskega razširjanja v okviru Obzorje 2020, ki jih upravlja Komisija;

| (f) | uporabo človeških virov in spremembe v zvezi z njimi, zlasti zaposlovanje po funkcionalnih skupinah, plačnih razredih in kategorijah, prerazporejanje in vse spremembe števila uslužbencev. |
| --- | --- |

(f)

uporabo človeških virov in spremembe v zvezi z njimi, zlasti zaposlovanje po funkcionalnih skupinah, plačnih razredih in kategorijah, prerazporejanje in vse spremembe števila uslužbencev.

Člen 4

Prispevki članov razen Unije in prispevki pridruženih partnerjev

1.   Federacija EFPIA prispeva ali poskrbi, da njeni sestavni subjekti ali njihovi pridruženi subjekti prispevajo najmanj 1 425 000 000 EUR. Drugi člani razen Unije in pridruženi partnerji prispevajo ali poskrbijo, da njihovi sestavni subjekti ali njihovi pridruženi subjekti prispevajo zneske, ki ustrezajo zneskom, za katere so prevzeli obveznosti, ko so postali člani ali pridruženi partnerji.

2.   Prispevki iz odstavka 1 tega člena so sestavljeni iz prispevkov za Skupno podjetje IMI2, kot so določeni v členu 13(2), točki (b) člena 13(3) in točki (c) člena 13(3) Statuta. Prispevki v naravi, ki jih sestavljajo stroški, nastali v tretjih državah, ki niso države, pridružene z Obzorje 2020, so upravičeni in pomembni za cilje iz člena 2 te uredbe ter na ravni programa IMI2 ne presegajo 30 % upravičenih stroškov članov razen Unije in pridruženih partnerjev.

3.   Člani razen Unije in pridruženi partnerji vsako leto do 31. januarja sporočijo upravnemu odboru Skupnega podjetja IMI2 višino prispevkov iz odstavka 2, plačanih v vsakem od predhodnih proračunskih let. Tudi skupina predstavnikov držav je o tem pravočasno obveščena.

4.   Za oceno prispevkov iz točke (b) člena 13(3) Statuta se stroški določijo v skladu z običajnimi praksami stroškovnega računovodstva zadevnih subjektov, veljavnimi računovodskimi standardi države, v kateri ima subjekt sedež, in veljavnimi mednarodnimi računovodskimi standardi in mednarodnimi standardi računovodskega poročanja. Stroške potrdi neodvisni zunanji revizor, ki ga imenuje zadevni subjekt. Če je vsebina potrdila kakor koli nejasna, lahko Skupno podjetje IMI 2 preveri metodo, po kateri se je ocenila vrednost. V primeru negotovosti jih lahko revidira Skupno podjetje IMI2.

5.   Komisija lahko prekliče, sorazmerno zmanjša ali začasno ustavi finančni prispevek Unije za Skupno podjetje IMI2 ali začne postopek za prenehanje delovanja podjetja iz člena 21(2) Statuta, če navedeni člani in pridruženi partnerji, njihovi sestavni subjekti ali njihovi pridruženi subjekti prispevkov iz odstavka 2 tega člena ne plačujejo, jih plačujejo samo delno ali z zamudo.

Člen 5

Finančna pravila

Brez poseganja v člen 12 te uredbe Skupno podjetje IMI2 sprejme posebna finančna pravila v skladu s členom 209 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 in Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 110/2014 (9).

Člen 6

Osebje

1.   Za osebje Skupnega podjetja IMI2 se uporabljajo Kadrovski predpisi za uradnike in Pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije, določeni z Uredbo Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (10) (v nadaljnjem besedilu: Kadrovski predpisi in Pogoji za zaposlitev), ter pravila, sprejeta skupno med institucijami Unije za namene uporabe Kadrovskih predpisov in Pogojev za zaposlitev.

2.   Upravni odbor v zvezi z osebjem Skupnega podjetja IMI2 izvaja pooblastila, ki so s Kadrovskimi predpisi podeljena organu za imenovanja, s Pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev pa organu, pristojnemu za sklepanje pogodb (v nadaljnjem besedilu: pooblastila organa za imenovanja).

Upravni odbor v skladu s členom 110 Kadrovskih predpisov sprejme odločitev na podlagi člena 2(1) Kadrovskih predpisov in člena 6 Pogojev za zaposlitev o prenosu ustreznih pooblastil organa za imenovanje na izvršnega direktorja in o opredelitvi pogojev, v skladu s katerimi se lahko ta prenos pooblastil začasno prekine. Izvršni direktor ima dovoljenje za nadaljnji prenos navedenih pooblastil.

Upravni odbor lahko zaradi izjemnih okoliščin s sklepom začasno prekine prenos pooblastil organa za imenovanje na izvršnega direktorja in vseh kasnejših pooblastil, ki jih je ta prenesel naprej. V takem primeru upravni odbor pooblastila organa za imenovanja izvaja sam ali jih prenese na enega od svojih članov ali člana osebja Skupnega podjetja IMI2, razen izvršnega direktorja.

3.   Upravni odbor sprejme ustrezna izvedbena pravila h Kadrovskim predpisom in Pogojem za zaposlitev v skladu s členom 110 Kadrovskih predpisov.

4.   Število osebja se določi v načrtu delovnih mest Skupnega podjetja IMI2, v katerem sta navedeni število začasnih delovnih mest po funkcionalnih skupinah in plačnih razredih ter število pogodbenih uslužbencev v ekvivalentu polnega delovnega časa, v skladu z letnim proračunom Skupnega podjetja IMI2.

5.   Osebje Skupnega podjetja IMI2 so začasni uslužbenci in pogodbeni uslužbenci.

6.   Vse stroške v zvezi z osebjem krije Skupno podjetje IMI2.

Člen 7

Napoteni nacionalni strokovnjaki in pripravniki

1.   Skupno podjetje IMI2 lahko uporabi napotene nacionalne strokovnjake in pripravnike, ki niso zaposleni v Skupnem podjetju IMI2. Število napotenih nacionalnih strokovnjakov, izraženo v ekvivalentih polnega delovnega časa, se prišteje podatkom o osebju iz člena 6(4) v skladu z letnim proračunom.

2.   Upravni odbor sprejme sklep, s katerim določi pravila o napotitvi nacionalnih strokovnjakov v Skupno podjetje IMI2 in uporabi pripravnikov.

Člen 8

Privilegiji in imunitete

Za Skupno podjetje IMI2 in njegovo osebje se uporablja Protokol (št. 7) o privilegijih in imunitetah Evropske unije, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in PDEU.

Člen 9

Odgovornost Skupnega podjetja IMI2

1.   Pogodbeno odgovornost Skupnega podjetja IMI2 urejajo ustrezne pogodbene določbe in pravo, ki se uporablja za zadevni sporazum, sklep ali pogodbo.

2.   V primeru nepogodbene odgovornosti Skupno podjetje IMI2 v skladu s splošnimi pravnimi načeli, ki so skupna vsem državam članicam nadomesti vso škodo, ki jo je povzročilo njegovo osebje pri opravljanju svojih dolžnosti.

3.   Vsako plačilo Skupnega podjetja IMI2 v zvezi z odgovornostjo iz odstavkov 1 ali 2 ter stroški in izdatki, nastali v povezavi s tem, se štejejo za odhodke Skupnega podjetja IMI2 in se krijejo iz njegovih sredstev.

4.   Skupno podjetje IMI2 je edino odgovorno za izpolnjevanje svojih obveznosti.

Člen 10

Pristojnost Sodišča Evropske unije in pravo, ki se uporablja

1.   Sodišče Evropske unije je pristojno:

| (a) | na podlagi arbitražnih klavzul v sporazumih ali pogodbah, ki jih sklene Skupno podjetje IMI2, ali njegovih sklepih; |
| --- | --- |

(a)

na podlagi arbitražnih klavzul v sporazumih ali pogodbah, ki jih sklene Skupno podjetje IMI2, ali njegovih sklepih;

| (b) | v sporih v zvezi z nadomestilom škode, ki jo je povzročilo osebje Skupnega podjetja IMI2 pri opravljanju svojih dolžnosti; |
| --- | --- |

(b)

v sporih v zvezi z nadomestilom škode, ki jo je povzročilo osebje Skupnega podjetja IMI2 pri opravljanju svojih dolžnosti;

| (c) | v sporih med Skupnim podjetjem IMI2 in njegovim osebjem v okvirih in pod pogoji, določenimi v Kadrovskih predpisih in Pogojih za zaposlitev. |
| --- | --- |

(c)

v sporih med Skupnim podjetjem IMI2 in njegovim osebjem v okvirih in pod pogoji, določenimi v Kadrovskih predpisih in Pogojih za zaposlitev.

2.   Za vse zadeve, ki jih ne urejajo ta uredba ali drugi pravni akti Unije, se uporablja pravo države, v kateri je sedež Skupnega podjetja IMI2.

Člen 11

Ocena

1.   Komisija do 30. junija 2017 s pomočjo neodvisnih strokovnjakov izvede vmesno oceno Skupnega podjetja IMI2. O tej oceni pripravi poročilo, ki vključuje ugotovitve ocene in pripombe Komisije. Navedeno poročilo do 31. decembra 2017 predloži Evropskemu parlamentu in Svetu. Rezultati vmesne ocene Skupnega podjetja IMI2 se upoštevajo pri poglobljeni oceni in vmesni oceni iz člena 32 Uredbe (EU) št. 1291/2013.

2.   Komisija lahko na podlagi ugotovitev vmesne ocene iz odstavka 1 tega člena ukrepa v skladu s členom 4(5) ali sprejme druge ustrezne ukrepe.

3.   V šestih mesecih od prenehanja delovanja Skupnega podjetja IMI2, vendar najpozneje v dveh letih po začetku postopka za prenehanje delovanja iz člena 21 Statuta, pripravi končno oceno Skupnega podjetja IMI2. Rezultati navedene končne ocene se predložijo Evropskemu parlamentu in Svetu.

Člen 12

Razrešnica

Z odstopanjem od člena 60(7) in člena 209 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 razrešnico za izvrševanje proračuna Skupnega podjetja IMI2 podeli Evropski parlament na priporočilo Sveta v skladu s postopkom iz finančnih pravil za Skupno podjetje IMI2.

Člen 13

Naknadne revizije

1.   Skupno podjetje IMI2 opravi naknadne revizije odhodkov za posredne ukrepe v skladu s členom 29 Uredbe (EU) št. 1291/2013 kot del posrednih ukrepov v okviru Obzorje 2020.

2.   Komisija se lahko odloči, da sama izvede revizije iz odstavka 1 za tiste udeležence, ki so prejeli sredstva od Skupnega podjetja IMI2. V teh primerih to stori v skladu z veljavnimi pravili, zlasti določbami uredb (EU, Euratom) št. 966/2012, (EU) št. 1290/2013 in (EU) št. 1291/2013.

Člen 14

Zaščita finančnih interesov članov

1.   Skupno podjetje IMI2 osebju Komisije in drugim osebam, ki jih pooblasti Skupno podjetje IMI2 ali Komisija, ter Računskemu sodišču odobri dostop do svojih lokacij in prostorov ter vseh informacij, vključno z informacijami v elektronski obliki, ki so potrebne za izvedbo revizij.

2.   Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) v skladu z določbami in postopki iz Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (11) in Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (12) lahko opravlja preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi v zvezi s sporazumom, sklepom ali pogodbo, ki se financira na podlagi te uredbe, ugotovil morebitne primere goljufije, korupcije ali druge nezakonite dejavnosti, ki škodi finančnim interesom Unije.

3.   Brez poseganja v odstavka 1 in 2 sporazumi, sklepi in pogodbe, ki izhajajo iz izvajanja te uredbe, vsebujejo določbe, s katerimi se izrecno pooblastijo:

| (a) | Skupno podjetje IMI2 in urad OLAF za izvajanje revizij in preiskav za namene iz odstavkov 1 in 2, v skladu z njunimi pristojnostmi; in |
| --- | --- |

(a)

Skupno podjetje IMI2 in urad OLAF za izvajanje revizij in preiskav za namene iz odstavkov 1 in 2, v skladu z njunimi pristojnostmi; in

| (b) | Komisija in Računsko sodišče za izvajanje revizij za namene iz odstavkov 1 in 2, pri prejemnikih sredstev od Skupnega podjetja IMI2 v skladu z njunimi pristojnostmi. |
| --- | --- |

(b)

Komisija in Računsko sodišče za izvajanje revizij za namene iz odstavkov 1 in 2, pri prejemnikih sredstev od Skupnega podjetja IMI2 v skladu z njunimi pristojnostmi.

4.   Skupno podjetje IMI2 zagotovi, da so finančni interesi njegovih članov ustrezno zaščiteni, in sicer z izvajanjem ali naročanjem ustreznih notranjih in zunanjih kontrol.

5.   Skupno podjetje IMI2 pristopi k Medinstitucionalnemu sporazumu z dne 25. maja 1999 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o notranjih preiskavah urada Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) (13). Skupno podjetje IMI2 sprejme potrebne ukrepe za olajšanje notranjih preiskav, ki jih izvaja urad OLAF.

Člen 15

Zaupnost

Brez poseganja v člen 16 Skupno podjetje IMI2 zagotovi varstvo občutljivih informacij, katerih razkritje bi lahko ogrozilo interese njegovih članov ali udeležencev dejavnosti Skupnega podjetja IMI2.

Člen 16

Preglednost

1.   Za dokumente, ki jih hrani Skupno podjetje IMI2, se uporablja Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (14).

2.   Upravni odbor Skupnega podjetja IMI2 lahko sprejme praktične rešitve za izvajanje Uredbe (ES) št. 1049/2001.

3.   Brez poseganja v člen 10 te uredbe se lahko zoper odločitve, ki jih Skupno podjetje IMI2 sprejme v skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 1049/2001, pod pogoji, določenimi v členu 228 Pogodbe o delovanju Evropske unije, vloži pritožba pri varuhu človekovih pravic.

Člen 17

Pravila za sodelovanje in razširjanje

Za ukrepe, ki jih financira Skupno podjetje IMI2, se uporablja Uredba (EU) št. 1290/2013. V skladu z navedeno uredbo se Skupno podjetje IMI2 šteje za organ financiranja in zagotavlja finančno podporo posrednim ukrepom, kot je določeno v členu 1 Statuta.

Člen 18

Podpora države gostiteljice

Skupno podjetje IMI2 in država, v kateri ima sedež, lahko skleneta upravni sporazum o privilegijih in imunitetah ter drugi podpori, ki jo zadevna država zagotovi Skupnemu podjetju IMI2.

Člen 19

Razveljavitev in prehodne določbe

1.   Uredba (ES) št. 73/2008 se razveljavi.

2.   Brez poseganja v odstavek 1 se za ukrepe, ki so se začeli na podlagi Uredbe (ES) št. 73/2008, in finančne obveznosti, povezane z navedenimi ukrepi, do njihovega zaključka še naprej uporablja navedena uredba.

Ukrepi, ki izhajajo iz razpisov za zbiranje predlogov, določenih v letnih izvedbenih načrtih, sprejetih na podlagi Uredbe (ES) št. 73/2008, prav tako štejejo za ukrepe, ki so se začeli na podlagi navedene uredbe.

Vmesna ocena iz člena 11(1) te uredbe vključuje končno oceno Skupnega podjetja IMI na podlagi Uredbe (ES) št. 73/2008.

3.   Ta uredba ne vpliva na pravice in obveznosti osebja, zaposlenega na podlagi Uredbe (ES) št. 73/2008.

Pogodbe o zaposlitvi osebja iz prvega pododstavka se lahko obnovijo na podlagi te uredbe v skladu s Kadrovskimi predpisi in Pogoji za zaposlitev.

Izvršnemu direktorju, imenovanemu na podlagi Uredbe (ES) št. 73/2008, se za preostanek mandata dodelijo funkcije izvršnega direktorja, kot so določene v tej uredbi, z učinkom od 27. junija 2014. Drugi pogoji pogodbe ostanejo nespremenjeni.

4.   Razen če se člani Skupnega podjetja IMI v skladu z Uredbo (ES) št. 73/2008 dogovorijo drugače, se vse pravice in obveznosti, vključno s sredstvi, dolgovi ali obveznostmi članov Skupnega podjetja IMI v skladu z uredbo (ES) št. 73/2008, prenesejo na člane Skupnega podjetja IMI2 v skladu s to uredbo.

5.   Vse neporabljene odobritve na podlagi Uredbe (ES) št. 73/2008 se prenesejo na Skupno podjetje IMI2.

Člen 20

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 6. maja 2014

Za Svet

Predsednik

G. STOURNARAS

---

(1)  Sklep št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (UL L 412, 30.12.2006, str. 1).

1

(2)  Odločba Sveta 2006/971/ES z dne 19. decembra 2006 o posebnem programu „Sodelovanje“ za izvajanje Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (UL L 400, 30.12.2006, str. 86).

2

(3)  Uredba (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 in razveljavitvi Sklepa št. 1982/2006/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 104).

3

(4)  Sklep Sveta 2013/743/EU z dne 3. decembra 2013 o vzpostavitvi posebnega programa za izvajanje okvirnega programa Obzorje 2020 (2014–2020) in razveljavitvi odločb 2006/971/ES, 2006/972/ES, 2006/973/ES, 2006/974/ES in 2006/975/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 965).

4

(5)  Uredba Sveta (ES) št. 73/2008 z dne 20. decembra 2007 o ustanovitvi Skupnega podjetja za izvajanje skupne tehnološke pobude za inovativna zdravila (UL L 30, 4.2.2008, str. 38).

5

(6)  Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (UL L 298, 26.10.2012, str. 1).

6

(7)  Uredba (EU) št. 1290/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o pravilih za sodelovanje v okvirnem programu za raziskave in inovacije (2014–2020) - Obzorje 2020 ter za razširjanje njegovih rezultatov in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1906/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 81).

7

(8)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1268/2012 z dne 29. oktobra 2012 o pravilih uporabe Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (UL L 362, 31.12.2012, str. 1).

8

(9)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 110/2014 z dne 30. septembra 2013 o vzorčni finančni uredbi za subjekte javno-zasebnega partnerstva iz člena 209 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 38, 7.2.2014. str. 2).

9

(10)  Uredba Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 z dne 29. februarja 1968 o določitvi Kadrovskih predpisov za uradnike in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti ter določitvi posebnih ukrepov, ki se začasno uporabljajo za uradnike Komisije (UL L 56, 4.3.1968, str. 1).

10

(11)  Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).

11

(12)  Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).

12

(13)  UL L 136, 31.5.1999, str. 15.

13

(14)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (UL L 145, 31.5.2001, str. 43).

14

---

PRILOGA

STATUT SKUPNEGA PODJETJA ZA POBUDO ZA INOVATIVNA ZDRAVILA

Člen 1

Naloge

Skupno podjetje IMI2 izvaja naslednje naloge:

| (a) | mobilizira vire iz javnega in zasebnega sektorja, potrebne za doseganje ciljev Skupnega podjetja IMI2; |
| --- | --- |

(a)

mobilizira vire iz javnega in zasebnega sektorja, potrebne za doseganje ciljev Skupnega podjetja IMI2;

| (b) | redno pregleduje in po potrebi med izvajanjem prilagaja strateški raziskovalni program Skupnega podjetja IMI2 glede na dosežke v znanosti; |
| --- | --- |

(b)

redno pregleduje in po potrebi med izvajanjem prilagaja strateški raziskovalni program Skupnega podjetja IMI2 glede na dosežke v znanosti;

| (c) | vzpostavi in razvija tesno in dolgoročno sodelovanje med Unijo, drugimi člani, pridruženimi partnerji in drugimi zainteresiranimi stranmi, kot so druge industrijske panoge, regulatorni organi, organizacije pacientov, akademski krogi in klinični centri, ter sodelovanje med industrijo in akademskimi krogi; |
| --- | --- |

(c)

vzpostavi in razvija tesno in dolgoročno sodelovanje med Unijo, drugimi člani, pridruženimi partnerji in drugimi zainteresiranimi stranmi, kot so druge industrijske panoge, regulatorni organi, organizacije pacientov, akademski krogi in klinični centri, ter sodelovanje med industrijo in akademskimi krogi;

| (d) | lajša usklajevanje z evropskimi, nacionalnimi in mednarodnimi dejavnostmi na tem področju ter obvešča države članice in države, ki so pridružene Obzorje 2020, in je v stiku z njimi; |
| --- | --- |

(d)

lajša usklajevanje z evropskimi, nacionalnimi in mednarodnimi dejavnostmi na tem področju ter obvešča države članice in države, ki so pridružene Obzorje 2020, in je v stiku z njimi;

| (e) | učinkovito podpira predkonkurenčne raziskave in inovacije na področju bioznanosti, predvsem z nepovratnimi sredstvi; če so potrebna klinična preskušanja, imata prednost fazi I in II; fazi III in IV se financirata v utemeljenih primerih, kadar se izkaže, da obstajajo nezadovoljene zdravstvene potrebe, ki so nekonkurenčne ali predkonkurenčne; |
| --- | --- |

(e)

učinkovito podpira predkonkurenčne raziskave in inovacije na področju bioznanosti, predvsem z nepovratnimi sredstvi; če so potrebna klinična preskušanja, imata prednost fazi I in II; fazi III in IV se financirata v utemeljenih primerih, kadar se izkaže, da obstajajo nezadovoljene zdravstvene potrebe, ki so nekonkurenčne ali predkonkurenčne;

| (f) | opredeli in izvaja letni delovni načrt Skupnega podjetja IMI2, predvsem s konkurenčnimi razpisi za zbiranje predlogov; |
| --- | --- |

(f)

opredeli in izvaja letni delovni načrt Skupnega podjetja IMI2, predvsem s konkurenčnimi razpisi za zbiranje predlogov;

| (g) | objavlja konkurenčne razpise za zbiranje predlogov in pripravlja druge potrebne postopke za financiranje, ocenjuje predloge ter dodeljuje razpoložljiva finančna sredstva projektom v skladu z veljavnimi pravili; |
| --- | --- |

(g)

objavlja konkurenčne razpise za zbiranje predlogov in pripravlja druge potrebne postopke za financiranje, ocenjuje predloge ter dodeljuje razpoložljiva finančna sredstva projektom v skladu z veljavnimi pravili;

| (h) | objavlja informacije o projektih, vključno z imeni udeležencev in zneskom finančnega prispevka Skupnega podjetja IMI2 na udeleženca; |
| --- | --- |

(h)

objavlja informacije o projektih, vključno z imeni udeležencev in zneskom finančnega prispevka Skupnega podjetja IMI2 na udeleženca;

| (i) | izvaja dejavnosti informiranja, komuniciranja, izkoriščanja in razširjanja rezultatov, pri čemer smiselno uporablja člen 28 Uredbe (EU) št. 1291/2013, ter med drugim zagotavlja, da so podrobne informacije o rezultatih razpisov za zbiranje predlogov na voljo in dostopne v skupni elektronski zbirki podatkov Obzorje 2020; |
| --- | --- |

(i)

izvaja dejavnosti informiranja, komuniciranja, izkoriščanja in razširjanja rezultatov, pri čemer smiselno uporablja člen 28 Uredbe (EU) št. 1291/2013, ter med drugim zagotavlja, da so podrobne informacije o rezultatih razpisov za zbiranje predlogov na voljo in dostopne v skupni elektronski zbirki podatkov Obzorje 2020;

| (j) | povezuje se s širokim naborom zainteresiranih strani, vključno z raziskovalnimi organizacijami in univerzami; |
| --- | --- |

(j)

povezuje se s širokim naborom zainteresiranih strani, vključno z raziskovalnimi organizacijami in univerzami;

| (k) | organizira redne stike, vključno z najmanj enim letnim sestankom z interesnimi skupinami in zainteresiranimi stranmi v okviru foruma zainteresiranih strani, s čimer zagotavlja odprtost in preglednost raziskovalnih dejavnosti Skupnega podjetja IMI2; |
| --- | --- |

(k)

organizira redne stike, vključno z najmanj enim letnim sestankom z interesnimi skupinami in zainteresiranimi stranmi v okviru foruma zainteresiranih strani, s čimer zagotavlja odprtost in preglednost raziskovalnih dejavnosti Skupnega podjetja IMI2;

| (l) | izvaja druge naloge, potrebne za izpolnitev ciljev iz člena 2 te uredbe. |
| --- | --- |

(l)

izvaja druge naloge, potrebne za izpolnitev ciljev iz člena 2 te uredbe.

Člen 2

Člani in pridruženi partnerji

| 1. | Člani Skupnega podjetja IMI2 so:






  (a) | Unija, ki jo zastopa Komisija; |
| --- | --- | --- |

1.

Člani Skupnega podjetja IMI2 so:

(a)

Unija, ki jo zastopa Komisija;

| (b) | po sprejetju tega statuta s podpisom potrditvenega dopisa Evropska federacija farmacevtske industrije in združenj (v nadaljnjem besedilu: EFPIA). |
| --- | --- |

(b)

po sprejetju tega statuta s podpisom potrditvenega dopisa Evropska federacija farmacevtske industrije in združenj (v nadaljnjem besedilu: EFPIA).

| 2. | Za članstvo v Skupnem podjetju IMI2 lahko zaprosi vsak pravni subjekt, ki neposredno ali posredno podpira raziskave in inovacije v državi članici ali državi, pridruženi Obzorje 2020, če prispeva k financiranju iz člena 13 tega statuta za doseganje ciljev Skupnega podjetja IMI2 iz člena 2 te uredbe in sprejme ta statut. |
| --- | --- |

2.

Za članstvo v Skupnem podjetju IMI2 lahko zaprosi vsak pravni subjekt, ki neposredno ali posredno podpira raziskave in inovacije v državi članici ali državi, pridruženi Obzorje 2020, če prispeva k financiranju iz člena 13 tega statuta za doseganje ciljev Skupnega podjetja IMI2 iz člena 2 te uredbe in sprejme ta statut.

| 3. | Sestavni subjekti članov so subjekti, ki predstavljajo vsakega člana Skupnega podjetja IMI2 razen Unije v skladu s statutom zadevnega člana. |
| --- | --- |

3.

Sestavni subjekti članov so subjekti, ki predstavljajo vsakega člana Skupnega podjetja IMI2 razen Unije v skladu s statutom zadevnega člana.

| 4. | Vsak pravni subjekt razen člana ali sestavnega subjekta člana ali njunega pridruženega subjekta, ki podpira cilje Skupnega podjetja IMI2 na svojem posebnem področju raziskav v državi članici ali državi, pridruženi Obzorje 2020, lahko po sprejetju tega statuta s potrditvenim dopisom zaprosi, da postane pridruženi partner Skupnega podjetja IMI2. V potrditvenem dopisu se podrobno navedejo vsebina, dejavnosti in trajanje pridruženega partnerstva. |
| --- | --- |

4.

Vsak pravni subjekt razen člana ali sestavnega subjekta člana ali njunega pridruženega subjekta, ki podpira cilje Skupnega podjetja IMI2 na svojem posebnem področju raziskav v državi članici ali državi, pridruženi Obzorje 2020, lahko po sprejetju tega statuta s potrditvenim dopisom zaprosi, da postane pridruženi partner Skupnega podjetja IMI2. V potrditvenem dopisu se podrobno navedejo vsebina, dejavnosti in trajanje pridruženega partnerstva.

| 5. | Pridruženi partnerji prispevajo za stroške poslovanja Skupnega podjetja IMI2 v skladu s členom 13 tega statuta na enak način kot člani razen Unije.
  V potrditvenem dopisu se navedeta prispevek pridruženih partnerjev k Skupnemu podjetju IMI2 in temu ustrezajoč prispevek Unije v skladu s členoma 3 in 4 te uredbe. |
| --- | --- |

5.

Pridruženi partnerji prispevajo za stroške poslovanja Skupnega podjetja IMI2 v skladu s členom 13 tega statuta na enak način kot člani razen Unije.

V potrditvenem dopisu se navedeta prispevek pridruženih partnerjev k Skupnemu podjetju IMI2 in temu ustrezajoč prispevek Unije v skladu s členoma 3 in 4 te uredbe.

Člen 3

Spremembe članstva in pridruženega partnerstva

| 1. | Vsaka prošnja za članstvo ali pridruženo partnerstvo v Skupnem podjetju IMI2 se naslovi na upravni odbor. Prošnji za članstvo pa se priloži predlog za prilagoditev sestave upravnega odbora. |
| --- | --- |

1.

Vsaka prošnja za članstvo ali pridruženo partnerstvo v Skupnem podjetju IMI2 se naslovi na upravni odbor. Prošnji za članstvo pa se priloži predlog za prilagoditev sestave upravnega odbora.

| 2. | Upravni odbor obravnava prošnjo ob upoštevanju ustreznosti in morebitne dodane vrednosti kandidata za doseganje ciljev Skupnega podjetja IMI2 in nato sprejme odločitev o njej. |
| --- | --- |

2.

Upravni odbor obravnava prošnjo ob upoštevanju ustreznosti in morebitne dodane vrednosti kandidata za doseganje ciljev Skupnega podjetja IMI2 in nato sprejme odločitev o njej.

| 3. | Vsak član ali pridruženi partner lahko prekine svoje članstvo ali pridruženo partnerstvo v Skupnem podjetju IMI2. Prekinitev članstva začne veljati in postane nepreklicna šest mesecev po uradnem obvestilu drugih članov in pridruženih partnerjev. Od takrat je nekdanji član ali pridruženi partner razrešen vseh obveznosti, razen tistih, ki jih je Skupno podjetje IMI2 odobrilo ali so mu nastale pred prekinitvijo članstva ali pridruženega partnerstva. |
| --- | --- |

3.

Vsak član ali pridruženi partner lahko prekine svoje članstvo ali pridruženo partnerstvo v Skupnem podjetju IMI2. Prekinitev članstva začne veljati in postane nepreklicna šest mesecev po uradnem obvestilu drugih članov in pridruženih partnerjev. Od takrat je nekdanji član ali pridruženi partner razrešen vseh obveznosti, razen tistih, ki jih je Skupno podjetje IMI2 odobrilo ali so mu nastale pred prekinitvijo članstva ali pridruženega partnerstva.

| 4. | Članstva ali pridruženega partnerstva v Skupnem podjetju IMI2 ni dovoljeno prenesti na tretjo osebo brez predhodnega soglasja upravnega odbora. |
| --- | --- |

4.

Članstva ali pridruženega partnerstva v Skupnem podjetju IMI2 ni dovoljeno prenesti na tretjo osebo brez predhodnega soglasja upravnega odbora.

| 5. | Komisija takoj po spremembi članstva ali pridruženega partnerstva v skladu s tem členom na svoji spletni strani objavi posodobljen seznam članov in pridruženih partnerjev Skupnega podjetja IMI2 ter datum take spremembe. |
| --- | --- |

5.

Komisija takoj po spremembi članstva ali pridruženega partnerstva v skladu s tem členom na svoji spletni strani objavi posodobljen seznam članov in pridruženih partnerjev Skupnega podjetja IMI2 ter datum take spremembe.

Člen 4

Organi Skupnega podjetja IMI2

| 1. | Organi Skupnega podjetja IMI2 so:






  (a) | upravni odbor; |
| --- | --- | --- |

1.

Organi Skupnega podjetja IMI2 so:

(a)

upravni odbor;

| (b) | izvršni direktor, |
| --- | --- |

(b)

izvršni direktor,

| (c) | znanstveni odbor; |
| --- | --- |

(c)

znanstveni odbor;

| (d) | skupina predstavnikov držav; |
| --- | --- |

(d)

skupina predstavnikov držav;

| (e) | forum zainteresiranih strani. |
| --- | --- |

(e)

forum zainteresiranih strani.

| 2. | Znanstveni odbor, skupina predstavnikov držav in forum zainteresiranih strani so svetovalni organi Skupnega podjetja IMI2. |
| --- | --- |

2.

Znanstveni odbor, skupina predstavnikov držav in forum zainteresiranih strani so svetovalni organi Skupnega podjetja IMI2.

Člen 5

Sestava upravnega odbora

Upravni odbor sestavlja po pet predstavnikov vsakega člana.

Člen 6

Delovanje upravnega odbora

| 1. | Brez poseganja v odstavek 2 je delež glasovalnih pravic vsakega člana od 100 glasovalnih pravic sorazmeren z njegovim prispevkom k Skupnemu podjetju IMI2.
  Unija ima 50 % glasovalnih pravic. Glasovalne pravice Unije so nedeljive. Vsak član lahko dodeli svoje glasovalne pravice svojim predstavnikom v upravnem odboru. Člani poskušajo po svojih najboljših močeh doseči soglasje. Če to ni doseženo, upravni odbor sprejema odločitve z vsaj 75-odstotno večino vseh glasov, vključno z glasovi tistih, ki so odsotni.
  Predsednika upravnega odbora vsako leto izmenično imenujejo Unija in drugi člani po sistemu rotacije. |
| --- | --- |

1.

Brez poseganja v odstavek 2 je delež glasovalnih pravic vsakega člana od 100 glasovalnih pravic sorazmeren z njegovim prispevkom k Skupnemu podjetju IMI2.

Unija ima 50 % glasovalnih pravic. Glasovalne pravice Unije so nedeljive. Vsak član lahko dodeli svoje glasovalne pravice svojim predstavnikom v upravnem odboru. Člani poskušajo po svojih najboljših močeh doseči soglasje. Če to ni doseženo, upravni odbor sprejema odločitve z vsaj 75-odstotno večino vseh glasov, vključno z glasovi tistih, ki so odsotni.

Predsednika upravnega odbora vsako leto izmenično imenujejo Unija in drugi člani po sistemu rotacije.

| 2. | Upravni odbor se redno sestane vsaj dvakrat letno. Na zahtevo katerega koli člana ali na zahtevo predsednika se lahko sestane na izrednem sestanku. Sestanke upravnega odbora sklicuje njegov predsednik in običajno potekajo na sedežu Skupnega podjetja IMI2.
  Izvršni direktor sodeluje v razpravah, vendar nima glasovalne pravice.
  Upravni odbor povabi vse pridružene partnerje, naj se vključijo v razprave upravnega odbora glede točk dnevnega reda, ki zadevajo njihovo pridruženo partnerstvo. Pridruženi partnerji nimajo glasovalnih pravic.
  Predsednik skupine predstavnikov držav ima pravico, da se udeležuje sestankov upravnega odbora in sodeluje v razpravah, nima pa glasovalne pravice.
  Predsednik znanstvenega odbora ima pravico, da se, kadar se razpravlja o vprašanjih v okviru njegovih nalog, udeležuje sestankov upravnega odbora kot opazovalec in sodeluje v razpravah, nima pa glasovalne pravice.
  Upravni odbor lahko v posameznih primerih povabi druge osebe, naj se udeležijo njegovih sestankov kot opazovalci, kar velja zlasti za predstavnike regionalnih organov v Uniji. |
| --- | --- |

2.

Upravni odbor se redno sestane vsaj dvakrat letno. Na zahtevo katerega koli člana ali na zahtevo predsednika se lahko sestane na izrednem sestanku. Sestanke upravnega odbora sklicuje njegov predsednik in običajno potekajo na sedežu Skupnega podjetja IMI2.

Izvršni direktor sodeluje v razpravah, vendar nima glasovalne pravice.

Upravni odbor povabi vse pridružene partnerje, naj se vključijo v razprave upravnega odbora glede točk dnevnega reda, ki zadevajo njihovo pridruženo partnerstvo. Pridruženi partnerji nimajo glasovalnih pravic.

Predsednik skupine predstavnikov držav ima pravico, da se udeležuje sestankov upravnega odbora in sodeluje v razpravah, nima pa glasovalne pravice.

Predsednik znanstvenega odbora ima pravico, da se, kadar se razpravlja o vprašanjih v okviru njegovih nalog, udeležuje sestankov upravnega odbora kot opazovalec in sodeluje v razpravah, nima pa glasovalne pravice.

Upravni odbor lahko v posameznih primerih povabi druge osebe, naj se udeležijo njegovih sestankov kot opazovalci, kar velja zlasti za predstavnike regionalnih organov v Uniji.

| 3. | Predstavniki članov niso osebno odgovorni za ukrepe, ki so jih sprejeli v vlogi predstavnikov v upravnem odboru. |
| --- | --- |

3.

Predstavniki članov niso osebno odgovorni za ukrepe, ki so jih sprejeli v vlogi predstavnikov v upravnem odboru.

| 4. | Upravni odbor sprejme svoj poslovnik. |
| --- | --- |

4.

Upravni odbor sprejme svoj poslovnik.

Člen 7

Naloge upravnega odbora

| 1. | Upravni odbor je v celoti odgovoren za strateško usmeritev in delovanje Skupnega podjetja IMI2 ter nadzira izvajanje njegovih dejavnosti. |
| --- | --- |

1.

Upravni odbor je v celoti odgovoren za strateško usmeritev in delovanje Skupnega podjetja IMI2 ter nadzira izvajanje njegovih dejavnosti.

| 2. | Komisija si v okviru svoje vloge v upravnem odboru prizadeva za uskladitev dejavnosti Skupnega podjetja IMI2 z ustreznimi dejavnostmi v okviru Obzorje 2020, da bi spodbudila sinergije pri opredeljevanju prednostnih nalog skupnih raziskav. |
| --- | --- |

2.

Komisija si v okviru svoje vloge v upravnem odboru prizadeva za uskladitev dejavnosti Skupnega podjetja IMI2 z ustreznimi dejavnostmi v okviru Obzorje 2020, da bi spodbudila sinergije pri opredeljevanju prednostnih nalog skupnih raziskav.

| 3. | Upravni odbor opravlja zlasti naslednje naloge:






  (a) | ocenjuje, sprejema ali zavrača prošnje za članstvo ali pridruženo partnerstvo v skladu s členom 3 tega statuta; |
| --- | --- | --- |

3.

Upravni odbor opravlja zlasti naslednje naloge:

(a)

ocenjuje, sprejema ali zavrača prošnje za članstvo ali pridruženo partnerstvo v skladu s členom 3 tega statuta;

| (b) | odloča o prekinitvi članstva ali pridruženega partnerstva v Skupnem podjetju IMI2 v zvezi z vsakim članom ali pridruženim partnerjem, ki ne izpolnjuje obveznosti; |
| --- | --- |

(b)

odloča o prekinitvi članstva ali pridruženega partnerstva v Skupnem podjetju IMI2 v zvezi z vsakim članom ali pridruženim partnerjem, ki ne izpolnjuje obveznosti;

| (c) | sprejme finančna pravila Skupnega podjetja IMI2 v skladu s členom 5 te uredbe; |
| --- | --- |

(c)

sprejme finančna pravila Skupnega podjetja IMI2 v skladu s členom 5 te uredbe;

| (d) | sprejme letni proračun Skupnega podjetja IMI2, vključno z odgovarjajočim načrtom delovnih mest, v katerem sta navedeni število začasnih delovnih mest po funkcionalnih skupinah in plačnih razredih ter število pogodbenih uslužbencev in napotenih nacionalnih strokovnjakov, izraženi v ekvivalentih polnega delovnega časa; |
| --- | --- |

(d)

sprejme letni proračun Skupnega podjetja IMI2, vključno z odgovarjajočim načrtom delovnih mest, v katerem sta navedeni število začasnih delovnih mest po funkcionalnih skupinah in plačnih razredih ter število pogodbenih uslužbencev in napotenih nacionalnih strokovnjakov, izraženi v ekvivalentih polnega delovnega časa;

| (e) | v zvezi z osebjem izvaja pooblastila organa za imenovanje v skladu s členom 6(2) te uredbe; |
| --- | --- |

(e)

v zvezi z osebjem izvaja pooblastila organa za imenovanje v skladu s členom 6(2) te uredbe;

| (f) | imenuje in razreši izvršnega direktorja, mu podaljša mandat in zagotavlja smernice ter spremlja njegovo delo; |
| --- | --- |

(f)

imenuje in razreši izvršnega direktorja, mu podaljša mandat in zagotavlja smernice ter spremlja njegovo delo;

| (g) | na podlagi priporočila izvršnega direktorja odobri organizacijsko strukturo programske pisarne; |
| --- | --- |

(g)

na podlagi priporočila izvršnega direktorja odobri organizacijsko strukturo programske pisarne;

| (h) | po posvetovanju z znanstvenim odborom in skupino predstavnikov držav sprejme letni delovni načrt ter ustrezne ocene odhodkov, ki jih predlaga izvršni direktor v tesnem sodelovanju s svetovalnimi skupinami; |
| --- | --- |

(h)

po posvetovanju z znanstvenim odborom in skupino predstavnikov držav sprejme letni delovni načrt ter ustrezne ocene odhodkov, ki jih predlaga izvršni direktor v tesnem sodelovanju s svetovalnimi skupinami;

| (i) | odobri letno poročilo o dejavnostih, vključno z ustreznimi odhodki; |
| --- | --- |

(i)

odobri letno poročilo o dejavnostih, vključno z ustreznimi odhodki;

| (j) | poskrbi za vzpostavitev oddelka za notranjo revizijo Skupnega podjetja IMI2, kot je ustrezno; |
| --- | --- |

(j)

poskrbi za vzpostavitev oddelka za notranjo revizijo Skupnega podjetja IMI2, kot je ustrezno;

| (k) | odobri razpise za zbiranje predlogov ter po potrebi s tem povezana pravila za postopke oddaje ponudb, vrednotenja, izbire, oddaje naročil in revizije, ki jih predlaga izvršni direktor v tesnem sodelovanju s svetovalnimi skupinami; |
| --- | --- |

(k)

odobri razpise za zbiranje predlogov ter po potrebi s tem povezana pravila za postopke oddaje ponudb, vrednotenja, izbire, oddaje naročil in revizije, ki jih predlaga izvršni direktor v tesnem sodelovanju s svetovalnimi skupinami;

| (l) | odobri seznam predlogov, izbranih za financiranje; |
| --- | --- |

(l)

odobri seznam predlogov, izbranih za financiranje;

| (m) | na podlagi priporočila izvršnega direktorja določi politiko komuniciranja Skupnega podjetja IMI2; |
| --- | --- |

(m)

na podlagi priporočila izvršnega direktorja določi politiko komuniciranja Skupnega podjetja IMI2;

| (n) | po potrebi določi izvedbena pravila h Kadrovskim predpisom in Pogojem za zaposlitev v skladu s členom 6(3); |
| --- | --- |

(n)

po potrebi določi izvedbena pravila h Kadrovskim predpisom in Pogojem za zaposlitev v skladu s členom 6(3);

| (o) | po potrebi določi pravila o napotitvi nacionalnih strokovnjakov v Skupno podjetje IMI2 in uporabi pripravnikov v skladu s členom 7 te uredbe; |
| --- | --- |

(o)

po potrebi določi pravila o napotitvi nacionalnih strokovnjakov v Skupno podjetje IMI2 in uporabi pripravnikov v skladu s členom 7 te uredbe;

| (p) | po potrebi ustanavlja svetovalne skupine poleg organov Skupnega podjetja IMI2; |
| --- | --- |

(p)

po potrebi ustanavlja svetovalne skupine poleg organov Skupnega podjetja IMI2;

| (q) | po potrebi predloži Komisiji vsako zahtevo za spremembo te uredbe, ki jo predlaga član Skupnega podjetja IMI2; |
| --- | --- |

(q)

po potrebi predloži Komisiji vsako zahtevo za spremembo te uredbe, ki jo predlaga član Skupnega podjetja IMI2;

| (r) | je odgovoren za vse naloge, ki niso posebej dodeljene kateremu od organov Skupnega podjetja IMI2; take naloge lahko dodeli kateremu koli od organov. |
| --- | --- |

(r)

je odgovoren za vse naloge, ki niso posebej dodeljene kateremu od organov Skupnega podjetja IMI2; take naloge lahko dodeli kateremu koli od organov.

Člen 8

Imenovanje, razrešitev ali podaljšanje mandata izvršnega direktorja

| 1. | Izvršnega direktorja imenuje upravni odbor s seznama kandidatov, ki jih predlaga Komisija, po javnem in preglednem izbirnem postopku. Komisija v izbirni postopek vključi predstavnike drugih članov Skupnega podjetja IMI2, kot je primerno.
  Ustrezna zastopanost drugih članov Skupnega podjetja IMI2 se zlasti zagotovi v fazi predizbora v izbirnem postopku. V ta namen člani razen Unije soglasno imenujejo predstavnika in opazovalca v imenu upravnega odbora. |
| --- | --- |

1.

Izvršnega direktorja imenuje upravni odbor s seznama kandidatov, ki jih predlaga Komisija, po javnem in preglednem izbirnem postopku. Komisija v izbirni postopek vključi predstavnike drugih članov Skupnega podjetja IMI2, kot je primerno.

Ustrezna zastopanost drugih članov Skupnega podjetja IMI2 se zlasti zagotovi v fazi predizbora v izbirnem postopku. V ta namen člani razen Unije soglasno imenujejo predstavnika in opazovalca v imenu upravnega odbora.

| 2. | Izvršni direktor je član osebja in je zaposlen kot začasni uslužbenec Skupnega podjetja IMI2 na podlagi točke (a) člena 2 Pogojev za zaposlitev.
  Skupno podjetje IMI2 za sklenitev pogodbe z izvršnim direktorjem zastopa predsednik upravnega odbora. |
| --- | --- |

2.

Izvršni direktor je član osebja in je zaposlen kot začasni uslužbenec Skupnega podjetja IMI2 na podlagi točke (a) člena 2 Pogojev za zaposlitev.

Skupno podjetje IMI2 za sklenitev pogodbe z izvršnim direktorjem zastopa predsednik upravnega odbora.

| 3. | Mandat izvršnega direktorja traja tri leta. Ob koncu navedenega obdobja Komisija, po potrebi skupaj s člani razen Unije, oceni njegovo delo ter prihodnje naloge in izzive Skupnega podjetja IMI2. |
| --- | --- |

3.

Mandat izvršnega direktorja traja tri leta. Ob koncu navedenega obdobja Komisija, po potrebi skupaj s člani razen Unije, oceni njegovo delo ter prihodnje naloge in izzive Skupnega podjetja IMI2.

| 4. | Upravni odbor na predlog Komisije, v katerem se upošteva ocena iz odstavka 3, podaljša mandat izvršnega direktorja enkrat za obdobje največ štirih let. |
| --- | --- |

4.

Upravni odbor na predlog Komisije, v katerem se upošteva ocena iz odstavka 3, podaljša mandat izvršnega direktorja enkrat za obdobje največ štirih let.

| 5. | Izvršni direktor, čigar mandat je bil podaljšan, ne sme sodelovati v drugem izbirnem postopku za isto delovno mesto ob koncu celotnega obdobja. |
| --- | --- |

5.

Izvršni direktor, čigar mandat je bil podaljšan, ne sme sodelovati v drugem izbirnem postopku za isto delovno mesto ob koncu celotnega obdobja.

| 6. | Izvršni direktor je lahko razrešen samo na podlagi odločitve upravnega odbora, ki ukrepa na predlog Komisije, po potrebi skupaj s člani razen Unije. |
| --- | --- |

6.

Izvršni direktor je lahko razrešen samo na podlagi odločitve upravnega odbora, ki ukrepa na predlog Komisije, po potrebi skupaj s člani razen Unije.

Člen 9

Naloge izvršnega direktorja

| 1. | Izvršni direktor je glavni izvršni delavec, ki je odgovoren za vsakodnevno vodenje Skupnega podjetja IMI2 v skladu z odločitvami upravnega odbora. |
| --- | --- |

1.

Izvršni direktor je glavni izvršni delavec, ki je odgovoren za vsakodnevno vodenje Skupnega podjetja IMI2 v skladu z odločitvami upravnega odbora.

| 2. | Izvršni direktor je pravni zastopnik Skupnega podjetja IMI2. Izvršni direktor odgovarja upravnemu odboru. |
| --- | --- |

2.

Izvršni direktor je pravni zastopnik Skupnega podjetja IMI2. Izvršni direktor odgovarja upravnemu odboru.

| 3. | Izvršni direktor izvršuje proračun Skupnega podjetja IMI2. |
| --- | --- |

3.

Izvršni direktor izvršuje proračun Skupnega podjetja IMI2.

| 4. | Izvršni direktor neodvisno izvaja zlasti naslednje naloge:






  (a) | pripravi osnutek letnega proračuna, vključno z načrtom delovnih mest, v katerem sta navedeni število začasnih delovnih mest po plačnih razredih in funkcionalnih skupinah ter število pogodbenih uslužbencev in napotenih nacionalnih strokovnjakov, izraženi v ekvivalentih polnega delovnega časa, in ga predloži upravnemu odboru v sprejetje; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvršni direktor neodvisno izvaja zlasti naslednje naloge:

(a)

pripravi osnutek letnega proračuna, vključno z načrtom delovnih mest, v katerem sta navedeni število začasnih delovnih mest po plačnih razredih in funkcionalnih skupinah ter število pogodbenih uslužbencev in napotenih nacionalnih strokovnjakov, izraženi v ekvivalentih polnega delovnega časa, in ga predloži upravnemu odboru v sprejetje;

| (b) | v tesnem sodelovanju s svetovalnimi skupinami pripravi letni delovni načrt in ustrezne ocene odhodkov ter jih predloži v sprejetje upravnemu odboru; |
| --- | --- |

(b)

v tesnem sodelovanju s svetovalnimi skupinami pripravi letni delovni načrt in ustrezne ocene odhodkov ter jih predloži v sprejetje upravnemu odboru;

| (c) | upravnemu odboru predloži v mnenje letni zaključni račun; |
| --- | --- |

(c)

upravnemu odboru predloži v mnenje letni zaključni račun;

| (d) | pripravi letno poročilo o dejavnostih, vključno z informacijami o ustreznih odhodkih, in ga predloži v odobritev upravnemu odboru; |
| --- | --- |

(d)

pripravi letno poročilo o dejavnostih, vključno z informacijami o ustreznih odhodkih, in ga predloži v odobritev upravnemu odboru;

| (e) | upravnemu odboru v odobritev predloži seznam predlogov, izbranih za financiranje; |
| --- | --- |

(e)

upravnemu odboru v odobritev predloži seznam predlogov, izbranih za financiranje;

| (f) | redno obvešča skupino predstavnikov držav in znanstveni odbor o vseh zadevah, ki so pomembne za njuno svetovalno vlogo; |
| --- | --- |

(f)

redno obvešča skupino predstavnikov držav in znanstveni odbor o vseh zadevah, ki so pomembne za njuno svetovalno vlogo;

| (g) | podpisuje posamezne sporazume in sklepe o dodelitvi nepovratnih sredstev; |
| --- | --- |

(g)

podpisuje posamezne sporazume in sklepe o dodelitvi nepovratnih sredstev;

| (h) | podpisuje pogodbe o javnih naročilih; |
| --- | --- |

(h)

podpisuje pogodbe o javnih naročilih;

| (i) | izvaja politiko komuniciranja Skupnega podjetja IMI2; |
| --- | --- |

(i)

izvaja politiko komuniciranja Skupnega podjetja IMI2;

| (j) | organizira, usmerja in nadzoruje dejavnosti in osebje Skupnega podjetja IMI2 v okviru omejitev prenosa pooblastil s strani upravnega odbora, kot je določeno v členu 6(2) te uredbe; |
| --- | --- |

(j)

organizira, usmerja in nadzoruje dejavnosti in osebje Skupnega podjetja IMI2 v okviru omejitev prenosa pooblastil s strani upravnega odbora, kot je določeno v členu 6(2) te uredbe;

| (k) | vzpostavi in zagotovi delovanje uspešnega in učinkovitega sistema notranje kontrole ter vse večje spremembe v tem sistemu sporoči upravnemu odboru; |
| --- | --- |

(k)

vzpostavi in zagotovi delovanje uspešnega in učinkovitega sistema notranje kontrole ter vse večje spremembe v tem sistemu sporoči upravnemu odboru;

| (l) | zagotavlja izvajanje ocene tveganja in upravljanja tveganja; |
| --- | --- |

(l)

zagotavlja izvajanje ocene tveganja in upravljanja tveganja;

| (m) | sprejema druge ukrepe, potrebne za oceno napredka Skupnega podjetja IMI2 pri doseganju njegovih ciljev; |
| --- | --- |

(m)

sprejema druge ukrepe, potrebne za oceno napredka Skupnega podjetja IMI2 pri doseganju njegovih ciljev;

| (n) | opravlja druge naloge, ki mu jih zaupa ali za katere ga pooblasti upravni odbor. |
| --- | --- |

(n)

opravlja druge naloge, ki mu jih zaupa ali za katere ga pooblasti upravni odbor.

| 5. | Izvršni direktor ustanovi programsko pisarno, ki pod njegovo odgovornostjo izvaja vse podporne naloge, izhajajoče iz te uredbe. Sestavlja jo osebje Skupnega podjetja IMI2, ki izvaja zlasti naslednje naloge:






  (a) | zagotavlja podporo pri vzpostavitvi in vodenju ustreznega računovodskega sistema v skladu s finančnimi pravili Skupnega podjetja IMI2; |
| --- | --- | --- |

5.

Izvršni direktor ustanovi programsko pisarno, ki pod njegovo odgovornostjo izvaja vse podporne naloge, izhajajoče iz te uredbe. Sestavlja jo osebje Skupnega podjetja IMI2, ki izvaja zlasti naslednje naloge:

(a)

zagotavlja podporo pri vzpostavitvi in vodenju ustreznega računovodskega sistema v skladu s finančnimi pravili Skupnega podjetja IMI2;

| (b) | vodi razpise za zbiranje predlogov, kot je določeno v letnem delovnem načrtu, in upravlja sporazume o dodelitvi nepovratnih sredstev ter sklepe, vključno z njihovim usklajevanjem; |
| --- | --- |

(b)

vodi razpise za zbiranje predlogov, kot je določeno v letnem delovnem načrtu, in upravlja sporazume o dodelitvi nepovratnih sredstev ter sklepe, vključno z njihovim usklajevanjem;

| (c) | članom in drugim organom Skupnega podjetja IMI2 zagotavlja vse ustrezne informacije in podporo, ki jih potrebujejo za izvajanje svojih nalog in ki ustrezajo njihovim posebnih zahtevam; |
| --- | --- |

(c)

članom in drugim organom Skupnega podjetja IMI2 zagotavlja vse ustrezne informacije in podporo, ki jih potrebujejo za izvajanje svojih nalog in ki ustrezajo njihovim posebnih zahtevam;

| (d) | deluje kot sekretariat organov Skupnega podjetja IMI2 in zagotavlja podporo svetovalnim skupinam, ki jih ustanovi upravni odbor. |
| --- | --- |

(d)

deluje kot sekretariat organov Skupnega podjetja IMI2 in zagotavlja podporo svetovalnim skupinam, ki jih ustanovi upravni odbor.

Člen 10

Znanstveni odbor

| 1. | Znanstveni odbor sestavlja največ enajst članov, ki so imenovani za dve leti z možnostjo ponovnega imenovanja. Izmed svojih članov izvoli predsednika za obdobje dveh let.
  Po potrebi se lahko za posebne ad hoc naloge za omejeno obdobje imenujejo dodatni strokovnjaki. izberejo se po enakem postopku, kot se uporablja za stalne člane znanstvenega odbora. |
| --- | --- |

1.

Znanstveni odbor sestavlja največ enajst članov, ki so imenovani za dve leti z možnostjo ponovnega imenovanja. Izmed svojih članov izvoli predsednika za obdobje dveh let.

Po potrebi se lahko za posebne ad hoc naloge za omejeno obdobje imenujejo dodatni strokovnjaki. izberejo se po enakem postopku, kot se uporablja za stalne člane znanstvenega odbora.

| 2. | Pri članstvu znanstvenega odbora so uravnoteženo zastopani svetovno priznani strokovnjaki iz akademskih krogov, industrije in regulatornih organov. Člani znanstvenega odbora skupaj razpolagajo s potrebnimi znanstvenimi kompetencami ter strokovnim znanjem in izkušnjami, ki pokrivajo tehnično področje, potrebno za oblikovanje strateških znanstveno utemeljenih priporočil za Skupno podjetje IMI2. |
| --- | --- |

2.

Pri članstvu znanstvenega odbora so uravnoteženo zastopani svetovno priznani strokovnjaki iz akademskih krogov, industrije in regulatornih organov. Člani znanstvenega odbora skupaj razpolagajo s potrebnimi znanstvenimi kompetencami ter strokovnim znanjem in izkušnjami, ki pokrivajo tehnično področje, potrebno za oblikovanje strateških znanstveno utemeljenih priporočil za Skupno podjetje IMI2.

| 3. | Upravni odbor določi posebna merila in izbirni postopek za sestavo znanstvenega odbora ter imenuje njegove člane. Pri tem upošteva možne kandidate, ki jih predlaga skupina predstavnikov držav. |
| --- | --- |

3.

Upravni odbor določi posebna merila in izbirni postopek za sestavo znanstvenega odbora ter imenuje njegove člane. Pri tem upošteva možne kandidate, ki jih predlaga skupina predstavnikov držav.

| 4. | Znanstveni odbor izvaja naslednje naloge:






  (a) | svetuje glede znanstvenih prednostnih nalog, ki jih je treba vključiti v strateški raziskovalni program, ob upoštevanju zadevnih dejavnosti v okviru Obzorje 2020; |
| --- | --- | --- |

4.

Znanstveni odbor izvaja naslednje naloge:

(a)

svetuje glede znanstvenih prednostnih nalog, ki jih je treba vključiti v strateški raziskovalni program, ob upoštevanju zadevnih dejavnosti v okviru Obzorje 2020;

| (b) | svetuje glede znanstvenih prednostnih nalog, ki jih je treba obravnavati v letnih delovnih načrtih; |
| --- | --- |

(b)

svetuje glede znanstvenih prednostnih nalog, ki jih je treba obravnavati v letnih delovnih načrtih;

| (c) | svetuje glede znanstvenih dosežkov, opisanih v letnem poročilu o dejavnostih. |
| --- | --- |

(c)

svetuje glede znanstvenih dosežkov, opisanih v letnem poročilu o dejavnostih.

| 5. | Znanstveni odbor se sestane najmanj dvakrat na leto. Sestanke sklicuje njegov predsednik. |
| --- | --- |

5.

Znanstveni odbor se sestane najmanj dvakrat na leto. Sestanke sklicuje njegov predsednik.

| 6. | V dogovoru s predsednikom lahko k udeležbi na sestankih povabi druge osebe. |
| --- | --- |

6.

V dogovoru s predsednikom lahko k udeležbi na sestankih povabi druge osebe.

| 7. | Znanstveni odbor sprejme svoj poslovnik. |
| --- | --- |

7.

Znanstveni odbor sprejme svoj poslovnik.

Člen 11

Skupina predstavnikov držav

| 1. | Skupino predstavnikov držav sestavlja po en predstavnik vsake države članice in vsake države, pridružene Obzorju 2020. Skupina izmed svojih članov izvoli predsednika. |
| --- | --- |

1.

Skupino predstavnikov držav sestavlja po en predstavnik vsake države članice in vsake države, pridružene Obzorju 2020. Skupina izmed svojih članov izvoli predsednika.

| 2. | Skupina predstavnikov držav se sestane najmanj dvakrat na leto. Sestanke sklicuje njegov predsednik. Udeležita se jih predsednik upravnega odbora in izvršni direktor ali njuna predstavnika.
  Predsednik skupine predstavnikov držav lahko k udeležbi na sestankih kot opazovalce povabi druge osebe, zlasti predstavnike regionalnih organov Unije in predstavnike združenj MSP. |
| --- | --- |

2.

Skupina predstavnikov držav se sestane najmanj dvakrat na leto. Sestanke sklicuje njegov predsednik. Udeležita se jih predsednik upravnega odbora in izvršni direktor ali njuna predstavnika.

Predsednik skupine predstavnikov držav lahko k udeležbi na sestankih kot opazovalce povabi druge osebe, zlasti predstavnike regionalnih organov Unije in predstavnike združenj MSP.

| 3. | Skupina predstavnikov držav pove svoje mnenje ter zlasti preučuje informacije in zagotavlja stališča o naslednjih zadevah:






  (a) | napredku pri programu Skupnega podjetja IMI2 in doseganju njegovih ciljev, vključno z informacijami o ocenjevalnem postopku glede razpisov in predlogov; |
| --- | --- | --- |

3.

Skupina predstavnikov držav pove svoje mnenje ter zlasti preučuje informacije in zagotavlja stališča o naslednjih zadevah:

(a)

napredku pri programu Skupnega podjetja IMI2 in doseganju njegovih ciljev, vključno z informacijami o ocenjevalnem postopku glede razpisov in predlogov;

| (b) | posodobitvah strateške usmeritve; |
| --- | --- |

(b)

posodobitvah strateške usmeritve;

| (c) | povezavah v zvezi z Obzorjem 2020; |
| --- | --- |

(c)

povezavah v zvezi z Obzorjem 2020;

| (d) | letnih delovnih načrtih; |
| --- | --- |

(d)

letnih delovnih načrtih;

| (e) | sodelovanju MSP. |
| --- | --- |

(e)

sodelovanju MSP.

| 4. | Skupina predstavnikov držav zagotavlja tudi informacije za Skupno podjetje IMI2 in deluje kot vmesnik v zvezi z naslednjimi zadevami:






  (a) | stanjem ustreznih nacionalnih ali regionalnih raziskovalnih in inovacijskih programov ter opredelitvijo morebitnih področij sodelovanja, vključno z uporabo, da se omogočijo sinergije in prepreči podvajanje; |
| --- | --- | --- |

4.

Skupina predstavnikov držav zagotavlja tudi informacije za Skupno podjetje IMI2 in deluje kot vmesnik v zvezi z naslednjimi zadevami:

(a)

stanjem ustreznih nacionalnih ali regionalnih raziskovalnih in inovacijskih programov ter opredelitvijo morebitnih področij sodelovanja, vključno z uporabo, da se omogočijo sinergije in prepreči podvajanje;

| (b) | posebnimi ukrepi, sprejetimi na nacionalni ali regionalni ravni v zvezi s širjenjem izsledkov, specializiranimi tehničnimi delavnicami in dejavnostmi sporočanja. |
| --- | --- |

(b)

posebnimi ukrepi, sprejetimi na nacionalni ali regionalni ravni v zvezi s širjenjem izsledkov, specializiranimi tehničnimi delavnicami in dejavnostmi sporočanja.

| 5. | Skupina predstavnikov držav lahko za upravni odbor na lastno pobudo pripravi priporočila ali predloge o tehničnih, vodstvenih in finančnih zadevah, pa tudi o letnih načrtih, zlasti če ti zadevajo nacionalne ali regionalne interese.
  Upravni odbor brez nepotrebnega odlašanja obvesti skupino predstavnikov držav o ukrepih, ki jih sprejme na podlagi takih priporočil ali predlogov, ali poda razloge, če teh ukrepov ne sprejme. |
| --- | --- |

5.

Skupina predstavnikov držav lahko za upravni odbor na lastno pobudo pripravi priporočila ali predloge o tehničnih, vodstvenih in finančnih zadevah, pa tudi o letnih načrtih, zlasti če ti zadevajo nacionalne ali regionalne interese.

Upravni odbor brez nepotrebnega odlašanja obvesti skupino predstavnikov držav o ukrepih, ki jih sprejme na podlagi takih priporočil ali predlogov, ali poda razloge, če teh ukrepov ne sprejme.

| 6. | Skupina predstavnikov držav redno prejema informacije, med drugim tudi o sodelovanju v posrednih ukrepih, ki jih financira Skupno podjetje IMI2, o rezultatih vseh razpisov in izvajanja projektov, o utemeljitvah za dejavnosti iz člena 4(2) te uredbe, o sinergijah z drugimi ustreznimi programi Unije in o izvrševanju proračuna Skupnega podjetja IMI2. |
| --- | --- |

6.

Skupina predstavnikov držav redno prejema informacije, med drugim tudi o sodelovanju v posrednih ukrepih, ki jih financira Skupno podjetje IMI2, o rezultatih vseh razpisov in izvajanja projektov, o utemeljitvah za dejavnosti iz člena 4(2) te uredbe, o sinergijah z drugimi ustreznimi programi Unije in o izvrševanju proračuna Skupnega podjetja IMI2.

| 7. | Skupina predstavnikov držav sprejme svoj poslovnik. |
| --- | --- |

7.

Skupina predstavnikov držav sprejme svoj poslovnik.

Člen 12

Forum zainteresiranih strani

| 1. | Forum zainteresiranih strani je odprt za vse javne in zasebne zainteresirane strani ter za mednarodne interesne skupine iz držav članic, pridruženih držav in tretjih držav. |
| --- | --- |

1.

Forum zainteresiranih strani je odprt za vse javne in zasebne zainteresirane strani ter za mednarodne interesne skupine iz držav članic, pridruženih držav in tretjih držav.

| 2. | Forum zainteresiranih strani se obvešča o dejavnostih Skupnega podjetja IMI2 in lahko predlaga pripombe. |
| --- | --- |

2.

Forum zainteresiranih strani se obvešča o dejavnostih Skupnega podjetja IMI2 in lahko predlaga pripombe.

| 3. | Sestanke foruma zainteresiranih strani sklicuje izvršni direktor. |
| --- | --- |

3.

Sestanke foruma zainteresiranih strani sklicuje izvršni direktor.

Člen 13

Viri financiranja

| 1. | Skupno podjetje IMI2 skupaj financirajo Unija, člani razen Unije in pridruženi partnerji oziroma njihovi sestavni subjekti ali njihovi pridruženi subjekti s finančnimi prispevki, ki se plačujejo v obrokih, in prispevki, sestavljenimi iz stroškov, ki so jim nastali pri izvajanju posrednih ukrepov in jih Skupno podjetje IMI2 ne povrne. |
| --- | --- |

1.

Skupno podjetje IMI2 skupaj financirajo Unija, člani razen Unije in pridruženi partnerji oziroma njihovi sestavni subjekti ali njihovi pridruženi subjekti s finančnimi prispevki, ki se plačujejo v obrokih, in prispevki, sestavljenimi iz stroškov, ki so jim nastali pri izvajanju posrednih ukrepov in jih Skupno podjetje IMI2 ne povrne.

| 2. | Upravni stroški Skupnega podjetja IMI2 ne presegajo 85 200 000 EUR in se krijejo s finančnimi prispevki, ki so na letni ravni enakovredno razdeljeni med Unijo in člane razen Unije. Če se del prispevka za upravne stroške ne porabi, se lahko uporabi za kritje stroškov poslovanja Skupnega podjetja IMI2. |
| --- | --- |

2.

Upravni stroški Skupnega podjetja IMI2 ne presegajo 85 200 000 EUR in se krijejo s finančnimi prispevki, ki so na letni ravni enakovredno razdeljeni med Unijo in člane razen Unije. Če se del prispevka za upravne stroške ne porabi, se lahko uporabi za kritje stroškov poslovanja Skupnega podjetja IMI2.

| 3. | Stroški poslovanja Skupnega podjetja IMI2 se krijejo z naslednjimi prispevki:






  (a) | finančnim prispevkom Unije; |
| --- | --- | --- |

3.

Stroški poslovanja Skupnega podjetja IMI2 se krijejo z naslednjimi prispevki:

(a)

finančnim prispevkom Unije;

| (b) | prispevki članov razen Unije v naravi in prispevki pridruženih partnerjev v naravi oziroma njihovih sestavnih subjektov ali njihovih pridruženih subjektov, kar vključuje stroške, ki so jim nastali pri izvajanju posrednih ukrepov in v povezavi s svetovalnimi skupinami, če je to predvideno v letnem delovnem načrtu, v kar niso vključeni prispevek Skupnega podjetja IMI2 in drugi finančni prispevki Unije k navedenim stroškom; |
| --- | --- |

(b)

prispevki članov razen Unije v naravi in prispevki pridruženih partnerjev v naravi oziroma njihovih sestavnih subjektov ali njihovih pridruženih subjektov, kar vključuje stroške, ki so jim nastali pri izvajanju posrednih ukrepov in v povezavi s svetovalnimi skupinami, če je to predvideno v letnem delovnem načrtu, v kar niso vključeni prispevek Skupnega podjetja IMI2 in drugi finančni prispevki Unije k navedenim stroškom;

| (c) | finančnimi prispevki članov razen Unije in finančnim prispevkom pridruženih partnerjev oziroma njihovih sestavnih subjektov ali njihovih pridruženih subjektov, ki se lahko plačajo poleg ali namesto prispevkov v naravi iz točke (b). |
| --- | --- |

(c)

finančnimi prispevki članov razen Unije in finančnim prispevkom pridruženih partnerjev oziroma njihovih sestavnih subjektov ali njihovih pridruženih subjektov, ki se lahko plačajo poleg ali namesto prispevkov v naravi iz točke (b).

| 4. | Sredstva Skupnega podjetja IMI2, vključena v njegov proračun, so sestavljena iz naslednjih prispevkov:






  (a) | finančnih prispevkov članov k upravnim stroškom; |
| --- | --- | --- |

4.

Sredstva Skupnega podjetja IMI2, vključena v njegov proračun, so sestavljena iz naslednjih prispevkov:

(a)

finančnih prispevkov članov k upravnim stroškom;

| (b) | finančnih prispevkov članov in pridruženih partnerjev k stroškom poslovanja; |
| --- | --- |

(b)

finančnih prispevkov članov in pridruženih partnerjev k stroškom poslovanja;

| (c) | prihodkov, ki jih ustvari Skupno podjetje IMI2; |
| --- | --- |

(c)

prihodkov, ki jih ustvari Skupno podjetje IMI2;

| (d) | drugih finančnih prispevkov, sredstev in prihodkov. |
| --- | --- |

(d)

drugih finančnih prispevkov, sredstev in prihodkov.

Obresti na prispevke, ki jih za Skupno podjetje IMI2 plačajo njegovi člani in pridruženi partnerji, se štejejo za njegove prihodke.

| 5. | Vsi viri Skupnega podjetja IMI2 in njegove dejavnosti se namenijo uresničevanju ciljev iz člena 2 te uredbe. |
| --- | --- |

5.

Vsi viri Skupnega podjetja IMI2 in njegove dejavnosti se namenijo uresničevanju ciljev iz člena 2 te uredbe.

| 6. | Skupno podjetje IMI2 ima v lasti vsa sredstva, ki jih ustvari ali so mu bila dodeljena za izpolnjevanje ciljev. |
| --- | --- |

6.

Skupno podjetje IMI2 ima v lasti vsa sredstva, ki jih ustvari ali so mu bila dodeljena za izpolnjevanje ciljev.

| 7. | Prihodki, ki presegajo odhodke, se ne izplačajo članom Skupnega podjetja IMI2, razen v primeru prenehanja delovanja Skupnega podjetja IMI2. |
| --- | --- |

7.

Prihodki, ki presegajo odhodke, se ne izplačajo članom Skupnega podjetja IMI2, razen v primeru prenehanja delovanja Skupnega podjetja IMI2.

Člen 14

Finančne obveznosti

Finančne obveznosti Skupnega podjetja IMI2 ne smejo biti višje od zneska finančnih sredstev, ki je na razpolago ali ki ga v njegov proračun dodelijo njegovi člani in pridruženi partnerji.

Člen 15

Proračunsko leto

Proračunsko leto traja od 1. januarja do 31. decembra.

Člen 16

Operativno in finančno načrtovanje

| 1. | Izvršni direktor upravnemu odboru predloži v sprejetje osnutek letnega delovnega načrta, ki vključuje podroben načrt raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti ter upravnih dejavnosti in ustrezne ocene odhodkov za prihodnje leto. Osnutek delovnega načrta vključuje tudi ocenjeno višino prispevkov, ki jih je treba zagotoviti v skladu s točko (b) člena 13(3). |
| --- | --- |

1.

Izvršni direktor upravnemu odboru predloži v sprejetje osnutek letnega delovnega načrta, ki vključuje podroben načrt raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti ter upravnih dejavnosti in ustrezne ocene odhodkov za prihodnje leto. Osnutek delovnega načrta vključuje tudi ocenjeno višino prispevkov, ki jih je treba zagotoviti v skladu s točko (b) člena 13(3).

| 2. | Letni delovni načrt za posamezno leto se sprejme do konca predhodnega leta. Letni delovni načrt se objavi. |
| --- | --- |

2.

Letni delovni načrt za posamezno leto se sprejme do konca predhodnega leta. Letni delovni načrt se objavi.

| 3. | Izvršni direktor pripravi osnutek letnega proračuna za naslednje leto in ga predloži upravnemu odboru v sprejetje. |
| --- | --- |

3.

Izvršni direktor pripravi osnutek letnega proračuna za naslednje leto in ga predloži upravnemu odboru v sprejetje.

| 4. | Letni proračun za posamezno leto sprejme upravni odbor do konca predhodnega leta. |
| --- | --- |

4.

Letni proračun za posamezno leto sprejme upravni odbor do konca predhodnega leta.

| 5. | Letni proračun se prilagodi zaradi upoštevanja zneska finančnega prispevka Unije, kot je določen v proračunu Unije. |
| --- | --- |

5.

Letni proračun se prilagodi zaradi upoštevanja zneska finančnega prispevka Unije, kot je določen v proračunu Unije.

Člen 17

Operativno in finančno poročanje

| 1. | Izvršni direktor letno poroča upravnemu odboru o opravljanju nalog izvršnega direktorja v skladu s finančnimi pravili Skupnega podjetja IMI2.
  Izvršni direktor v dveh mesecih po zaključku vsakega proračunskega leta upravnemu odboru v odobritev predloži letno poročilo o dejavnostih in napredku Skupnega podjetja IMI 2 v preteklem koledarskem letu, zlasti v zvezi z letnim delovnim načrtom za zadevno leto. Letno poročilo o dejavnostih med drugim vsebuje informacije o naslednjih zadevah:






  (a) | raziskavah, inovacijah in drugih izvedenih ukrepih ter ustreznih odhodkih; |
| --- | --- | --- |

1.

Izvršni direktor letno poroča upravnemu odboru o opravljanju nalog izvršnega direktorja v skladu s finančnimi pravili Skupnega podjetja IMI2.

Izvršni direktor v dveh mesecih po zaključku vsakega proračunskega leta upravnemu odboru v odobritev predloži letno poročilo o dejavnostih in napredku Skupnega podjetja IMI 2 v preteklem koledarskem letu, zlasti v zvezi z letnim delovnim načrtom za zadevno leto. Letno poročilo o dejavnostih med drugim vsebuje informacije o naslednjih zadevah:

(a)

raziskavah, inovacijah in drugih izvedenih ukrepih ter ustreznih odhodkih;

| (b) | predloženih predlogih, vključno z razčlenitvijo po vrsti udeležencev, tudi MSP, in po državah; |
| --- | --- |

(b)

predloženih predlogih, vključno z razčlenitvijo po vrsti udeležencev, tudi MSP, in po državah;

| (c) | ukrepih, izbranih za financiranje, vključno z razčlenitvijo po vrsti udeležencev, vključno z MSP, in po državah ter navedbo prispevka Skupnega podjetja IMI2 za posamezne udeležence in ukrepe. |
| --- | --- |

(c)

ukrepih, izbranih za financiranje, vključno z razčlenitvijo po vrsti udeležencev, vključno z MSP, in po državah ter navedbo prispevka Skupnega podjetja IMI2 za posamezne udeležence in ukrepe.

| 2. | Letno poročilo o dejavnostih se po odobritvi upravnega odbora objavi. |
| --- | --- |

2.

Letno poročilo o dejavnostih se po odobritvi upravnega odbora objavi.

| 3. | Računovodja Skupnega podjetja IMI2 do 1. marca naslednjega proračunskega leta računovodji Komisije in Računskemu sodišču pošlje začasni zaključni račun.
  Skupno podjetje IMI2 do 31. marca naslednjega proračunskega leta Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču pošlje poročilo o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju.
  Po prejemu opažanj Računskega sodišča o začasnem zaključnem računu Skupnega podjetja IMI2 v skladu s členom 148 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 računovodja Skupnega podjetja IMI2 pripravi končni zaključni račun Skupnega podjetja IMI2, izvršni direktor pa ga predloži upravnemu odboru v mnenje.
  Upravni odbor da mnenje o končnem zaključnem računu Skupnega podjetja IMI2.
  Izvršni direktor do 1. julija po naslednjega proračunskega leta pošlje končni zaključni račun in mnenje upravnega odbora Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču.
  Končni zaključni račun se objavi v Uradnem listu Evropske unije do 15. novembra naslednjega proračunskega leta.
  Izvršni direktor poda Računskemu sodišču odgovor na opažanja v letnem poročilu do 30. septembra. Izvršni direktor ta odgovor predloži tudi upravnemu odboru.
  Izvršni direktor predloži Evropskemu parlamentu na njegovo zahtevo vse potrebne informacije za nemoteno izvajanje postopka razrešnice za zadevno proračunsko leto v skladu s členom 165(3) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012. |
| --- | --- |

3.

Računovodja Skupnega podjetja IMI2 do 1. marca naslednjega proračunskega leta računovodji Komisije in Računskemu sodišču pošlje začasni zaključni račun.

Skupno podjetje IMI2 do 31. marca naslednjega proračunskega leta Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču pošlje poročilo o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju.

Po prejemu opažanj Računskega sodišča o začasnem zaključnem računu Skupnega podjetja IMI2 v skladu s členom 148 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 računovodja Skupnega podjetja IMI2 pripravi končni zaključni račun Skupnega podjetja IMI2, izvršni direktor pa ga predloži upravnemu odboru v mnenje.

Upravni odbor da mnenje o končnem zaključnem računu Skupnega podjetja IMI2.

Izvršni direktor do 1. julija po naslednjega proračunskega leta pošlje končni zaključni račun in mnenje upravnega odbora Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču.

Končni zaključni račun se objavi v Uradnem listu Evropske unije do 15. novembra naslednjega proračunskega leta.

Izvršni direktor poda Računskemu sodišču odgovor na opažanja v letnem poročilu do 30. septembra. Izvršni direktor ta odgovor predloži tudi upravnemu odboru.

Izvršni direktor predloži Evropskemu parlamentu na njegovo zahtevo vse potrebne informacije za nemoteno izvajanje postopka razrešnice za zadevno proračunsko leto v skladu s členom 165(3) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012.

Člen 18

Notranja revizija

Notranji revizor Komisije ima v Skupnem podjetju IMI2 enaka pooblastila, kot jih ima v zvezi s Komisijo.

Člen 19

Odgovornost članov in zavarovanje

| 1. | Finančna odgovornost članov za dolgove Skupnega podjetja IMI2 je omejena na njihove že vplačane prispevke za upravne stroške. |
| --- | --- |

1.

Finančna odgovornost članov za dolgove Skupnega podjetja IMI2 je omejena na njihove že vplačane prispevke za upravne stroške.

| 2. | Skupno podjetje IMI2 sklene in vzdržuje ustrezno zavarovanje. |
| --- | --- |

2.

Skupno podjetje IMI2 sklene in vzdržuje ustrezno zavarovanje.

Člen 20

Nasprotje interesov

| 1. | Skupno podjetje IMI2, njegovi organi in osebje se pri delovanju izogibajo nasprotju interesov. |
| --- | --- |

1.

Skupno podjetje IMI2, njegovi organi in osebje se pri delovanju izogibajo nasprotju interesov.

| 2. | Upravni odbor Skupnega podjetja IMI2 sprejme pravila za preprečevanje in obvladovanje navzkrižij interesov, ki se uporabljajo za njegove člane, pridružene partnerje, organe in osebje. Ta pravila vključujejo določbe, s katero se prepreči nasprotje interesov v zvezi s predstavniki članov v upravnem odboru. |
| --- | --- |

2.

Upravni odbor Skupnega podjetja IMI2 sprejme pravila za preprečevanje in obvladovanje navzkrižij interesov, ki se uporabljajo za njegove člane, pridružene partnerje, organe in osebje. Ta pravila vključujejo določbe, s katero se prepreči nasprotje interesov v zvezi s predstavniki članov v upravnem odboru.

Člen 21

Prenehanje delovanja

| 1. | Skupno podjetje IMI2 preneha delovati ob koncu obdobja, opredeljenega v členu 1 te uredbe. |
| --- | --- |

1.

Skupno podjetje IMI2 preneha delovati ob koncu obdobja, opredeljenega v členu 1 te uredbe.

| 2. | Poleg odstavka 1 se postopek prenehanja delovanja samodejno začne, če Unija ali vsi drugi člani izstopijo iz Skupnega podjetja IMI2. |
| --- | --- |

2.

Poleg odstavka 1 se postopek prenehanja delovanja samodejno začne, če Unija ali vsi drugi člani izstopijo iz Skupnega podjetja IMI2.

| 3. | Za vodenje postopkov v zvezi s prenehanjem delovanja Skupnega podjetja IMI2 upravni odbor imenuje enega ali več likvidacijskih upraviteljev, ki ravnajo v skladu z odločitvami upravnega odbora. |
| --- | --- |

3.

Za vodenje postopkov v zvezi s prenehanjem delovanja Skupnega podjetja IMI2 upravni odbor imenuje enega ali več likvidacijskih upraviteljev, ki ravnajo v skladu z odločitvami upravnega odbora.

| 4. | Ko Skupno podjetje IMI2 preneha delovati, se njegova sredstva uporabijo za kritje njegovih obveznosti in odhodkov, povezanih z njegovim prenehanjem delovanja. Vsi presežki se porazdelijo med člane, ki so bili ob prenehanju delovanja udeleženi v Skupnem podjetju, sorazmerno z njihovim finančnim prispevkom k Skupnemu podjetju IMI2. Vsi presežki v korist Unije se vrnejo v proračun Unije. |
| --- | --- |

4.

Ko Skupno podjetje IMI2 preneha delovati, se njegova sredstva uporabijo za kritje njegovih obveznosti in odhodkov, povezanih z njegovim prenehanjem delovanja. Vsi presežki se porazdelijo med člane, ki so bili ob prenehanju delovanja udeleženi v Skupnem podjetju, sorazmerno z njihovim finančnim prispevkom k Skupnemu podjetju IMI2. Vsi presežki v korist Unije se vrnejo v proračun Unije.

| 5. | Vzpostavi se ad hoc postopek za zagotovitev ustreznega upravljanja vsakega sporazuma, ki ga je sklenilo Skupno podjetje IMI2, ali sklepa, ki ga je sprejelo, ter vsake pogodbe o javnem naročilu za obdobje, daljše od obdobja trajanja Skupnega podjetja IMI2. |
| --- | --- |

5.

Vzpostavi se ad hoc postopek za zagotovitev ustreznega upravljanja vsakega sporazuma, ki ga je sklenilo Skupno podjetje IMI2, ali sklepa, ki ga je sprejelo, ter vsake pogodbe o javnem naročilu za obdobje, daljše od obdobja trajanja Skupnega podjetja IMI2.

---

| 7.6.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 169/77 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 169/77

---

UREDBA SVETA (EU) št. 558/2014

z dne 6. maja 2014

o ustanovitvi Skupnega podjetja Čisto nebo 2

(Besedilo velja za EGP)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 187 in prvega odstavka člena 188 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Javno-zasebna partnerstva v obliki skupnih tehnoloških pobud so bila prvotno določena v Sklepu št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2). |
| --- | --- |

(1)

Javno-zasebna partnerstva v obliki skupnih tehnoloških pobud so bila prvotno določena v Sklepu št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2).

| (2) | V Odločbi Sveta 2006/971/ES (3) so bila opredeljena posebna javno-zasebna partnerstva, ki jih je treba podpreti, vključno z javno-zasebnim partnerstvom na posebnem področju skupne tehnološke pobude Čisto nebo. |
| --- | --- |

(2)

V Odločbi Sveta 2006/971/ES (3) so bila opredeljena posebna javno-zasebna partnerstva, ki jih je treba podpreti, vključno z javno-zasebnim partnerstvom na posebnem področju skupne tehnološke pobude Čisto nebo.

| (3) | V Sporočilu Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom „EVROPA 2020: Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (v nadaljnjem besedilu: strategija Evropa 2020), ki sta jo potrdila Evropski parlament in Svet, je poudarjeno, da je treba razviti ugodne pogoje za naložbe v znanje in inovacije, da bi dosegli pametno, trajnostno in vključujočo rast v Uniji. |
| --- | --- |

(3)

V Sporočilu Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom „EVROPA 2020: Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (v nadaljnjem besedilu: strategija Evropa 2020), ki sta jo potrdila Evropski parlament in Svet, je poudarjeno, da je treba razviti ugodne pogoje za naložbe v znanje in inovacije, da bi dosegli pametno, trajnostno in vključujočo rast v Uniji.

| (4) | Uredba (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4) je vzpostavila Obzorje 2020 – okvirni program za raziskave in inovacije (2014–2020) (v nadaljnjem besedilu: program Obzorje 2020). Cilj programa Obzorje 2020 je doseči večji učinek v zvezi z raziskavami in inovacijami z združevanjem sredstev programa Obzorje 2020 in sredstev zasebnega sektorja v okviru javno-zasebnih partnerstev na ključnih področjih, na katerih bi lahko raziskave in inovacije prispevale k obsežnejšim ciljem Unije na področju konkurenčnosti, privabile zasebne naložbe in pomagale pri spoprijemanju z družbenimi izzivi. Ta partnerstva bi morala temeljiti na dolgoročni zavezi, ki vključuje uravnotežen prispevek vseh partnerjev, nositi bi morala odgovornost za dosego svojih ciljev in biti usklajena s strateškimi cilji Unije na področju raziskav, razvoja in inovacij. Upravljanje in delovanje teh partnerstev bi moralo biti odprto, pregledno, učinkovito in uspešno, sodelovanje v njih pa bi morali omogočiti širokemu krogu deležnikov, dejavnih na posameznih področjih. V skladu z Uredbo (EU) št. 1291/2013 lahko Unija v teh partnerstvih sodeluje s finančnimi prispevki za skupna podjetja, ustanovljena na podlagi člena 187 Pogodbe o delovanju Evropske unije v skladu s Sklepom št. 1982/2006/ES. |
| --- | --- |

(4)

Uredba (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4) je vzpostavila Obzorje 2020 – okvirni program za raziskave in inovacije (2014–2020) (v nadaljnjem besedilu: program Obzorje 2020). Cilj programa Obzorje 2020 je doseči večji učinek v zvezi z raziskavami in inovacijami z združevanjem sredstev programa Obzorje 2020 in sredstev zasebnega sektorja v okviru javno-zasebnih partnerstev na ključnih področjih, na katerih bi lahko raziskave in inovacije prispevale k obsežnejšim ciljem Unije na področju konkurenčnosti, privabile zasebne naložbe in pomagale pri spoprijemanju z družbenimi izzivi. Ta partnerstva bi morala temeljiti na dolgoročni zavezi, ki vključuje uravnotežen prispevek vseh partnerjev, nositi bi morala odgovornost za dosego svojih ciljev in biti usklajena s strateškimi cilji Unije na področju raziskav, razvoja in inovacij. Upravljanje in delovanje teh partnerstev bi moralo biti odprto, pregledno, učinkovito in uspešno, sodelovanje v njih pa bi morali omogočiti širokemu krogu deležnikov, dejavnih na posameznih področjih. V skladu z Uredbo (EU) št. 1291/2013 lahko Unija v teh partnerstvih sodeluje s finančnimi prispevki za skupna podjetja, ustanovljena na podlagi člena 187 Pogodbe o delovanju Evropske unije v skladu s Sklepom št. 1982/2006/ES.

| (5) | V skladu z Uredbo (EU) št. 1291/2013 in Sklepom Sveta 2013/743/EU (5) bi bilo treba skupnim podjetjem, ustanovljenim na podlagi Sklepa št. 1982/2006/ES, zagotoviti dodatno podporo pod pogoji iz Sklepa 2013/743/EU. |
| --- | --- |

(5)

V skladu z Uredbo (EU) št. 1291/2013 in Sklepom Sveta 2013/743/EU (5) bi bilo treba skupnim podjetjem, ustanovljenim na podlagi Sklepa št. 1982/2006/ES, zagotoviti dodatno podporo pod pogoji iz Sklepa 2013/743/EU.

| (6) | Skupno podjetje Čisto nebo, ustanovljeno z Uredbo Sveta (ES) št. 71/2008 (6), izpolnjuje zastavljene cilje spodbujanja novih raziskav v okviru javno-zasebnega partnerstva, ki omogoča dolgoročno sodelovanje med evropskimi deležniki na področju aeronavtike. Mala in srednja podjetja (MSP) so zelo obsežno sodelovala v programu Čisto nebo, pri čemer jim je bilo dodeljenih približno 40 % proračuna za razpise za zbiranje predlogov. Vmesna ocena Skupnega podjetja Čisto nebo je pokazala, da slednje uspešno spodbuja razvoj v smeri okoljskih ciljev. Poleg tega je k obsežnemu in razvejanemu sodelovanju uspešno privabilo vse ključne industrije v Uniji in številna MSP. Spodbudilo je nova sodelovanja in udeležbo novih organizacij. Raziskovalno področje Skupnega podjetja Čisto nebo bi bilo torej treba še naprej podpirati, da bi se dosegli cilji, kot so določeni v tej uredbi. |
| --- | --- |

(6)

Skupno podjetje Čisto nebo, ustanovljeno z Uredbo Sveta (ES) št. 71/2008 (6), izpolnjuje zastavljene cilje spodbujanja novih raziskav v okviru javno-zasebnega partnerstva, ki omogoča dolgoročno sodelovanje med evropskimi deležniki na področju aeronavtike. Mala in srednja podjetja (MSP) so zelo obsežno sodelovala v programu Čisto nebo, pri čemer jim je bilo dodeljenih približno 40 % proračuna za razpise za zbiranje predlogov. Vmesna ocena Skupnega podjetja Čisto nebo je pokazala, da slednje uspešno spodbuja razvoj v smeri okoljskih ciljev. Poleg tega je k obsežnemu in razvejanemu sodelovanju uspešno privabilo vse ključne industrije v Uniji in številna MSP. Spodbudilo je nova sodelovanja in udeležbo novih organizacij. Raziskovalno področje Skupnega podjetja Čisto nebo bi bilo torej treba še naprej podpirati, da bi se dosegli cilji, kot so določeni v tej uredbi.

| (7) | Pri nadaljnji podpori za raziskovalni program Čisto nebo bi bilo treba upoštevati tudi izkušnje, pridobljene pri delovanju Skupnega podjetja Čisto nebo, vključno z rezultati njegove vmesne ocene in priporočili deležnikov,. izvajati pa bi ga bilo treba z uporabo strukture in pravil, ki so primernejši za njegovemu namenu, da se poveča učinkovitost in zagotovi poenostavitev. Zato bi moralo Skupno podjetje Čisto nebo 2 v skladu s členom 209 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (7). |
| --- | --- |

(7)

Pri nadaljnji podpori za raziskovalni program Čisto nebo bi bilo treba upoštevati tudi izkušnje, pridobljene pri delovanju Skupnega podjetja Čisto nebo, vključno z rezultati njegove vmesne ocene in priporočili deležnikov,. izvajati pa bi ga bilo treba z uporabo strukture in pravil, ki so primernejši za njegovemu namenu, da se poveča učinkovitost in zagotovi poenostavitev. Zato bi moralo Skupno podjetje Čisto nebo 2 v skladu s členom 209 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (7).

| (8) | Zasebni člani Skupnega podjetja Čisto nebo so soglašali, da se raziskovalne dejavnosti na področju Skupnega podjetja Čisto nebo izvajajo v okviru strukture, ki je bolje prilagojena javno-zasebnemu partnerstvu. Primerno je, da zasebni člani Skupnega podjetja Čisto nebo 2 s potrditvenim dopisom sprejmejo Statut, priložen k tej uredbi. |
| --- | --- |

(8)

Zasebni člani Skupnega podjetja Čisto nebo so soglašali, da se raziskovalne dejavnosti na področju Skupnega podjetja Čisto nebo izvajajo v okviru strukture, ki je bolje prilagojena javno-zasebnemu partnerstvu. Primerno je, da zasebni člani Skupnega podjetja Čisto nebo 2 s potrditvenim dopisom sprejmejo Statut, priložen k tej uredbi.

| (9) | Skupno podjetje Čisto nebo 2 bi moralo za dosego svojih ciljev zagotavljati finančno podporo udeležencem in članom, zlasti z dodeljevanjem nepovratnih sredstev na podlagi javnih in konkurenčnih razpisov za zbiranje predlogov. |
| --- | --- |

(9)

Skupno podjetje Čisto nebo 2 bi moralo za dosego svojih ciljev zagotavljati finančno podporo udeležencem in članom, zlasti z dodeljevanjem nepovratnih sredstev na podlagi javnih in konkurenčnih razpisov za zbiranje predlogov.

| (10) | Skupno podjetje Čisto nebo 2 bi moralo delovati na odprt in pregleden način s pravočasnim zagotavljanjem vseh zadevnih informacij svojim ustreznim organom in s promocijo svojih dejavnosti, vključno z dejavnostmi obveščanja in razširjanja informacij v širši javnosti. Poslovnik organov Skupnega podjetja Čisto nebo 2 bi bilo treba objaviti. |
| --- | --- |

(10)

Skupno podjetje Čisto nebo 2 bi moralo delovati na odprt in pregleden način s pravočasnim zagotavljanjem vseh zadevnih informacij svojim ustreznim organom in s promocijo svojih dejavnosti, vključno z dejavnostmi obveščanja in razširjanja informacij v širši javnosti. Poslovnik organov Skupnega podjetja Čisto nebo 2 bi bilo treba objaviti.

| (11) | Prispevki zasebnih članov ne bi smeli biti omejeni samo na upravne stroške Skupnega podjetja Čisto nebo 2 in sofinanciranje, potrebno za izvajanje raziskovalnih in inovativnih ukrepov, ki jih podpira Skupno podjetje Čisto nebo 2, temveč bi morali zajemati tudi dodatne predhodno prijavljene dejavnosti, ki jih morajo izvajati zasebni člani, kot je določeno v načrtu dodatnih dejavnosti. Da bi dobili ustrezen pregled nad učinkom vzvoda teh dodatnih dejavnosti, bi morali prispevati k širši skupni tehnološki pobudi Čisto nebo. |
| --- | --- |

(11)

Prispevki zasebnih članov ne bi smeli biti omejeni samo na upravne stroške Skupnega podjetja Čisto nebo 2 in sofinanciranje, potrebno za izvajanje raziskovalnih in inovativnih ukrepov, ki jih podpira Skupno podjetje Čisto nebo 2, temveč bi morali zajemati tudi dodatne predhodno prijavljene dejavnosti, ki jih morajo izvajati zasebni člani, kot je določeno v načrtu dodatnih dejavnosti. Da bi dobili ustrezen pregled nad učinkom vzvoda teh dodatnih dejavnosti, bi morali prispevati k širši skupni tehnološki pobudi Čisto nebo.

| (12) | Sodelovanje v posrednih ukrepih, ki jih financira Skupno podjetje Čisto nebo 2, bi moralo biti skladno z Uredbo (EU) št. 1290/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (8). Skupno podjetje Čisto nebo 2 bi moralo z ustreznimi ukrepi, ki jih sprejme Komisija, zagotavljati tudi dosledno uporabo teh pravil. |
| --- | --- |

(12)

Sodelovanje v posrednih ukrepih, ki jih financira Skupno podjetje Čisto nebo 2, bi moralo biti skladno z Uredbo (EU) št. 1290/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (8). Skupno podjetje Čisto nebo 2 bi moralo z ustreznimi ukrepi, ki jih sprejme Komisija, zagotavljati tudi dosledno uporabo teh pravil.

| (13) | Skupno podjetje Čisto nebo 2 bi moralo za zagotovitev odprtosti in preglednosti ter spodbujanje sodelovanja uporabljati tudi elektronska sredstva, ki jih upravlja Komisija. Zato bi bilo treba razpise za zbiranje predlogov Skupnega podjetja Čisto nebo 2 objaviti tudi na enotnem portalu za udeležence ter prek drugih elektronskih sredstev razširjanja v okviru programa Obzorje 2020, ki jih upravlja Komisija. Poleg tega bi moralo Skupno podjetje Čisto nebo 2 za vključitev v elektronske sisteme za poročanje in razširjanje v okviru programa Obzorje 2020, ki jih upravlja Komisija, predložiti ustrezne podatke, med drugim o predlogih, prosilcih, dodeljenih nepovratnih sredstvih in udeležencih, v ustrezni obliki in časovnem okviru, ki ustrezata obveznostim Komisije glede poročanja. |
| --- | --- |

(13)

Skupno podjetje Čisto nebo 2 bi moralo za zagotovitev odprtosti in preglednosti ter spodbujanje sodelovanja uporabljati tudi elektronska sredstva, ki jih upravlja Komisija. Zato bi bilo treba razpise za zbiranje predlogov Skupnega podjetja Čisto nebo 2 objaviti tudi na enotnem portalu za udeležence ter prek drugih elektronskih sredstev razširjanja v okviru programa Obzorje 2020, ki jih upravlja Komisija. Poleg tega bi moralo Skupno podjetje Čisto nebo 2 za vključitev v elektronske sisteme za poročanje in razširjanje v okviru programa Obzorje 2020, ki jih upravlja Komisija, predložiti ustrezne podatke, med drugim o predlogih, prosilcih, dodeljenih nepovratnih sredstvih in udeležencih, v ustrezni obliki in časovnem okviru, ki ustrezata obveznostim Komisije glede poročanja.

| (14) | Skupno podjetje Čisto nebo 2 bi moralo pri klasifikaciji tehnoloških raziskav, razvoja izdelkov in predstavitvenih dejavnosti upoštevati opredelitve OECD v zvezi z ravnjo tehnološke pripravljenosti. |
| --- | --- |

(14)

Skupno podjetje Čisto nebo 2 bi moralo pri klasifikaciji tehnoloških raziskav, razvoja izdelkov in predstavitvenih dejavnosti upoštevati opredelitve OECD v zvezi z ravnjo tehnološke pripravljenosti.

| (15) | Finančni prispevek Unije bi bilo treba upravljati v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja in pravili o posrednem upravljanju iz Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 ter Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1268/2012 (9). |
| --- | --- |

(15)

Finančni prispevek Unije bi bilo treba upravljati v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja in pravili o posrednem upravljanju iz Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 ter Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1268/2012 (9).

| (16) | Zaradi poenostavitve bi bilo treba za vse strani zmanjšati upravno breme. Izogibati bi se bilo treba dvojnim revizijam ter nesorazmernemu dokumentiranju in poročanju. Revizije prejemnikov sredstev Unije na podlagi te uredbe bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 1291/2013. |
| --- | --- |

(16)

Zaradi poenostavitve bi bilo treba za vse strani zmanjšati upravno breme. Izogibati bi se bilo treba dvojnim revizijam ter nesorazmernemu dokumentiranju in poročanju. Revizije prejemnikov sredstev Unije na podlagi te uredbe bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 1291/2013.

| (17) | Finančne interese Unije in drugih članov Skupnega podjetja Čisto nebo 2 bi bilo treba v celotnem ciklusu odhodkov zaščititi s sorazmernimi ukrepi, vključno s preprečevanjem, odkrivanjem in preiskovanjem nepravilnosti, povračilom izgubljenih, napačno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi upravnimi in finančnimi kaznimi v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012. |
| --- | --- |

(17)

Finančne interese Unije in drugih članov Skupnega podjetja Čisto nebo 2 bi bilo treba v celotnem ciklusu odhodkov zaščititi s sorazmernimi ukrepi, vključno s preprečevanjem, odkrivanjem in preiskovanjem nepravilnosti, povračilom izgubljenih, napačno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi upravnimi in finančnimi kaznimi v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012.

| (18) | Notranji revizor Komisije bi moral imeti v Skupnem podjetju Čisto nebo 2 enaka pooblastila, kot jih ima v zvezi s Komisijo. |
| --- | --- |

(18)

Notranji revizor Komisije bi moral imeti v Skupnem podjetju Čisto nebo 2 enaka pooblastila, kot jih ima v zvezi s Komisijo.

| (19) | Glede na posebno naravo in trenutni status skupnih podjetij ter za zagotovitev nadaljnjega izvajanja sedmega okvirnega programa bi bilo treba za skupna podjetja še naprej uporabljati ločen postopek razrešnice. Z odstopanjem od člena 60(7) in člena 209 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 bi moral razrešnico za izvrševanje proračuna Skupnega podjetja Čisto nebo 2 zato podeliti Evropski parlament na priporočilo Sveta. Zahteve glede poročanja iz člena 60(5) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 se torej ne bi smele uporabljati za finančni prispevek Unije za Skupno podjetje Čisto nebo 2, temveč bi jih bilo treba čim bolj uskladiti z zahtevami, predvidenimi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012. Revizijo računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti osnovnih poslov bi moralo opraviti Računsko sodišče. |
| --- | --- |

(19)

Glede na posebno naravo in trenutni status skupnih podjetij ter za zagotovitev nadaljnjega izvajanja sedmega okvirnega programa bi bilo treba za skupna podjetja še naprej uporabljati ločen postopek razrešnice. Z odstopanjem od člena 60(7) in člena 209 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 bi moral razrešnico za izvrševanje proračuna Skupnega podjetja Čisto nebo 2 zato podeliti Evropski parlament na priporočilo Sveta. Zahteve glede poročanja iz člena 60(5) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 se torej ne bi smele uporabljati za finančni prispevek Unije za Skupno podjetje Čisto nebo 2, temveč bi jih bilo treba čim bolj uskladiti z zahtevami, predvidenimi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012. Revizijo računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti osnovnih poslov bi moralo opraviti Računsko sodišče.

| (20) | Za izvajanje finančne podpore Unije za obsežnejše ukrepe, razporejene čez več let, je priporočljivo zagotoviti možnost, da se proračunske obveznosti Unije in Skupnega podjetja Čisto nebo 2 razdelijo na letne obroke. Dolgoročne obveznosti Unije in Skupnega podjetja Čisto nebo 2 bi morale omogočiti zmanjšanje negotovosti, povezanih z dokončanjem takih obsežnejših ukrepov. |
| --- | --- |

(20)

Za izvajanje finančne podpore Unije za obsežnejše ukrepe, razporejene čez več let, je priporočljivo zagotoviti možnost, da se proračunske obveznosti Unije in Skupnega podjetja Čisto nebo 2 razdelijo na letne obroke. Dolgoročne obveznosti Unije in Skupnega podjetja Čisto nebo 2 bi morale omogočiti zmanjšanje negotovosti, povezanih z dokončanjem takih obsežnejših ukrepov.

| (21) | Program Obzorje 2020 bi moral prispevati k odpravi razkoraka med raziskavami in inovacijami v Uniji, saj spodbuja sinergije z evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi. Zato bi si moralo skupno podjetje Čisto nebo 2 prizadevati za vzpostavitev tesnih povezav z omenjenimi skladi, ki lahko prispevajo zlasti h krepitvi lokalnih, regionalnih ter nacionalnih raziskovalnih in inovacijskih zmogljivosti na področju delovanja Skupnega podjetja Čisto nebo 2 in podprejo prizadevanja za pametno specializacijo. |
| --- | --- |

(21)

Program Obzorje 2020 bi moral prispevati k odpravi razkoraka med raziskavami in inovacijami v Uniji, saj spodbuja sinergije z evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi. Zato bi si moralo skupno podjetje Čisto nebo 2 prizadevati za vzpostavitev tesnih povezav z omenjenimi skladi, ki lahko prispevajo zlasti h krepitvi lokalnih, regionalnih ter nacionalnih raziskovalnih in inovacijskih zmogljivosti na področju delovanja Skupnega podjetja Čisto nebo 2 in podprejo prizadevanja za pametno specializacijo.

| (22) | Skupno podjetje Čisto nebo je bilo ustanovljeno za obdobje do 31. decembra 2017. Skupno podjetje Čisto nebo 2 bi moralo zagotoviti nadaljnjo podporo raziskovalnemu programu za inovativna zdravila z izvajanjem preostalih ukrepov, da se preostali ukrepi, ki so se začeli izvajati na podlagi navedene uredbe, izvedejo v skladu z navedeno uredbo. Prehod s Skupnega podjetja Čisto nebo na Skupno podjetje Čisto nebo 2 bi bilo treba poenotiti in časovno uskladiti s prehodom s sedmega okvirnega programa na program Obzorje 2020, da bi se zagotovila optimalna poraba sredstev, ki so na voljo za raziskave. Zaradi pravne varnosti in jasnosti bi bilo treba razveljaviti Uredbo (ES) št. 71/2008 in določiti prehodne določbe. |
| --- | --- |

(22)

Skupno podjetje Čisto nebo je bilo ustanovljeno za obdobje do 31. decembra 2017. Skupno podjetje Čisto nebo 2 bi moralo zagotoviti nadaljnjo podporo raziskovalnemu programu za inovativna zdravila z izvajanjem preostalih ukrepov, da se preostali ukrepi, ki so se začeli izvajati na podlagi navedene uredbe, izvedejo v skladu z navedeno uredbo. Prehod s Skupnega podjetja Čisto nebo na Skupno podjetje Čisto nebo 2 bi bilo treba poenotiti in časovno uskladiti s prehodom s sedmega okvirnega programa na program Obzorje 2020, da bi se zagotovila optimalna poraba sredstev, ki so na voljo za raziskave. Zaradi pravne varnosti in jasnosti bi bilo treba razveljaviti Uredbo (ES) št. 71/2008 in določiti prehodne določbe.

| (23) | V skladu s splošnim ciljem programa Obzorje 2020 glede dodatne poenostavitve in doseganja večje skladnosti bi bilo treba v vseh razpisih za zbiranje predlogov v okviru Skupnega podjetja Čisto nebo 2 upoštevati trajanje programa Obzorje 2020. |
| --- | --- |

(23)

V skladu s splošnim ciljem programa Obzorje 2020 glede dodatne poenostavitve in doseganja večje skladnosti bi bilo treba v vseh razpisih za zbiranje predlogov v okviru Skupnega podjetja Čisto nebo 2 upoštevati trajanje programa Obzorje 2020.

| (24) | Glede na pomen stalnih inovacij za konkurenčnost prometnega sektorja Unije in število skupnih podjetij na tem področju bi bilo treba pravočasno izvesti analizo, predvsem ob upoštevanju vmesne ocene programa Obzorje 2020, v zvezi z ustreznostjo prizadevanj v okviru skupnih raziskav na področju prometa. |
| --- | --- |

(24)

Glede na pomen stalnih inovacij za konkurenčnost prometnega sektorja Unije in število skupnih podjetij na tem področju bi bilo treba pravočasno izvesti analizo, predvsem ob upoštevanju vmesne ocene programa Obzorje 2020, v zvezi z ustreznostjo prizadevanj v okviru skupnih raziskav na področju prometa.

| (25) | Ker ciljev te uredbe, in sicer ustanovitve Skupnega podjetja Čisto nebo 2 z namenom krepitve industrijskih raziskav in inovacij v Uniji, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi preprečevanja podvajanja, ohranjanja kritične mase in zagotavljanja optimalne porabe javnih sredstev lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev – |
| --- | --- |

(25)

Ker ciljev te uredbe, in sicer ustanovitve Skupnega podjetja Čisto nebo 2 z namenom krepitve industrijskih raziskav in inovacij v Uniji, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi preprečevanja podvajanja, ohranjanja kritične mase in zagotavljanja optimalne porabe javnih sredstev lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ustanovitev

1.   Za izvajanje skupne tehnološke pobude na področju aeronavtike se za obdobje do 31. decembra 2024 ustanovi skupno podjetje v smislu člena 187 Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Skupno podjetje Čisto nebo 2). Da bi upoštevali trajanje programa Obzorje 2020, se razpisi za zbiranje predlogov v okviru Skupnega podjetja Čisto nebo 2 objavijo najpozneje do 31. decembra 2020. V ustrezno utemeljenih primerih se lahko razpisi za zbiranje predlogov objavijo do 31. decembra 2021.

2.   Skupno podjetje Čisto nebo 2 nadomesti in nasledi Skupno podjetje Čisto nebo, ustanovljeno z Uredbo (ES) št. 71/2008.

3.   Skupno podjetje Čisto nebo 2 je organ, ki je pooblaščen za izvajanje javno-zasebnega partnerstva iz člena 209 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012.

4.   Skupno podjetje Čisto nebo 2 je pravna oseba. V vseh državah članicah uživa najširšo pravno in poslovno sposobnost, ki jo pravnim osebam priznava zakonodaja navedenih držav. Lahko pridobiva premičnine in nepremičnine ali z njimi razpolaga in nastopa kot stranka v sodnem postopku.

5.   Sedež Skupnega podjetja Čisto nebo 2 je v Bruslju v Belgiji.

6.   Statut Skupnega podjetja Čisto nebo 2 je določen v Prilogi I.

Člen 2

Cilji

Skupno podjetje Čisto nebo 2 ima naslednje cilje:

| (a) | prispevati k dokončanju raziskovalnih dejavnosti, ki so se začele na podlagi Uredbe (ES) št. 71/2008, in k izvajanju Uredbe (EU) št. 1291/2013 0 ter zlasti k uresničevanju prizadevanj za pameten, zelen in integriran promet iz dela III (Družbeni izzivi) Sklepa 2013/743/EU; |
| --- | --- |

(a)

prispevati k dokončanju raziskovalnih dejavnosti, ki so se začele na podlagi Uredbe (ES) št. 71/2008, in k izvajanju Uredbe (EU) št. 1291/2013 0 ter zlasti k uresničevanju prizadevanj za pameten, zelen in integriran promet iz dela III (Družbeni izzivi) Sklepa 2013/743/EU;

| (b) | prispevati k izboljšanju vpliva aeronavtičnih tehnologij na okolje, tudi tistih, povezanih z malim letalstvom, ter k razvoju trdne in svetovno konkurenčne aeronavtične industrije in dobavne verige v Evropi.
  To se lahko uresniči s pospešitvijo razvoja tehnologij za čistejši zračni prevoz, da bi se lahko začele čim prej uporabljati, še zlasti pa s povezovanjem, predstavitvijo in potrjevanjem tehnologij, ki bodo:






  (i) | povečale učinkovitost porabe goriva zrakoplovov in s tem zmanjšale emisije CO2 za 20 do 30 % v primerjavi z najsodobnejšimi zrakoplovi, ki se bodo začeli uporabljati leta 2014; |
| --- | --- | --- |

(b)

prispevati k izboljšanju vpliva aeronavtičnih tehnologij na okolje, tudi tistih, povezanih z malim letalstvom, ter k razvoju trdne in svetovno konkurenčne aeronavtične industrije in dobavne verige v Evropi.

To se lahko uresniči s pospešitvijo razvoja tehnologij za čistejši zračni prevoz, da bi se lahko začele čim prej uporabljati, še zlasti pa s povezovanjem, predstavitvijo in potrjevanjem tehnologij, ki bodo:

(i)

povečale učinkovitost porabe goriva zrakoplovov in s tem zmanjšale emisije CO2 za 20 do 30 % v primerjavi z najsodobnejšimi zrakoplovi, ki se bodo začeli uporabljati leta 2014;

| (ii) | zmanjšale emisije NOx in hrupa zrakoplovov za 20 do 30 % v primerjavi z najsodobnejšimi zrakoplovi, ki se bodo začeli uporabljati leta 2014. |
| --- | --- |

(ii)

zmanjšale emisije NOx in hrupa zrakoplovov za 20 do 30 % v primerjavi z najsodobnejšimi zrakoplovi, ki se bodo začeli uporabljati leta 2014.

Člen 3

Finančni prispevek Unije

1.   Finančni prispevek Unije za Skupno podjetje Čisto nebo 2, vključno z odobritvami Efte, za kritje upravnih stroškov in stroškov poslovanja znaša do 1 755 000 000 EUR. Prispevek se plača iz odobritev iz splošnega proračuna Unije, dodeljenih posebnemu programu za izvajanje programa Obzorje 2020 v skladu s točko (c)(iv) člena 58(1) ter členoma 60 in 61 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 za organe iz člena 209 navedene uredbe.

2.   Finančni prispevek Unije urejajo sporazum o prenosu pooblastil in sporazumi o letnem prenosu sredstev, ki jih skleneta Komisija v imenu Unije in Skupno podjetje Čisto nebo 2.

3.   Sporazum o prenosu pooblastil iz odstavka 2 tega člena zajema vidike, določene v členu 58(3) ter členih 60 in 61 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 ter členu 40 Delegirane uredbe (EU) št. 1268/2012, med drugim tudi naslednje:

| (a) | zahteve za prispevek Skupnega podjetja Čisto nebo 2 v zvezi z ustreznimi kazalniki uspešnosti iz Priloge II k Sklepu 2013/743/EU; |
| --- | --- |

(a)

zahteve za prispevek Skupnega podjetja Čisto nebo 2 v zvezi z ustreznimi kazalniki uspešnosti iz Priloge II k Sklepu 2013/743/EU;

| (b) | zahteve za prispevek Skupnega podjetja Čisto nebo 2 v zvezi s spremljanjem iz Priloge III k Sklepu 2013/743/EU; |
| --- | --- |

(b)

zahteve za prispevek Skupnega podjetja Čisto nebo 2 v zvezi s spremljanjem iz Priloge III k Sklepu 2013/743/EU;

| (c) | posebne kazalnike uspešnosti v zvezi z delovanjem Skupnega podjetja Čisto nebo 2; |
| --- | --- |

(c)

posebne kazalnike uspešnosti v zvezi z delovanjem Skupnega podjetja Čisto nebo 2;

| (d) | ureditve v zvezi s posredovanjem podatkov, potrebnih za zagotovitev, da lahko Komisija izpolnjuje svoje obveznosti glede razširjanja in poročanja, med drugim na enotnem portalu za udeležence ter prek drugih elektronskih sredstev razširjanja v okviru programa Obzorje 2020, ki jih upravlja Komisija; |
| --- | --- |

(d)

ureditve v zvezi s posredovanjem podatkov, potrebnih za zagotovitev, da lahko Komisija izpolnjuje svoje obveznosti glede razširjanja in poročanja, med drugim na enotnem portalu za udeležence ter prek drugih elektronskih sredstev razširjanja v okviru programa Obzorje 2020, ki jih upravlja Komisija;

| (e) | določbe o objavi razpisov za zbiranje predlogov Skupnega podjetja Čisto nebo 2, tudi na enotnem portalu za udeležence, pa tudi prek drugih sredstev elektronskega razširjanja v okviru programa Obzorje 2020, ki jih upravlja Komisija; |
| --- | --- |

(e)

določbe o objavi razpisov za zbiranje predlogov Skupnega podjetja Čisto nebo 2, tudi na enotnem portalu za udeležence, pa tudi prek drugih sredstev elektronskega razširjanja v okviru programa Obzorje 2020, ki jih upravlja Komisija;

| (f) | uporabo človeških virov in spremembe v zvezi z njimi, zlasti zaposlovanje po funkcijskih skupinah, plačnih razredih in kategorijah, prerazporejanje in vse spremembe glede števila uslužbencev. |
| --- | --- |

(f)

uporabo človeških virov in spremembe v zvezi z njimi, zlasti zaposlovanje po funkcijskih skupinah, plačnih razredih in kategorijah, prerazporejanje in vse spremembe glede števila uslužbencev.

Člen 4

Prispevki članov razen Unije

1.   Vsi vodje in ključni partnerji Skupnega podjetja Čisto nebo 2 prispevajo ali poskrbijo, da dajo njihovi pridruženi subjekti svoj prispevek. Skupni prispevek vseh članov znaša najmanj 2 193 750 000 EUR v obdobju iz člena 1.

2.   Prispevek iz odstavka 1 je sestavljen iz:

| (a) | prispevkov za Skupno podjetje Čisto nebo 2 v skladu s členom 15(2) in točki (b) člena 15(3) Statuta; |
| --- | --- |

(a)

prispevkov za Skupno podjetje Čisto nebo 2 v skladu s členom 15(2) in točki (b) člena 15(3) Statuta;

| (b) | stvarnih prispevkov v višini najmanj 965 250 000 EUR v obdobju iz člena 1, ki jih zagotovijo vodje in ključni partnerji ali njihovi pridruženi subjekti in so sestavljeni iz stroškov, ki jih imajo pri izvajanju dodatnih dejavnosti zunaj delovnega načrta Skupnega podjetja Čisto nebo 2, s katerimi prispevajo k ciljem skupne tehnološke pobude Čisto nebo. Drugi programi Unije za financiranje lahko podpirajo navedene stroške v skladu z veljavnimi pravili in postopki. V takšnih primerih finančni prispevek Unije ni nadomestilo za stvarne prispevke vodij in ključnih partnerjev ali njihovih pridruženih subjektov. |
| --- | --- |

(b)

stvarnih prispevkov v višini najmanj 965 250 000 EUR v obdobju iz člena 1, ki jih zagotovijo vodje in ključni partnerji ali njihovi pridruženi subjekti in so sestavljeni iz stroškov, ki jih imajo pri izvajanju dodatnih dejavnosti zunaj delovnega načrta Skupnega podjetja Čisto nebo 2, s katerimi prispevajo k ciljem skupne tehnološke pobude Čisto nebo. Drugi programi Unije za financiranje lahko podpirajo navedene stroške v skladu z veljavnimi pravili in postopki. V takšnih primerih finančni prispevek Unije ni nadomestilo za stvarne prispevke vodij in ključnih partnerjev ali njihovih pridruženih subjektov.

Stroški iz točke (b) prvega pododstavka niso upravičeni do finančne podpore Skupnega podjetja Čisto nebo 2. Ustrezne dejavnosti se določijo v načrtu dodatnih dejavnosti, v katerem se navede ocenjena vrednost zadevnih prispevkov.

3.   Vodje in ključni partnerji Skupnega podjetja Čisto nebo 2 vsako leto do 31. januarja prijavijo upravnemu odboru Skupnega podjetja Čisto nebo 2 višino prispevkov iz odstavka 2, plačanih v vsakem od predhodnih proračunskih let. O tem je obveščena tudi skupina predstavnikov držav.

4.   Za oceno vrednosti prispevkov iz točke (b) prvega pododstavka odstavka 2 in točke (b) člena 15(3) Statuta se stroški določijo v skladu z običajnimi praksami stroškovnega računovodstva zadevnih subjektov, veljavnimi računovodskimi standardi države, v kateri ima subjekt sedež, in veljavnimi mednarodnimi računovodskimi standardi in mednarodnimi standardi računovodskega poročanja. Stroške potrdi neodvisni zunanji revizor, ki ga imenuje zadevni subjekt. Če je vsebina potrdila kakor koli nejasna, lahko Skupno podjetje Čisto nebo 2 preveri metodo, po kateri se je ocenila vrednost. Za namene te uredbe stroškov, ki nastanejo pri izvajanju dodatnih dejavnosti, ne revidira Skupno podjetje Čisto nebo 2 ali kateri koli drug organ Unije.

5.   Komisija lahko prekliče, sorazmerno zmanjša ali začasno ustavi finančni prispevek Unije za Skupno podjetje Čisto nebo 2 ali začne postopek za prenehanje delovanja podjetja iz člena 24(2) Statuta, če člani razen Unije ali njihovi pridruženi subjekti prispevkov iz odstavka 2 tega člena ne plačujejo, jih plačujejo samo delno ali pa z zamudo. Odločitev Komisije ne ovira povračila upravičenih stroškov, ki so jih člani povzročili še pred predložitvijo uradnega obvestila o tej odločitvi Skupnemu podjetju Čisto nebo 2.

Člen 5

Finančna pravila

Brez poseganja v člen 12 te uredbe Skupno podjetje Čisto nebo 2 sprejme posebna finančna pravila v skladu s členom 209 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 in Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 110/2014 (10).

Člen 6

Osebje

1.   Za osebje Skupnega podjetja Čisto nebo 2 se uporabljajo Kadrovski predpisi za uradnike in Pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije, določeni z Uredbo Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (11) (v nadaljnjem besedilu: Kadrovski predpisi in Pogoji za zaposlitev), ter pravila, sprejeta skupno med institucijami Unije za namene uporabe Kadrovskih predpisov in Pogojev za zaposlitev.

2.   Upravni odbor v zvezi z osebjem Skupnega podjetja Čisto nebo 2 izvaja pooblastila, ki so s Kadrovskimi predpisi podeljena organu za imenovanja, s Pogoji za zaposlitev pa organu, pristojnemu za sklepanje pogodb (v nadaljnjem besedilu: pooblastila organa za imenovanja).

Upravni odbor v skladu s členom 110 Kadrovskih predpisov sprejme odločitev na podlagi člena 2(1) Kadrovskih predpisov in člena 6 Pogojev za zaposlitev o prenosu ustreznih pooblastil organa za imenovanja na izvršnega direktorja in opredelitvi pogojev, v skladu s katerimi se lahko ta prenos začasno prekine. Izvršni direktor ima dovoljenje za nadaljnji prenos navedenih pooblastil.

Upravni odbor lahko zaradi izjemnih okoliščin s sklepom začasno prekine prenos pooblastil organa za imenovanja na izvršnega direktorja in vseh kasnejših pooblastil, ki jih je ta prenesel naprej. V teh primerih upravni odbor pooblastila organa za imenovanja izvaja sam ali jih prenese na enega od svojih članov ali člana osebja Skupnega podjetja Čisto nebo 2, razen izvršnega direktorja.

3.   Upravni odbor sprejme ustrezna izvedbena pravila h Kadrovskim predpisom in Pogojem za zaposlitev v skladu s členom 110 Kadrovskih predpisov.

4.   Število osebja se določi v načrtu delovnih mest Skupnega podjetja Čisto nebo 2, v katerem sta navedeni število začasnih delovnih mest po funkcijskih skupinah in plačnih razredih ter število pogodbenih uslužbencev v ekvivalentih polnega delovnega časa, v skladu z letnim proračunom Skupnega podjetja.

5.   Osebje Skupnega podjetja Čisto nebo 2 so začasni uslužbenci in pogodbeni uslužbenci.

6.   Vse stroške v zvezi z osebjem krije Skupno podjetje Čisto nebo 2.

Člen 7

Napoteni nacionalni strokovnjaki in pripravniki

1.   Skupno podjetje Čisto nebo 2 lahko uporabi napotene nacionalne strokovnjake in pripravnike, ki niso zaposleni v Skupnem podjetju Čisto nebo 2. Število napotenih nacionalnih strokovnjakov, izraženo v ekvivalentih polnega delovnega časa, se doda podatkom o osebju iz člena 6(4) v skladu z letnim proračunom.

2.   Upravni odbor sprejme sklep, s katerim določi pravila o napotitvi nacionalnih strokovnjakov v Skupno podjetje Čisto nebo 2 in uporabi pripravnikov.

Člen 8

Privilegiji in imunitete

Za Skupno podjetje Čisto nebo 2 in njegovo osebje se uporablja Protokol št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije.

Člen 9

Odgovornost Skupnega podjetja Čisto nebo 2

1.   Pogodbeno odgovornost Skupnega podjetja Čisto nebo 2 urejajo ustrezne pogodbene določbe in pravo, ki se uporablja za zadevni sporazum, sklep ali pogodbo.

2.   V primeru nepogodbene odgovornosti Skupno podjetje Čisto nebo 2 v skladu s splošnimi pravnimi načeli, ki so skupna vsem državam članicam nadomesti vso škodo, ki jo je povzročilo njegovo osebje pri opravljanju svojih dolžnosti.

3.   Vsako plačilo Skupnega podjetja Čisto nebo 2 v zvezi z odgovornostjo iz odstavkov 1 ali 2 ter stroški in izdatki, nastali v povezavi s tem, se štejejo za odhodke Skupnega podjetja Čisto nebo 2 in se krijejo iz njegovih sredstev.

4.   Skupno podjetje Čisto nebo 2 je edino odgovorno za izpolnjevanje svojih obveznosti.

Člen 10

Pristojnost Sodišča Evropske unije in pravo, ki se uporablja

1.   Sodišče Evropske unije je pristojno:

| (a) | na podlagi arbitražnih klavzul v sporazumih ali pogodbah, ki jih sklene Skupno podjetje Čisto nebo 2, ali njegovih sklepih; |
| --- | --- |

(a)

na podlagi arbitražnih klavzul v sporazumih ali pogodbah, ki jih sklene Skupno podjetje Čisto nebo 2, ali njegovih sklepih;

| (b) | v sporih v zvezi z nadomestilom škode, ki jo je povzročilo osebje Skupnega podjetja Čisto nebo 2 pri opravljanju svojih dolžnosti; |
| --- | --- |

(b)

v sporih v zvezi z nadomestilom škode, ki jo je povzročilo osebje Skupnega podjetja Čisto nebo 2 pri opravljanju svojih dolžnosti;

| (c) | v sporih med Skupnim podjetjem Čisto nebo 2 in njegovim osebjem v okvirih in pod pogoji, določenimi v Kadrovskih predpisih in Pogojih za zaposlitev. |
| --- | --- |

(c)

v sporih med Skupnim podjetjem Čisto nebo 2 in njegovim osebjem v okvirih in pod pogoji, določenimi v Kadrovskih predpisih in Pogojih za zaposlitev.

2.   Za vse zadeve, ki jih ne urejajo ta uredba ali drugi pravni akti Unije, se uporablja pravo države, v kateri je sedež Skupnega podjetja Čisto nebo 2.

Člen 11

Ocena

1.   Komisija do 30. junija 2017 s pomočjo neodvisnih strokovnjakov izvede vmesno oceno Skupnega podjetja Čisto nebo 2. O tej oceni pripravi poročilo, ki vključuje ugotovitve ocene in pripombe Komisije. Navedeno poročilo do 31. decembra 2017 predloži Evropskemu parlamentu in Svetu. Rezultati vmesne ocene Skupnega podjetja Čisto nebo 2 se upoštevajo pri poglobljeni oceni in vmesni oceni iz člena 32 Uredbe (EU) št. 1291/2013.

2.   Komisija lahko na podlagi ugotovitev vmesne ocene iz odstavka 1 tega člena ukrepa v skladu s členom 4(5) ali sprejme drug ustrezen ukrep.

3.   V šestih mesecih od prenehanja delovanja Skupnega podjetja Čisto nebo 2, vendar v vsakem primeru najpozneje v dveh letih po začetku postopka za prenehanje delovanja iz člena 24 Statuta, Komisija pripravi končno oceno Skupnega podjetja Čisto nebo 2. Rezultati te končne ocene se predstavijo Evropskemu parlamentu in Svetu.

Člen 12

Razrešnica

Z odstopanjem od člena 60(7) in člena 209 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 razrešnico za izvrševanje proračuna Skupnega podjetja Čisto nebo 2 podeli Evropski parlament na priporočilo Sveta v skladu s postopkom iz finančnih pravil za Skupno podjetje Čisto nebo 2.

Člen 13

Naknadne revizije

1.   Skupno podjetje Čisto nebo 2 opravi naknadne revizije odhodkov za posredne ukrepe v skladu s členom 29 Uredbe (EU) št. 1291/2013 kot del posrednih ukrepov programa Obzorje 2020.

2.   Komisija se lahko odloči, da sama izvede revizije iz odstavka 1. V teh primerih to stori v skladu z veljavnimi pravili, zlasti določbami uredb (EU, Euratom) št. 966/2012, (EU) št. 1290/2013 in (EU) št. 1291/2013.

Člen 14

Zaščita finančnih interesov članov

1.   Skupno podjetje Čisto nebo 2 odobri osebju Komisije in drugim osebam, ki jih pooblasti Skupno podjetje Čisto nebo ali Komisija, ter Računskemu sodišču dostop do svojih lokacij in prostorov ter vseh informacij, vključno z informacijami v elektronski obliki, ki so potrebne za izvedbo revizij.

2.   Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) lahko v skladu z določbami in postopki iz Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (12) in Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (13) opravi preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je v povezavi s sporazumom, sklepom ali pogodbo, ki se financira na podlagi te uredbe, prišlo do goljufije, korupcije ali katerega koli drugega nezakonitega ravnanja, ki škodi finančnim interesom Unije.

3.   Brez poseganja v odstavek 1 in odstavek 2 sporazumi, sklepi in pogodbe, ki izhajajo iz izvajanja te uredbe, vsebujejo določbe, s katerimi so Komisija, Skupno podjetje Čisto nebo 2, Računsko sodišče in OLAF izrecno pooblaščeni za izvajanje revizij in preiskav za namene iz navedenih odstavkov v skladu s svojimi pristojnostmi.

4.   Skupno podjetje Čisto nebo 2 zagotovi, da so finančni interesi njegovih članov ustrezno zaščiteni, in sicer z izvajanjem ali naročanjem ustreznih notranjih in zunanjih kontrol.

5.   Skupno podjetje Čisto nebo 2 pristopi k Medinstitucionalnemu sporazumu z dne 25. maja 1999 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o notranjih preiskavah Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) (14). Skupno podjetje Čisto nebo 2 sprejme potrebne ukrepe za olajšanje notranjih preiskav, ki jih izvaja OLAF.

Člen 15

Zaupnost

Brez poseganja v člen 16 Skupno podjetje Čisto nebo 2 zagotovi varstvo občutljivih informacij, katerih razkritje bi lahko ogrozilo interese njegovih članov ali udeležencev dejavnosti Skupnega podjetja Čisto nebo 2.

Člen 16

Preglednost

1.   Za dokumente, ki jih hrani Skupno podjetje Čisto nebo 2, se uporablja Uredba (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (15).

2.   Upravni odbor lahko sprejme praktične ureditve za izvajanje Uredbe (ES) št. 1049/2001.

3.   Brez poseganja v člen 10 te uredbe se lahko zoper odločitve, ki jih Skupno podjetje Čisto nebo 2 sprejme v skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 1049/2001, pod pogoji iz člena 228 PDEU vloži pritožba pri varuhu človekovih pravic.

4.   Skupno podjetje Čisto nebo 2 sprejme praktične ureditve za izvajanje Uredbe (ES) št. 1367/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (16).

Člen 17

Pravila za sodelovanje in razširjanje rezultatov

Za ukrepe, ki jih financira Skupno podjetje Čisto nebo 2, se uporablja Uredba (EU) št. 1290/2013. V skladu z navedeno uredbo se Skupno podjetje Čisto nebo 2 šteje za organ financiranja in zagotavlja finančno podporo posrednim ukrepom, kot je določeno v členu 2 Statuta.

Člen 18

Podpora države gostiteljice

Skupno podjetje Čisto nebo 2 in država, v kateri ima sedež, lahko skleneta upravni sporazum o privilegijih in imunitetah ter drugi podpori, ki jo zadevna država zagotovi Skupnemu podjetju Čisto nebo 2.

Člen 19

Razveljavitev in prehodne določbe

1.   Uredba (ES) št. 71/2008 se razveljavi.

2.   Brez poseganja v odstavek 1 se za ukrepe, ki so se začeli na podlagi Uredbe (ES) št. 71/2008, in finančne obveznosti, povezane z navedenimi ukrepi, do njihovega končanja še naprej uporablja navedena uredba.

Ukrepi, izhajajoči iz razpisov za zbiranje predlogov, določenih v letnih izvedbenih načrtih, sprejetih na podlagi Uredbe (ES) št. 71/2008, se prav tako štejejo za ukrepe, ki so se začeli na podlagi navedene uredbe.

Vmesna ocena iz člena 11(1) te uredbe vključuje končno oceno Skupnega podjetja Čisto nebo na podlagi Uredbe (ES) št. 71/2008.

3.   Ta uredba ne vpliva na pravice in obveznosti osebja, zaposlenega na podlagi Uredbe (ES) št. 71/2008.

Pogodbe o zaposlitvi osebja iz prvega pododstavka se lahko obnovijo na podlagi te uredbe v skladu s Kadrovskimi predpisi in Pogoji za zaposlitev.

Zlasti se izvršnemu direktorju, imenovanemu na podlagi Uredbe (ES) št. 71/2008, za preostanek mandata dodelijo funkcije izvršnega direktorja, kot so določene v tej uredbi, z učinkom od 27. junija 2014. Drugi pogoji pogodbe ostanejo nespremenjeni.

4.   Razen če se člani v skladu z Uredbo (ES) št. 71/2008 ne dogovorijo drugače, se vse pravice in obveznosti, vključno s sredstvi, dolgovi ali obveznostmi članov na podlagi Uredbe (ES) št. 71/2008, prenesejo na člane v skladu s to uredbo.

5.   Vse neporabljene odobritve na podlagi Uredbe (ES) št. 71/2008 se prenesejo na Skupno podjetje Čisto nebo 2.

Člen 20

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 6. maja 2014

Za Svet

Predsednik

G. STOURNARAS

---

(1)  Mnenje z dne 10. decembra 2013 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  Sklep št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (UL L 412, 30.12.2006, str. 1).

2

(3)  Odločba Sveta št. 971/2006/ES z dne 19. decembra 2006 o posebnem programu Sodelovanje za izvajanje Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (UL L 400, 30.12.2006, str. 86).

3

(4)  Uredba (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) - Obzorje 2020 in razveljavitvi Sklepa št. 1982/2006/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 104).

4

(5)  Sklep Sveta 2013/743/EU z dne 3. decembra 2013 o vzpostavitvi posebnega programa za izvajanje okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 in razveljavitvi odločb 2006/971/ES, 2006/972/ES, 2006/973/ES, 2006/974/ES in 2006/975/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 965).

5

(6)  Uredba Sveta (ES) št. 71/2008 z dne 20. decembra 2007 o ustanovitvi Skupnega podjetja „Čisto nebo“ (UL L 30, 4.2.2008, str. 1).

6

(7)  Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (UL L 298, 26.10.2012, str. 1).

7

(8)  Uredba (EU) št. 1290/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o pravilih za sodelovanje v okvirnem programu za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 ter za razširjanje njegovih rezultatov in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1906/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 81).

8

(9)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1268/2012 z dne 29. oktobra 2012 o pravilih uporabe Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (UL L 362, 31.12.2012, str. 1).

9

(10)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 110/2014 z dne 30. septembra 2013 o vzorčni finančni uredbi za subjekte javno-zasebnega partnerstva iz člena 209 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 38, 7.2.2014, str. 2).

10

(11)  Uredba Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 z dne 29. februarja 1968 o določitvi Kadrovskih predpisov za uradnike in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti ter določitvi posebnih ukrepov, ki se začasno uporabljajo za uradnike Komisije (UL L 56, 4.3.1968, str. 1).

11

(12)  Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).

12

(13)  Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).

13

(14)  UL L 136, 31.5.1999, str. 15.

14

(15)  Uredba (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (UL L 145, 31.5.2001, str. 43).

15

(16)  Uredba (ES) št. 1367/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. septembra 2006 o uporabi določb Aarhuške konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah v institucijah in organih Skupnosti (UL L 264, 25.9.2006, str. 13).

16

---

PRILOGA I

STATUT SKUPNEGA PODJETJA ČISTO NEBO 2

Člen 1

Opredelitev pojmov

V tem statutu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „pridruženi član“ pomeni pravni subjekt, ki je bil izbran na podlagi Uredbe (ES) št. 71/2008 in je sprejel ta statut s podpisom potrditvenega dopisa; članstvo pridruženega člana preneha takoj, ko se končajo ukrepi, začeti na podlagi Uredbe (ES) št. 71/2008, v katere je vključen, najpozneje pa 31. decembra 2017; |
| --- | --- |

(a)

„pridruženi član“ pomeni pravni subjekt, ki je bil izbran na podlagi Uredbe (ES) št. 71/2008 in je sprejel ta statut s podpisom potrditvenega dopisa; članstvo pridruženega člana preneha takoj, ko se končajo ukrepi, začeti na podlagi Uredbe (ES) št. 71/2008, v katere je vključen, najpozneje pa 31. decembra 2017;

| (b) | „ključni partner“ pomeni pravni subjekt, ki sodeluje pri ITD ali IADP ali v prečnih dejavnostih ter je bil izbran na podlagi razpisa iz člena 4(2) in je sprejel ta statut s podpisom potrditvenega dopisa; |
| --- | --- |

(b)

„ključni partner“ pomeni pravni subjekt, ki sodeluje pri ITD ali IADP ali v prečnih dejavnostih ter je bil izbran na podlagi razpisa iz člena 4(2) in je sprejel ta statut s podpisom potrditvenega dopisa;

| (c) | „IADP“ pomeni eno od predstavitvenih platform inovativnih zrakoplovov, naštetih v členu 11; |
| --- | --- |

(c)

„IADP“ pomeni eno od predstavitvenih platform inovativnih zrakoplovov, naštetih v členu 11;

| (d) | „ITD“ pomeni integrirani tehnološki demonstrator, naštet v členu 11; |
| --- | --- |

(d)

„ITD“ pomeni integrirani tehnološki demonstrator, naštet v členu 11;

| (e) | „vodja“ pomeni sovodjo enega od ITD, IADP ali prečnih dejavnostih; |
| --- | --- |

(e)

„vodja“ pomeni sovodjo enega od ITD, IADP ali prečnih dejavnostih;

| (f) | „sodelujoči pridruženi član“ pomeni pridruženi subjekt, kot je opredeljen v členu 2(1) Uredbe (EU) št. 1290/2013, ki opravlja dejavnosti zadevnega vodje, pridruženega člana ali ključnega partnerja v skladu s pogoji iz ustreznih sporazumov ali sklepov o dodelitvi nepovratnih sredstev; |
| --- | --- |

(f)

„sodelujoči pridruženi član“ pomeni pridruženi subjekt, kot je opredeljen v členu 2(1) Uredbe (EU) št. 1290/2013, ki opravlja dejavnosti zadevnega vodje, pridruženega člana ali ključnega partnerja v skladu s pogoji iz ustreznih sporazumov ali sklepov o dodelitvi nepovratnih sredstev;

| (g) | „prečne dejavnosti“ ali „TA“ pomeni ukrepe, ki zadevajo več ITD in/ali IADP ter zahtevajo usklajevanje in upravljanje po ITD in/ali IADP za optimalno doseganje skupnih ciljev Skupnega podjetja Čisto nebo 2. |
| --- | --- |

(g)

„prečne dejavnosti“ ali „TA“ pomeni ukrepe, ki zadevajo več ITD in/ali IADP ter zahtevajo usklajevanje in upravljanje po ITD in/ali IADP za optimalno doseganje skupnih ciljev Skupnega podjetja Čisto nebo 2.

Člen 2

Naloge

Skupno podjetje Čisto nebo 2 izvaja naslednje naloge:

| (a) | zagotavlja finančno podporo za posredne ukrepe na področju raziskav in inovacij, zlasti z nepovratnimi sredstvi; |
| --- | --- |

(a)

zagotavlja finančno podporo za posredne ukrepe na področju raziskav in inovacij, zlasti z nepovratnimi sredstvi;

| (b) | združuje vrsto ITD in IADP, ki temeljijo na prečnih dejavnostih, s poudarkom na inovativnih tehnologijah in razvoju vseobsegajočih demonstratorjev; |
| --- | --- |

(b)

združuje vrsto ITD in IADP, ki temeljijo na prečnih dejavnostih, s poudarkom na inovativnih tehnologijah in razvoju vseobsegajočih demonstratorjev;

| (c) | usmerja prizadevanja v okviru ITD, IADP in prečnih dejavnosti v ključne končne izsledke, ki lahko pripomorejo k doseganju ciljev Unije v zvezi z okoljem in konkurenčnostjo, vključno kot so opredeljeni tudi v beli knjigi Komisije iz leta 2011 z naslovom „Načrt za enotni evropski prometni prostor – na poti h konkurenčnemu in z viri gospodarnemu prometnemu sistemu“; |
| --- | --- |

(c)

usmerja prizadevanja v okviru ITD, IADP in prečnih dejavnosti v ključne končne izsledke, ki lahko pripomorejo k doseganju ciljev Unije v zvezi z okoljem in konkurenčnostjo, vključno kot so opredeljeni tudi v beli knjigi Komisije iz leta 2011 z naslovom „Načrt za enotni evropski prometni prostor – na poti h konkurenčnemu in z viri gospodarnemu prometnemu sistemu“;

| (d) | izboljšuje postopek preverjanja tehnologije, da bi se prepoznale in odstranile ovire, ki preprečujejo prihodnjo uveljavitev na trgu; |
| --- | --- |

(d)

izboljšuje postopek preverjanja tehnologije, da bi se prepoznale in odstranile ovire, ki preprečujejo prihodnjo uveljavitev na trgu;

| (e) | združuje zahteve uporabnikov za usmeritev naložb v raziskave in razvoj k operativnim in tržnim rešitvam; |
| --- | --- |

(e)

združuje zahteve uporabnikov za usmeritev naložb v raziskave in razvoj k operativnim in tržnim rešitvam;

| (f) | zagotavlja izvajanje javnih naročil, po potrebi z javnimi razpisi; |
| --- | --- |

(f)

zagotavlja izvajanje javnih naročil, po potrebi z javnimi razpisi;

| (g) | zbira potrebna sredstva iz javnega in zasebnega sektorja; |
| --- | --- |

(g)

zbira potrebna sredstva iz javnega in zasebnega sektorja;

| (h) | se povezuje z nacionalnimi in mednarodnimi dejavnostmi na tehničnem področju Skupnega podjetja Čisto nebo 2, zlasti s Skupnim podjetjem SESAR, ki je bilo ustanovljeno z Uredbo Sveta (ES) št. 219/2007 (1); |
| --- | --- |

(h)

se povezuje z nacionalnimi in mednarodnimi dejavnostmi na tehničnem področju Skupnega podjetja Čisto nebo 2, zlasti s Skupnim podjetjem SESAR, ki je bilo ustanovljeno z Uredbo Sveta (ES) št. 219/2007 (1);

| (i) | spodbuja vključevanje MSP v svoje dejavnosti v skladu s cilji sedmega okvirnega programa in programa Obzorje 2020; |
| --- | --- |

(i)

spodbuja vključevanje MSP v svoje dejavnosti v skladu s cilji sedmega okvirnega programa in programa Obzorje 2020;

| (j) | razvija tesno sodelovanje in zagotavlja usklajevanje s podobnimi evropskimi (zlasti na podlagi okvirnih programov), nacionalnimi in nadnacionalnimi dejavnostmi; |
| --- | --- |

(j)

razvija tesno sodelovanje in zagotavlja usklajevanje s podobnimi evropskimi (zlasti na podlagi okvirnih programov), nacionalnimi in nadnacionalnimi dejavnostmi;

| (k) | izvaja dejavnosti informiranja, sporočanja, uporabe in razširjanja rezultatov, pri čemer smiselno uporablja člen 28 Uredbe (EU) št. 1291/2013, ter med drugim zagotavlja, da so podrobne informacije o rezultatih razpisov za zbiranje predlogov na voljo in dostopne v skupni elektronski zbirki podatkov programa Obzorje 2020; |
| --- | --- |

(k)

izvaja dejavnosti informiranja, sporočanja, uporabe in razširjanja rezultatov, pri čemer smiselno uporablja člen 28 Uredbe (EU) št. 1291/2013, ter med drugim zagotavlja, da so podrobne informacije o rezultatih razpisov za zbiranje predlogov na voljo in dostopne v skupni elektronski zbirki podatkov programa Obzorje 2020;

| (l) | povezuje se s širokim naborom deležnikov, vključno z raziskovalnimi organizacijami in univerzami; |
| --- | --- |

(l)

povezuje se s širokim naborom deležnikov, vključno z raziskovalnimi organizacijami in univerzami;

| (m) | izvaja vse druge naloge, potrebne za izpolnitev ciljev iz člena 2 te uredbe. |
| --- | --- |

(m)

izvaja vse druge naloge, potrebne za izpolnitev ciljev iz člena 2 te uredbe.

Člen 3

Člani

| 1. | Člani Skupnega podjetja Čisto nebo 2 so:






  (a) | Unija, ki jo zastopa Komisija; |
| --- | --- | --- |

1.

Člani Skupnega podjetja Čisto nebo 2 so:

(a)

Unija, ki jo zastopa Komisija;

| (b) | po sprejetju tega statuta s podpisom potrditvenega dopisa vodje in pridruženi člani, kot so navedeni v Prilogi II k tej uredbi, in ključni partnerji, ki se izberejo v skladu s členom 4(2). |
| --- | --- |

(b)

po sprejetju tega statuta s podpisom potrditvenega dopisa vodje in pridruženi člani, kot so navedeni v Prilogi II k tej uredbi, in ključni partnerji, ki se izberejo v skladu s členom 4(2).

| 2. | Drugi člani Skupnega podjetja Čisto nebo 2 razen Unije se navajajo kot „zasebni člani“. |
| --- | --- |

2.

Drugi člani Skupnega podjetja Čisto nebo 2 razen Unije se navajajo kot „zasebni člani“.

Člen 4

Spremembe članstva

| 1. | Prošnjo, da bi postal ključni partner v skladu z odstavkom 2 tega člena, lahko vloži vsak pravni subjekt s sedežem v državi članici ali državi, pridruženi programu Obzorje 2020, če prispeva k finančnim sredstvom iz člena 15 tega statuta za doseganje ciljev Skupnega podjetja Čisto nebo 2 iz člena 2 te uredbe in sprejme njegov statut. Ključni partnerji Skupnega podjetja Čisto nebo 2 in njihovi zadevni pridruženi člani se izberejo na podlagi javnega, nediskriminatornega in konkurenčnega razpisa ter neodvisne ocene. Razpisi se izvedejo zaradi potrebe po ključnih zmogljivostih za izvajanje programa. |
| --- | --- |

1.

Prošnjo, da bi postal ključni partner v skladu z odstavkom 2 tega člena, lahko vloži vsak pravni subjekt s sedežem v državi članici ali državi, pridruženi programu Obzorje 2020, če prispeva k finančnim sredstvom iz člena 15 tega statuta za doseganje ciljev Skupnega podjetja Čisto nebo 2 iz člena 2 te uredbe in sprejme njegov statut. Ključni partnerji Skupnega podjetja Čisto nebo 2 in njihovi zadevni pridruženi člani se izberejo na podlagi javnega, nediskriminatornega in konkurenčnega razpisa ter neodvisne ocene. Razpisi se izvedejo zaradi potrebe po ključnih zmogljivostih za izvajanje programa.

| 2. | Ključni partnerji in njihovi zadevni pridruženi člani se izberejo na podlagi javnega, nediskriminatornega in konkurenčnega razpisa ter neodvisne ocene. Razpisi se izvedejo zaradi potrebe po ključnih zmogljivostih za izvajanje programa. Objavijo se na spletni strani Skupnega podjetja Čisto nebo 2 ter sporočijo prek skupine predstavnikov držav in po drugih poteh, da se zagotovi čim večja udeležba. |
| --- | --- |

2.

Ključni partnerji in njihovi zadevni pridruženi člani se izberejo na podlagi javnega, nediskriminatornega in konkurenčnega razpisa ter neodvisne ocene. Razpisi se izvedejo zaradi potrebe po ključnih zmogljivostih za izvajanje programa. Objavijo se na spletni strani Skupnega podjetja Čisto nebo 2 ter sporočijo prek skupine predstavnikov držav in po drugih poteh, da se zagotovi čim večja udeležba.

| 3. | Vsak član lahko prekine članstvo v Skupnem podjetju Čisto nebo 2. Prekinitev članstva začne veljati in postane nepreklicna šest mesecev po uradni obvestitvi drugih članov. Od takrat je nekdanji član razrešen vseh obveznosti, razen tistih, ki jih je Skupno podjetje Čisto nebo 2 odobrilo ali so mu nastale pred prekinitvijo članstva. |
| --- | --- |

3.

Vsak član lahko prekine članstvo v Skupnem podjetju Čisto nebo 2. Prekinitev članstva začne veljati in postane nepreklicna šest mesecev po uradni obvestitvi drugih članov. Od takrat je nekdanji član razrešen vseh obveznosti, razen tistih, ki jih je Skupno podjetje Čisto nebo 2 odobrilo ali so mu nastale pred prekinitvijo članstva.

| 4. | Članstva v Skupnem podjetju Čisto nebo 2 ni dovoljeno prenesti na tretjo osebo brez predhodnega soglasja upravnega odbora. |
| --- | --- |

4.

Članstva v Skupnem podjetju Čisto nebo 2 ni dovoljeno prenesti na tretjo osebo brez predhodnega soglasja upravnega odbora.

| 5. | Skupno podjetje Čisto nebo 2 takoj po spremembi članstva v skladu s tem členom na svoji spletni strani objavi posodobljen seznam svojih članov in datum take spremembe. |
| --- | --- |

5.

Skupno podjetje Čisto nebo 2 takoj po spremembi članstva v skladu s tem členom na svoji spletni strani objavi posodobljen seznam svojih članov in datum take spremembe.

| 6. | Članstvo pridruženih članov samodejno preneha takoj, ko se končajo ukrepi, začeti na podlagi Uredbe (ES) št. 71/2008, v katere so vključeni, najpozneje pa 31. decembra 2017. |
| --- | --- |

6.

Članstvo pridruženih članov samodejno preneha takoj, ko se končajo ukrepi, začeti na podlagi Uredbe (ES) št. 71/2008, v katere so vključeni, najpozneje pa 31. decembra 2017.

Člen 5

Organi Skupnega podjetja Čisto nebo 2

| 1. | Organi Skupnega podjetja Čisto nebo 2 so:






  (a) | upravni odbor; |
| --- | --- | --- |

1.

Organi Skupnega podjetja Čisto nebo 2 so:

(a)

upravni odbor;

| (b) | izvršni direktor, |
| --- | --- |

(b)

izvršni direktor,

| (c) | usmerjevalni odbori; |
| --- | --- |

(c)

usmerjevalni odbori;

| (d) | znanstveni odbor; |
| --- | --- |

(d)

znanstveni odbor;

| (e) | skupina predstavnikov držav. |
| --- | --- |

(e)

skupina predstavnikov držav.

| 2. | Znanstveni odbor in skupina predstavnikov držav sta svetovalna organa Skupnega podjetja Čisto nebo 2. |
| --- | --- |

2.

Znanstveni odbor in skupina predstavnikov držav sta svetovalna organa Skupnega podjetja Čisto nebo 2.

Člen 6

Sestava upravnega odbora

Upravni odbor sestavljajo:

| (a) | predstavnik Komisije v imenu Unije; |
| --- | --- |

(a)

predstavnik Komisije v imenu Unije;

| (b) | predstavnik vsakega vodje; |
| --- | --- |

(b)

predstavnik vsakega vodje;

| (c) | en predstavnik ključnih partnerjev na ITD; |
| --- | --- |

(c)

en predstavnik ključnih partnerjev na ITD;

| (d) | en predstavnik pridruženih članov na ITD; |
| --- | --- |

(d)

en predstavnik pridruženih članov na ITD;

| (e) | en predstavnik ključnih partnerjev na IADP. |
| --- | --- |

(e)

en predstavnik ključnih partnerjev na IADP.

Člen 7

Delovanje upravnega odbora

| 1. | Unija ima 50 % glasovalnih pravic. Glasovalne pravice Unije so nedeljive. Vsi drugi predstavniki imajo enako število glasov. Predstavniki poskušajo po svojih najboljših močeh doseči soglasje. Če to ni doseženo, upravni odbor sprejema odločitve z vsaj 80-odstotno večino vseh glasov, vključno z glasovi tistih, ki so odsotni. |
| --- | --- |

1.

Unija ima 50 % glasovalnih pravic. Glasovalne pravice Unije so nedeljive. Vsi drugi predstavniki imajo enako število glasov. Predstavniki poskušajo po svojih najboljših močeh doseči soglasje. Če to ni doseženo, upravni odbor sprejema odločitve z vsaj 80-odstotno večino vseh glasov, vključno z glasovi tistih, ki so odsotni.

| 2. | Upravni odbor izvoli svojega predsednika za dve leti. |
| --- | --- |

2.

Upravni odbor izvoli svojega predsednika za dve leti.

| 3. | Upravni odbor se redno sestane vsaj dvakrat letno. Na zahtevo Komisije ali večine predstavnikov zasebnih članov ali na zahtevo predsednika se lahko sestane na izrednem sestanku. Sestanke upravnega odbora sklicuje njegov predsednik in običajno potekajo na sedežu Skupnega podjetja Čisto nebo 2.
  Izvršni direktor ima pravico sodelovati v razpravah, vendar nima glasovalne pravice.
  Predsednik ali podpredsednik skupine predstavnikov držav ima pravico, da se udeležuje sestankov upravnega odbora kot opazovalec in sodeluje v razpravah, nima pa glasovalne pravice.
  Predsednik znanstvenega odbora ima pravico, da se, kadar se razpravlja o vprašanjih v okviru njegovih nalog, udeležuje sestankov upravnega odbora kot opazovalec in sodeluje v razpravah, nima pa glasovalne pravice.
  Upravni odbor lahko povabi druge osebe, naj se udeležijo njegovih sestankov kot opazovalci, kar velja zlasti za predstavnike regionalnih organov v Uniji. |
| --- | --- |

3.

Upravni odbor se redno sestane vsaj dvakrat letno. Na zahtevo Komisije ali večine predstavnikov zasebnih članov ali na zahtevo predsednika se lahko sestane na izrednem sestanku. Sestanke upravnega odbora sklicuje njegov predsednik in običajno potekajo na sedežu Skupnega podjetja Čisto nebo 2.

Izvršni direktor ima pravico sodelovati v razpravah, vendar nima glasovalne pravice.

Predsednik ali podpredsednik skupine predstavnikov držav ima pravico, da se udeležuje sestankov upravnega odbora kot opazovalec in sodeluje v razpravah, nima pa glasovalne pravice.

Predsednik znanstvenega odbora ima pravico, da se, kadar se razpravlja o vprašanjih v okviru njegovih nalog, udeležuje sestankov upravnega odbora kot opazovalec in sodeluje v razpravah, nima pa glasovalne pravice.

Upravni odbor lahko povabi druge osebe, naj se udeležijo njegovih sestankov kot opazovalci, kar velja zlasti za predstavnike regionalnih organov v Uniji.

| 4. | Predstavniki članov niso osebno odgovorni za ukrepe, ki so jih sprejeli v vlogi predstavnikov v upravnem odboru. |
| --- | --- |

4.

Predstavniki članov niso osebno odgovorni za ukrepe, ki so jih sprejeli v vlogi predstavnikov v upravnem odboru.

| 5. | Upravni odbor sprejme svoj poslovnik. |
| --- | --- |

5.

Upravni odbor sprejme svoj poslovnik.

| 6. | Upravni odbor po potrebi sprejme prehodne ukrepe. |
| --- | --- |

6.

Upravni odbor po potrebi sprejme prehodne ukrepe.

Člen 8

Naloge upravnega odbora

| 1. | Upravni odbor je v celoti odgovoren za strateško usmeritev in delovanje Skupnega podjetja Čisto nebo 2 ter nadzira njegove dejavnosti.
  Komisija si v okviru svoje vloge v upravnem odboru prizadeva za uskladitev dejavnosti Skupnega podjetja Čisto nebo 2 z ustreznimi dejavnostmi programa Obzorje 2020, da bi spodbudila sinergije pri opredeljevanju prednostnih nalog skupnih raziskav. |
| --- | --- |

1.

Upravni odbor je v celoti odgovoren za strateško usmeritev in delovanje Skupnega podjetja Čisto nebo 2 ter nadzira njegove dejavnosti.

Komisija si v okviru svoje vloge v upravnem odboru prizadeva za uskladitev dejavnosti Skupnega podjetja Čisto nebo 2 z ustreznimi dejavnostmi programa Obzorje 2020, da bi spodbudila sinergije pri opredeljevanju prednostnih nalog skupnih raziskav.

| 2. | Upravni odbor opravlja zlasti naslednje naloge:






  (a) | ocenjuje, sprejema ali zavrača prošnje za novo članstvo v skladu s členom 4 tega statuta; |
| --- | --- | --- |

2.

Upravni odbor opravlja zlasti naslednje naloge:

(a)

ocenjuje, sprejema ali zavrača prošnje za novo članstvo v skladu s členom 4 tega statuta;

| (b) | odloča o prekinitvi članstva v Skupnem podjetju Čisto nebo 2 v zvezi z vsakim članom, ki ne izpolnjuje obveznosti; |
| --- | --- |

(b)

odloča o prekinitvi članstva v Skupnem podjetju Čisto nebo 2 v zvezi z vsakim članom, ki ne izpolnjuje obveznosti;

| (c) | sprejme finančna pravila Skupnega podjetja Čisto nebo 2 v skladu s členom 5 te uredbe; |
| --- | --- |

(c)

sprejme finančna pravila Skupnega podjetja Čisto nebo 2 v skladu s členom 5 te uredbe;

| (d) | sprejme letni proračun Skupnega podjetja Čisto nebo 2, vključno z odgovarjajočim načrtom delovnih mest, v katerem sta navedeni število začasnih delovnih mest po funkcijskih skupinah in plačnih razredih ter število pogodbenih uslužbencev in napotenih nacionalnih strokovnjakov, izraženi v ekvivalentih polnega delovnega časa; |
| --- | --- |

(d)

sprejme letni proračun Skupnega podjetja Čisto nebo 2, vključno z odgovarjajočim načrtom delovnih mest, v katerem sta navedeni število začasnih delovnih mest po funkcijskih skupinah in plačnih razredih ter število pogodbenih uslužbencev in napotenih nacionalnih strokovnjakov, izraženi v ekvivalentih polnega delovnega časa;

| (e) | v zvezi z osebjem izvaja pooblastila organa za imenovanja v skladu s členom 6(2) te uredbe; |
| --- | --- |

(e)

v zvezi z osebjem izvaja pooblastila organa za imenovanja v skladu s členom 6(2) te uredbe;

| (f) | imenuje in razreši izvršnega direktorja, mu podaljša mandat in zagotavlja smernice ter spremlja njegovo delo; |
| --- | --- |

(f)

imenuje in razreši izvršnega direktorja, mu podaljša mandat in zagotavlja smernice ter spremlja njegovo delo;

| (g) | na podlagi priporočila izvršnega direktorja odobri organizacijsko strukturo programske pisarne; |
| --- | --- |

(g)

na podlagi priporočila izvršnega direktorja odobri organizacijsko strukturo programske pisarne;

| (h) | po posvetovanju z znanstvenim odborom in skupino predstavnikov držav sprejme delovni načrt in ustrezne ocene odhodkov, kot jih predlaga izvršni direktor; |
| --- | --- |

(h)

po posvetovanju z znanstvenim odborom in skupino predstavnikov držav sprejme delovni načrt in ustrezne ocene odhodkov, kot jih predlaga izvršni direktor;

| (i) | odobri načrt dodatnih dejavnosti iz točke (b) člena 4(2) te uredbe na podlagi predloga zasebnih članov in po potrebi po posvetovanju z ad hoc svetovalno skupino; |
| --- | --- |

(i)

odobri načrt dodatnih dejavnosti iz točke (b) člena 4(2) te uredbe na podlagi predloga zasebnih članov in po potrebi po posvetovanju z ad hoc svetovalno skupino;

| (j) | prejema in daje mnenja o izjavi iz člena 4(3) te uredbe; |
| --- | --- |

(j)

prejema in daje mnenja o izjavi iz člena 4(3) te uredbe;

| (k) | odobri letno poročilo o dejavnostih, vključno z ustreznimi odhodki; |
| --- | --- |

(k)

odobri letno poročilo o dejavnostih, vključno z ustreznimi odhodki;

| (l) | poskrbi, kot je ustrezno, za vzpostavitev zmožnosti za notranjo revizijo Skupnega podjetja Čisto nebo 2; |
| --- | --- |

(l)

poskrbi, kot je ustrezno, za vzpostavitev zmožnosti za notranjo revizijo Skupnega podjetja Čisto nebo 2;

| (m) | zagotovi postopke za odprte in pregledne razpise ter odobri razpise in po potrebi z njimi povezana pravila za postopke oddaje ponudb, vrednotenja, izbire, oddaje naročil in revizije; |
| --- | --- |

(m)

zagotovi postopke za odprte in pregledne razpise ter odobri razpise in po potrebi z njimi povezana pravila za postopke oddaje ponudb, vrednotenja, izbire, oddaje naročil in revizije;

| (n) | na podlagi prednostnega seznama, ki ga je pripravila skupina neodvisnih strokovnjakov, odobri seznam predlogov in ponudb, izbranih za financiranje; |
| --- | --- |

(n)

na podlagi prednostnega seznama, ki ga je pripravila skupina neodvisnih strokovnjakov, odobri seznam predlogov in ponudb, izbranih za financiranje;

| (o) | na podlagi priporočila izvršnega direktorja določi politiko komuniciranja Skupnega podjetja Čisto nebo 2; |
| --- | --- |

(o)

na podlagi priporočila izvršnega direktorja določi politiko komuniciranja Skupnega podjetja Čisto nebo 2;

| (p) | po potrebi določi izvedbena pravila h Kadrovskim predpisom in Pogojem za zaposlitev v skladu s členom 6(3) te uredbe; |
| --- | --- |

(p)

po potrebi določi izvedbena pravila h Kadrovskim predpisom in Pogojem za zaposlitev v skladu s členom 6(3) te uredbe;

| (q) | po potrebi določi pravila o napotitvi nacionalnih strokovnjakov v Skupno podjetje Čisto nebo 2 in uporabi pripravnikov v skladu s členom 7 te uredbe; |
| --- | --- |

(q)

po potrebi določi pravila o napotitvi nacionalnih strokovnjakov v Skupno podjetje Čisto nebo 2 in uporabi pripravnikov v skladu s členom 7 te uredbe;

| (r) | po potrebi ustanavlja svetovalne skupine poleg organov Skupnega podjetja Čisto nebo 2; |
| --- | --- |

(r)

po potrebi ustanavlja svetovalne skupine poleg organov Skupnega podjetja Čisto nebo 2;

| (s) | po potrebi Komisiji predloži zahtevo za spremembo te uredbe, ki jo predlaga član Skupnega podjetja Čisto nebo 2; |
| --- | --- |

(s)

po potrebi Komisiji predloži zahtevo za spremembo te uredbe, ki jo predlaga član Skupnega podjetja Čisto nebo 2;

| (t) | je odgovoren za vse naloge, ki niso posebej dodeljene kateremu od organov Skupnega podjetja Čisto nebo 2; take naloge lahko dodeli kateremu koli od organov. |
| --- | --- |

(t)

je odgovoren za vse naloge, ki niso posebej dodeljene kateremu od organov Skupnega podjetja Čisto nebo 2; take naloge lahko dodeli kateremu koli od organov.

Člen 9

Imenovanje, razrešitev ali podaljšanje mandata izvršnega direktorja

| 1. | Izvršnega direktorja imenuje upravni odbor s seznama kandidatov, ki jih predlaga Komisija, po javnem in preglednem izbirnem postopku. Komisija v izbirni postopek vključi zasebne člane, kadar je to primerno.
  Ustrezna zastopanost zasebnih članov se zagotovi v fazi predizbora v izbirnem postopku. V ta namen zasebni člani soglasno imenujejo predstavnika in opazovalca v imenu upravnega odbora. |
| --- | --- |

1.

Izvršnega direktorja imenuje upravni odbor s seznama kandidatov, ki jih predlaga Komisija, po javnem in preglednem izbirnem postopku. Komisija v izbirni postopek vključi zasebne člane, kadar je to primerno.

Ustrezna zastopanost zasebnih članov se zagotovi v fazi predizbora v izbirnem postopku. V ta namen zasebni člani soglasno imenujejo predstavnika in opazovalca v imenu upravnega odbora.

| 2. | Izvršni direktor je član osebja in je zaposlen kot začasni uslužbenec Skupnega podjetja Čisto nebo 2 na podlagi točke (a) člena 2 Pogojev za zaposlitev.
  Skupno podjetje Čisto nebo 2 za sklenitev pogodbe z izvršnim direktorjem zastopa predsednik upravnega odbora. |
| --- | --- |

2.

Izvršni direktor je član osebja in je zaposlen kot začasni uslužbenec Skupnega podjetja Čisto nebo 2 na podlagi točke (a) člena 2 Pogojev za zaposlitev.

Skupno podjetje Čisto nebo 2 za sklenitev pogodbe z izvršnim direktorjem zastopa predsednik upravnega odbora.

| 3. | Mandat izvršnega direktorja traja tri leta. Ob koncu tega obdobja Komisija skupaj z zasebnimi člani, če je to primerno, oceni delo izvršnega direktorja ter prihodnje naloge in izzive Skupnega podjetja Čisto nebo 2. |
| --- | --- |

3.

Mandat izvršnega direktorja traja tri leta. Ob koncu tega obdobja Komisija skupaj z zasebnimi člani, če je to primerno, oceni delo izvršnega direktorja ter prihodnje naloge in izzive Skupnega podjetja Čisto nebo 2.

| 4. | Upravni odbor lahko na predlog Komisije, ki upošteva oceno iz odstavka 3, podaljša mandat izvršnega direktorja enkrat za obdobje največ pet let. |
| --- | --- |

4.

Upravni odbor lahko na predlog Komisije, ki upošteva oceno iz odstavka 3, podaljša mandat izvršnega direktorja enkrat za obdobje največ pet let.

| 5. | Izvršni direktor, čigar mandat je bil podaljšan, ne sme sodelovati v drugem izbirnem postopku za isto delovno mesto ob koncu celotnega obdobja. |
| --- | --- |

5.

Izvršni direktor, čigar mandat je bil podaljšan, ne sme sodelovati v drugem izbirnem postopku za isto delovno mesto ob koncu celotnega obdobja.

| 6. | Izvršni direktor je lahko razrešen s funkcije samo na podlagi odločitve upravnega odbora, ki ukrepa na predlog Komisije in zasebnih članov, če je to primerno. |
| --- | --- |

6.

Izvršni direktor je lahko razrešen s funkcije samo na podlagi odločitve upravnega odbora, ki ukrepa na predlog Komisije in zasebnih članov, če je to primerno.

Člen 10

Naloge izvršnega direktorja

| 1. | Izvršni direktor je glavni vodstveni delavec, ki je odgovoren za vsakodnevno vodenje Skupnega podjetja Čisto nebo 2 v skladu z odločitvami upravnega odbora. |
| --- | --- |

1.

Izvršni direktor je glavni vodstveni delavec, ki je odgovoren za vsakodnevno vodenje Skupnega podjetja Čisto nebo 2 v skladu z odločitvami upravnega odbora.

| 2. | Izvršni direktor je pravni zastopnik Skupnega podjetja Čisto nebo 2. Izvršni direktor odgovarja upravnemu odboru. |
| --- | --- |

2.

Izvršni direktor je pravni zastopnik Skupnega podjetja Čisto nebo 2. Izvršni direktor odgovarja upravnemu odboru.

| 3. | Izvršni direktor izvršuje proračun Skupnega podjetja Čisto nebo 2. |
| --- | --- |

3.

Izvršni direktor izvršuje proračun Skupnega podjetja Čisto nebo 2.

| 4. | Izvršni direktor neodvisno izvaja zlasti naslednje naloge:






  (a) | pripravi osnutek letnega proračuna, vključno z načrtom delovnih mest, v katerem sta navedeni število začasnih delovnih mest po plačnih razredih in funkcijskih skupinah ter število pogodbenih uslužbencev in napotenih nacionalnih strokovnjakov, izraženi v ekvivalentih polnega delovnega časa, in ga predloži upravnemu odboru v sprejetje; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvršni direktor neodvisno izvaja zlasti naslednje naloge:

(a)

pripravi osnutek letnega proračuna, vključno z načrtom delovnih mest, v katerem sta navedeni število začasnih delovnih mest po plačnih razredih in funkcijskih skupinah ter število pogodbenih uslužbencev in napotenih nacionalnih strokovnjakov, izraženi v ekvivalentih polnega delovnega časa, in ga predloži upravnemu odboru v sprejetje;

| (b) | pripravi delovni načrt in ustrezne ocene odhodkov ter jih predloži upravnemu odboru v sprejetje; |
| --- | --- |

(b)

pripravi delovni načrt in ustrezne ocene odhodkov ter jih predloži upravnemu odboru v sprejetje;

| (c) | upravnemu odboru predloži v mnenje letni zaključni račun; |
| --- | --- |

(c)

upravnemu odboru predloži v mnenje letni zaključni račun;

| (d) | pripravi letno poročilo o dejavnostih, vključno z informacijami o ustreznih odhodkih, in ga predloži upravnemu odboru v odobritev; |
| --- | --- |

(d)

pripravi letno poročilo o dejavnostih, vključno z informacijami o ustreznih odhodkih, in ga predloži upravnemu odboru v odobritev;

| (e) | rešuje spore v okviru ITD ali IADP ali prečnih dejavnosti na drugi stopnji; |
| --- | --- |

(e)

rešuje spore v okviru ITD ali IADP ali prečnih dejavnosti na drugi stopnji;

| (f) | rešuje spore v okviru ITD ali IADP ali prečnih dejavnosti na prvi stopnji; |
| --- | --- |

(f)

rešuje spore v okviru ITD ali IADP ali prečnih dejavnosti na prvi stopnji;

| (g) | nadzira razpise za zbiranje predlogov na podlagi vsebine in tem, ki jih predlaga ustrezni usmerjevalni odbor ITD/IADP, in v skladu s cilji programa ter upravnemu odboru v odobritev predloži seznam ukrepov, izbranih za financiranje; |
| --- | --- |

(g)

nadzira razpise za zbiranje predlogov na podlagi vsebine in tem, ki jih predlaga ustrezni usmerjevalni odbor ITD/IADP, in v skladu s cilji programa ter upravnemu odboru v odobritev predloži seznam ukrepov, izbranih za financiranje;

| (h) | redno obvešča skupino predstavnikov držav in znanstveni odbor o vseh zadevah, ki so pomembne za njuno svetovalno vlogo; |
| --- | --- |

(h)

redno obvešča skupino predstavnikov držav in znanstveni odbor o vseh zadevah, ki so pomembne za njuno svetovalno vlogo;

| (i) | podpisuje posamezne sporazume in sklepe; |
| --- | --- |

(i)

podpisuje posamezne sporazume in sklepe;

| (j) | podpisuje pogodbe o javnih naročilih; |
| --- | --- |

(j)

podpisuje pogodbe o javnih naročilih;

| (k) | izvaja politiko komuniciranja Skupnega podjetja Čisto nebo 2; |
| --- | --- |

(k)

izvaja politiko komuniciranja Skupnega podjetja Čisto nebo 2;

| (l) | organizira, usmerja in nadzira dejavnosti in osebje Skupnega podjetja Čisto nebo 2 v okviru omejitev prenosa pooblastil s strani upravnega odbora, kot je določeno v členu 6(2) te uredbe; |
| --- | --- |

(l)

organizira, usmerja in nadzira dejavnosti in osebje Skupnega podjetja Čisto nebo 2 v okviru omejitev prenosa pooblastil s strani upravnega odbora, kot je določeno v členu 6(2) te uredbe;

| (m) | vzpostavi in zagotavlja delovanje uspešnega in učinkovitega sistema notranje kontrole ter o kakršni koli pomembni spremembi tega sistema poroča upravnemu odboru; |
| --- | --- |

(m)

vzpostavi in zagotavlja delovanje uspešnega in učinkovitega sistema notranje kontrole ter o kakršni koli pomembni spremembi tega sistema poroča upravnemu odboru;

| (n) | zagotavlja izvajanje ocene tveganja in obvladovanja tveganja; |
| --- | --- |

(n)

zagotavlja izvajanje ocene tveganja in obvladovanja tveganja;

| (o) | sprejema druge ukrepe, potrebne za oceno napredka Skupnega podjetja Čisto nebo 2 pri doseganju njegovih ciljev; |
| --- | --- |

(o)

sprejema druge ukrepe, potrebne za oceno napredka Skupnega podjetja Čisto nebo 2 pri doseganju njegovih ciljev;

| (p) | opravlja druge naloge, ki mu jih zaupa ali za katere ga pooblasti upravni odbor; |
| --- | --- |

(p)

opravlja druge naloge, ki mu jih zaupa ali za katere ga pooblasti upravni odbor;

| (q) | zagotavlja usklajevanje med različnimi ITD, IADP in prečnimi dejavnostmi ter sprejema ustrezne ukrepe za upravljanje povezovanja, preprečevanje neustreznih prekrivanj med projekti in spodbujanje sinergij med ITD, IADP in prečnimi dejavnostmi; |
| --- | --- |

(q)

zagotavlja usklajevanje med različnimi ITD, IADP in prečnimi dejavnostmi ter sprejema ustrezne ukrepe za upravljanje povezovanja, preprečevanje neustreznih prekrivanj med projekti in spodbujanje sinergij med ITD, IADP in prečnimi dejavnostmi;

| (r) | upravnemu odboru predlaga prilagoditve tehnične vsebine in razporeditve proračunskih sredstev med ITD, IADP in prečnimi dejavnostmi; |
| --- | --- |

(r)

upravnemu odboru predlaga prilagoditve tehnične vsebine in razporeditve proračunskih sredstev med ITD, IADP in prečnimi dejavnostmi;

| (s) | zagotavlja učinkovito komuniciranje med ocenjevalcem tehnologije, IADP in ITD ter zagotavlja upoštevanje rokov za prenos potrebnih podatkov ocenjevalcu tehnologije; |
| --- | --- |

(s)

zagotavlja učinkovito komuniciranje med ocenjevalcem tehnologije, IADP in ITD ter zagotavlja upoštevanje rokov za prenos potrebnih podatkov ocenjevalcu tehnologije;

| (t) | predseduje upravnemu organu ocenjevalca tehnologije ter zagotavlja, da so sprejeti vsi potrebni ukrepi, s katerimi se ocenjevalcu tehnologije omogoči izvajanje nalog, opisanih v členu 12 tega statuta; |
| --- | --- |

(t)

predseduje upravnemu organu ocenjevalca tehnologije ter zagotavlja, da so sprejeti vsi potrebni ukrepi, s katerimi se ocenjevalcu tehnologije omogoči izvajanje nalog, opisanih v členu 12 tega statuta;

| (u) | zagotavlja, da so načrtovani cilji in časovni načrti izpolnjeni, usklajuje dejavnosti ITD in IADP, izvaja nadaljnje ukrepe v zvezi z njimi ter predlaga ustrezen razvoj ciljev in z njimi povezanega časovnega načrta; |
| --- | --- |

(u)

zagotavlja, da so načrtovani cilji in časovni načrti izpolnjeni, usklajuje dejavnosti ITD in IADP, izvaja nadaljnje ukrepe v zvezi z njimi ter predlaga ustrezen razvoj ciljev in z njimi povezanega časovnega načrta;

| (v) | spremlja napredek ITD in IADP pri doseganju ciljev, zlasti na podlagi ocen ocenjevalca tehnologije; |
| --- | --- |

(v)

spremlja napredek ITD in IADP pri doseganju ciljev, zlasti na podlagi ocen ocenjevalca tehnologije;

| (w) | odobri prenose proračunskih sredstev, ki so nižji od 10 % letnih dodelitev proračunskih sredstev, med ali znotraj ITD in IADP; |
| --- | --- |

(w)

odobri prenose proračunskih sredstev, ki so nižji od 10 % letnih dodelitev proračunskih sredstev, med ali znotraj ITD in IADP;

| (x) | organizira izmenjavo informacij s skupino predstavnikov držav. |
| --- | --- |

(x)

organizira izmenjavo informacij s skupino predstavnikov držav.

| 5. | Izvršni direktor ustanovi programsko pisarno, ki pod njegovo odgovornostjo izvaja vse podporne naloge, izhajajoče iz te uredbe. Sestavlja jo osebje Skupnega podjetja Čisto nebo 2, ki izvaja zlasti naslednje naloge:






  (a) | zagotavlja podporo pri vzpostavitvi in vodenju ustreznega računovodskega sistema v skladu s finančnimi pravili Skupnega podjetja Čisto nebo 2; |
| --- | --- | --- |

5.

Izvršni direktor ustanovi programsko pisarno, ki pod njegovo odgovornostjo izvaja vse podporne naloge, izhajajoče iz te uredbe. Sestavlja jo osebje Skupnega podjetja Čisto nebo 2, ki izvaja zlasti naslednje naloge:

(a)

zagotavlja podporo pri vzpostavitvi in vodenju ustreznega računovodskega sistema v skladu s finančnimi pravili Skupnega podjetja Čisto nebo 2;

| (b) | vodi razpise, kot je določeno v delovnem načrtu, in upravlja sporazume in sklepe, vključno z njihovim usklajevanjem; |
| --- | --- |

(b)

vodi razpise, kot je določeno v delovnem načrtu, in upravlja sporazume in sklepe, vključno z njihovim usklajevanjem;

| (c) | članom in drugim organom Skupnega podjetja Čisto nebo 2 zagotavlja vse informacije in podporo, ki jih potrebujejo za izvajanje svojih nalog in ki izpolnjujejo njihove posebne zahteve; |
| --- | --- |

(c)

članom in drugim organom Skupnega podjetja Čisto nebo 2 zagotavlja vse informacije in podporo, ki jih potrebujejo za izvajanje svojih nalog in ki izpolnjujejo njihove posebne zahteve;

| (d) | deluje kot sekretariat organov Skupnega podjetja Čisto nebo 2 in podpira katero koli svetovalno skupino, ki jo ustanovi upravni odbor. |
| --- | --- |

(d)

deluje kot sekretariat organov Skupnega podjetja Čisto nebo 2 in podpira katero koli svetovalno skupino, ki jo ustanovi upravni odbor.

Člen 11

Usmerjevalni odbori

| 1. | Usmerjevalni odbori se ustanovijo za naslednje ITD in IADP:






  (a) | IADP velikega potniškega zrakoplova; |
| --- | --- | --- |

1.

Usmerjevalni odbori se ustanovijo za naslednje ITD in IADP:

(a)

IADP velikega potniškega zrakoplova;

| (b) | IADP zrakoplova za regionalni zračni promet; |
| --- | --- |

(b)

IADP zrakoplova za regionalni zračni promet;

| (c) | IADP rotoplana; |
| --- | --- |

(c)

IADP rotoplana;

| (d) | ITD osnovne konstrukcije zrakoplovov; |
| --- | --- |

(d)

ITD osnovne konstrukcije zrakoplovov;

| (e) | ITD motorjev; |
| --- | --- |

(e)

ITD motorjev;

| (f) | ITD sistemov. |
| --- | --- |

(f)

ITD sistemov.

| 2. | Usmerjevalni odbori za naslednje ITD Skupnega podjetja Čisto nebo še naprej obstajajo in delujejo na podlagi veljavnih pravil (kar zadeva njihovo sestavo, sestanke, naloge in poslovnik), kot so opredeljena na podlagi Uredbe (ES) št. 71/2008, dokler se ukrepi, začeti na podlagi navedene uredbe, ne končajo:






  (a) | ITD inteligentnega zrakoplova z nepremičnimi krili; |
| --- | --- | --- |

2.

Usmerjevalni odbori za naslednje ITD Skupnega podjetja Čisto nebo še naprej obstajajo in delujejo na podlagi veljavnih pravil (kar zadeva njihovo sestavo, sestanke, naloge in poslovnik), kot so opredeljena na podlagi Uredbe (ES) št. 71/2008, dokler se ukrepi, začeti na podlagi navedene uredbe, ne končajo:

(a)

ITD inteligentnega zrakoplova z nepremičnimi krili;

| (b) | ITD okolju prijaznega zrakoplova za regionalni zračni promet; |
| --- | --- |

(b)

ITD okolju prijaznega zrakoplova za regionalni zračni promet;

| (c) | ITD okolju prijaznega rotoplana; |
| --- | --- |

(c)

ITD okolju prijaznega rotoplana;

| (d) | ITD sistemov za okolju prijazno delovanje; |
| --- | --- |

(d)

ITD sistemov za okolju prijazno delovanje;

| (e) | ITD trajnostnih in okolju prijaznih motorjev; |
| --- | --- |

(e)

ITD trajnostnih in okolju prijaznih motorjev;

| (f) | ITD okoljsko primerne zasnove. |
| --- | --- |

(f)

ITD okoljsko primerne zasnove.

| 3. | Vsak usmerjevalni odbor sestavljajo:






  (a) | predsednik – izkušen predstavnik vodij ITD ali IADP; |
| --- | --- | --- |

3.

Vsak usmerjevalni odbor sestavljajo:

(a)

predsednik – izkušen predstavnik vodij ITD ali IADP;

| (b) | po en predstavnik vsakega ključnega partnerja ITD ali IADP; sodelujejo lahko tudi predstavniki vodij drugih ITD ali IADP; |
| --- | --- |

(b)

po en predstavnik vsakega ključnega partnerja ITD ali IADP; sodelujejo lahko tudi predstavniki vodij drugih ITD ali IADP;

| (c) | eden ali več predstavnikov programske pisarne, kot jih določi izvršni direktor. |
| --- | --- |

(c)

eden ali več predstavnikov programske pisarne, kot jih določi izvršni direktor.

| 4. | Vsak usmerjevalni odbor se sestane vsaj vsake tri mesece. Izredni sestanki se skličejo na zahtevo predsednika ali izvršnega direktorja.
  Predstavnik Komisije lahko sodeluje kot opazovalec.
  K udeležbi so lahko povabljeni tudi zasebni člani, ki jih zanimajo rezultati ITD ali IADP. |
| --- | --- |

4.

Vsak usmerjevalni odbor se sestane vsaj vsake tri mesece. Izredni sestanki se skličejo na zahtevo predsednika ali izvršnega direktorja.

Predstavnik Komisije lahko sodeluje kot opazovalec.

K udeležbi so lahko povabljeni tudi zasebni člani, ki jih zanimajo rezultati ITD ali IADP.

| 5. | Vsak usmerjevalni odbor je odgovoren za:






  (a) | usmerjanje in spremljanje tehničnih funkcij svojega ITD ali IADP ter odločanje v imenu Skupnega podjetja Čisto nebo 2 o tehničnih zadevah posameznega ITD ali IADP v skladu s sporazumi ali sklepi o dodelitvi nepovratnih sredstev; |
| --- | --- | --- |

5.

Vsak usmerjevalni odbor je odgovoren za:

(a)

usmerjanje in spremljanje tehničnih funkcij svojega ITD ali IADP ter odločanje v imenu Skupnega podjetja Čisto nebo 2 o tehničnih zadevah posameznega ITD ali IADP v skladu s sporazumi ali sklepi o dodelitvi nepovratnih sredstev;

| (b) | poročanje izvršnemu direktorju na podlagi kazalnikov poročanja, ki jih opredeli Skupno podjetje Čisto nebo 2; |
| --- | --- |

(b)

poročanje izvršnemu direktorju na podlagi kazalnikov poročanja, ki jih opredeli Skupno podjetje Čisto nebo 2;

| (c) | zagotavljanje vseh potrebnih podatkov ocenjevalcu tehnologije v obliki, ki se določi v dogovoru z ocenjevalcem tehnologije, na podlagi pogojev mandata, ki mu ga je za njegovo oceno podelil upravni odbor; |
| --- | --- |

(c)

zagotavljanje vseh potrebnih podatkov ocenjevalcu tehnologije v obliki, ki se določi v dogovoru z ocenjevalcem tehnologije, na podlagi pogojev mandata, ki mu ga je za njegovo oceno podelil upravni odbor;

| (d) | pripravo podrobnih letnih izvedbenih načrtov za ITD ali IADP v skladu z delovnim načrtom; |
| --- | --- |

(d)

pripravo podrobnih letnih izvedbenih načrtov za ITD ali IADP v skladu z delovnim načrtom;

| (e) | predlaganje vsebine razpisov za zbiranje predlogov; |
| --- | --- |

(e)

predlaganje vsebine razpisov za zbiranje predlogov;

| (f) | svetovanje glede vsebine javnih razpisov, ki jih objavi Skupno podjetje, v povezavi in s sodelovanjem z zadevnimi člani; |
| --- | --- |

(f)

svetovanje glede vsebine javnih razpisov, ki jih objavi Skupno podjetje, v povezavi in s sodelovanjem z zadevnimi člani;

| (g) | uvedbo sistema kroženja za predstavnike ključnih partnerjev v upravnem odboru. O tej zadevi odločajo samo predstavniki ključnih partnerjev. Predstavniki vodij nimajo pravice glasovanja; |
| --- | --- |

(g)

uvedbo sistema kroženja za predstavnike ključnih partnerjev v upravnem odboru. O tej zadevi odločajo samo predstavniki ključnih partnerjev. Predstavniki vodij nimajo pravice glasovanja;

| (h) | reševanje sporov v okviru ITD ali IADP; |
| --- | --- |

(h)

reševanje sporov v okviru ITD ali IADP;

| (i) | predlaganje sprememb dodelitve proračunskih sredstev v okviru svojega ITD ali IADP izvršnemu direktorju. |
| --- | --- |

(i)

predlaganje sprememb dodelitve proračunskih sredstev v okviru svojega ITD ali IADP izvršnemu direktorju.

| 6. | Vsak usmerjevalni odbor sprejme svoj poslovnik, ki temelji na enotnem vzorcu za vse usmerjevalne odbore. |
| --- | --- |

6.

Vsak usmerjevalni odbor sprejme svoj poslovnik, ki temelji na enotnem vzorcu za vse usmerjevalne odbore.

Člen 12

Ocenjevalec tehnologije in druge prečne dejavnosti

| 1. | Neodvisni ocenjevalec tehnologije kot prečna dejavnost obstaja ves čas delovanja Skupnega podjetja Čisto nebo 2.
  Naloge ocenjevalca tehnologije so:






  (a) | spremljanje in ocenjevanje okoljskega in družbenega učinka tehnoloških rezultatov, izhajajočih iz posameznih ITD in IADP v okviru vseh dejavnosti Čistega neba, zlasti količinska opredelitev pričakovanih izboljšanj v zvezi s skupnimi emisijami hrupa, toplogrednih plinov in onesnaževal zraka iz sektorja zračnega prometa v prihodnjih scenarijih v primerjavi z osnovnim scenarijem; |
| --- | --- | --- |

1.

Neodvisni ocenjevalec tehnologije kot prečna dejavnost obstaja ves čas delovanja Skupnega podjetja Čisto nebo 2.

Naloge ocenjevalca tehnologije so:

(a)

spremljanje in ocenjevanje okoljskega in družbenega učinka tehnoloških rezultatov, izhajajočih iz posameznih ITD in IADP v okviru vseh dejavnosti Čistega neba, zlasti količinska opredelitev pričakovanih izboljšanj v zvezi s skupnimi emisijami hrupa, toplogrednih plinov in onesnaževal zraka iz sektorja zračnega prometa v prihodnjih scenarijih v primerjavi z osnovnim scenarijem;

| (b) | zagotavljanje povratnih informacij za ITD in IADP, da se omogoči optimizacija njihovega delovanja glede na njihove načrte in cilje; |
| --- | --- |

(b)

zagotavljanje povratnih informacij za ITD in IADP, da se omogoči optimizacija njihovega delovanja glede na njihove načrte in cilje;

| (c) | obveščanje upravnega odbora prek izvršnega direktorja o okoljskih in družbenih učinkih vseh dejavnosti Čistega neba, da lahko upravni odbor sprejme vse potrebne ukrepe za doseganje čim večjih koristi vseh programov Čistega neba glede na visoko zastavljene načrte in cilje zadevnih programov; |
| --- | --- |

(c)

obveščanje upravnega odbora prek izvršnega direktorja o okoljskih in družbenih učinkih vseh dejavnosti Čistega neba, da lahko upravni odbor sprejme vse potrebne ukrepe za doseganje čim večjih koristi vseh programov Čistega neba glede na visoko zastavljene načrte in cilje zadevnih programov;

| (d) | redno obveščanje izvršnega direktorja in drugih organov Skupnega podjetja prek članov o učinku tehnoloških rezultatov ITD in IADP. |
| --- | --- |

(d)

redno obveščanje izvršnega direktorja in drugih organov Skupnega podjetja prek članov o učinku tehnoloških rezultatov ITD in IADP.

| 2. | Upravnemu organu ocenjevalca tehnologije predseduje izvršni direktor. Njegovo sestavo in poslovnik sprejme upravni odbor na predlog izvršnega direktorja. |
| --- | --- |

2.

Upravnemu organu ocenjevalca tehnologije predseduje izvršni direktor. Njegovo sestavo in poslovnik sprejme upravni odbor na predlog izvršnega direktorja.

| 3. | Prečna dejavnost Eco-Design in prečna dejavnost malega zračnega prometa imata vsaka svoj usklajevalni odbor, ki je pristojen za usklajevanje njunih dejavnosti v sodelovanju z ITD in IADP. Usklajevalnemu odboru predseduje(-jo) ustrezni vodja(-e). Njegovo sestavo in poslovnik sprejme upravni odbor na predlog izvršnega direktorja. |
| --- | --- |

3.

Prečna dejavnost Eco-Design in prečna dejavnost malega zračnega prometa imata vsaka svoj usklajevalni odbor, ki je pristojen za usklajevanje njunih dejavnosti v sodelovanju z ITD in IADP. Usklajevalnemu odboru predseduje(-jo) ustrezni vodja(-e). Njegovo sestavo in poslovnik sprejme upravni odbor na predlog izvršnega direktorja.

Člen 13

Znanstveni odbor

| 1. | Znanstveni odbor sestavlja največ 12 članov. Izmed svojih članov izvoli predsednika. |
| --- | --- |

1.

Znanstveni odbor sestavlja največ 12 članov. Izmed svojih članov izvoli predsednika.

| 2. | Pri članstvu znanstvenega odbora so uravnoteženo zastopani svetovno priznani strokovnjaki iz akademskih krogov, industrije in regulatornih organov. Člani znanstvenega odbora skupaj razpolagajo s potrebnimi znanstvenimi kompetencami ter strokovnim znanjem in izkušnjami, ki pokrivajo tehnično področje, potrebno za oblikovanje znanstveno utemeljenih priporočil za Skupno podjetje Čisto nebo 2. |
| --- | --- |

2.

Pri članstvu znanstvenega odbora so uravnoteženo zastopani svetovno priznani strokovnjaki iz akademskih krogov, industrije in regulatornih organov. Člani znanstvenega odbora skupaj razpolagajo s potrebnimi znanstvenimi kompetencami ter strokovnim znanjem in izkušnjami, ki pokrivajo tehnično področje, potrebno za oblikovanje znanstveno utemeljenih priporočil za Skupno podjetje Čisto nebo 2.

| 3. | Upravni odbor določi merila in izbirni postopek za sestavo znanstvenega odbora ter imenuje njegove člane. Pri tem upošteva možne kandidate, ki jih predlaga skupina predstavnikov držav. |
| --- | --- |

3.

Upravni odbor določi merila in izbirni postopek za sestavo znanstvenega odbora ter imenuje njegove člane. Pri tem upošteva možne kandidate, ki jih predlaga skupina predstavnikov držav.

| 4. | Znanstveni odbor izvaja naslednje naloge:






  (a) | svetuje glede znanstvenih prednostnih nalog, ki jih je treba obravnavati v delovnih načrtih; |
| --- | --- | --- |

4.

Znanstveni odbor izvaja naslednje naloge:

(a)

svetuje glede znanstvenih prednostnih nalog, ki jih je treba obravnavati v delovnih načrtih;

| (b) | svetuje glede znanstvenih dosežkov, opisanih v letnem poročilu o dejavnostih. |
| --- | --- |

(b)

svetuje glede znanstvenih dosežkov, opisanih v letnem poročilu o dejavnostih.

| 5. | Znanstveni odbor se sestane najmanj dvakrat na leto. Sestanke sklicuje njegov predsednik. |
| --- | --- |

5.

Znanstveni odbor se sestane najmanj dvakrat na leto. Sestanke sklicuje njegov predsednik.

| 6. | V dogovoru s predsednikom lahko znanstveni odbor k udeležbi na sestankih povabi druge osebe. |
| --- | --- |

6.

V dogovoru s predsednikom lahko znanstveni odbor k udeležbi na sestankih povabi druge osebe.

| 7. | Znanstveni odbor sprejme svoj poslovnik. |
| --- | --- |

7.

Znanstveni odbor sprejme svoj poslovnik.

Člen 14

Skupina predstavnikov držav

| 1. | Skupino predstavnikov držav sestavlja po en predstavnik vsake države članice in vsake države, pridružene programu Obzorje 2020. Skupina med svojimi člani izvoli predsednika in podpredsednika. |
| --- | --- |

1.

Skupino predstavnikov držav sestavlja po en predstavnik vsake države članice in vsake države, pridružene programu Obzorje 2020. Skupina med svojimi člani izvoli predsednika in podpredsednika.

| 2. | Skupina predstavnikov držav se sestane najmanj dvakrat na leto. Sestanke sklicuje njegov predsednik. Udeležita se jih izvršni direktor in predsednik upravnega odbora ali njuna predstavnika.
  Predsednik skupine predstavnikov držav lahko k udeležbi na sestankih kot opazovalce povabi druge osebe, zlasti predstavnike regionalnih organov Unije in predstavnike združenj MSP. |
| --- | --- |

2.

Skupina predstavnikov držav se sestane najmanj dvakrat na leto. Sestanke sklicuje njegov predsednik. Udeležita se jih izvršni direktor in predsednik upravnega odbora ali njuna predstavnika.

Predsednik skupine predstavnikov držav lahko k udeležbi na sestankih kot opazovalce povabi druge osebe, zlasti predstavnike regionalnih organov Unije in predstavnike združenj MSP.

| 3. | Opravi se posvetovanje s skupino predstavnikov držav, ki zlasti preučuje informacije in zagotavlja mnenja o naslednjih zadevah:






  (a) | napredku pri programu Skupnega podjetja Čisto nebo 2 in doseganju njegovih ciljev; |
| --- | --- | --- |

3.

Opravi se posvetovanje s skupino predstavnikov držav, ki zlasti preučuje informacije in zagotavlja mnenja o naslednjih zadevah:

(a)

napredku pri programu Skupnega podjetja Čisto nebo 2 in doseganju njegovih ciljev;

| (b) | posodobitvah strateške usmeritve; |
| --- | --- |

(b)

posodobitvah strateške usmeritve;

| (c) | povezavah s programom Obzorje 2020; |
| --- | --- |

(c)

povezavah s programom Obzorje 2020;

| (d) | delovnih načrtih; |
| --- | --- |

(d)

delovnih načrtih;

| (e) | sodelovanju MSP. |
| --- | --- |

(e)

sodelovanju MSP.

| 4. | Skupina predstavnikov držav zagotavlja tudi informacije za Skupno podjetje Čisto nebo 2 in deluje kot povezava z njim v zvezi z naslednjimi zadevami:






  (a) | stanjem ustreznih nacionalnih ali regionalnih raziskovalnih in inovacijskih programov ter opredelitvijo morebitnih področij sodelovanja, vključno z uporabo aeronavtičnih tehnologij; |
| --- | --- | --- |

4.

Skupina predstavnikov držav zagotavlja tudi informacije za Skupno podjetje Čisto nebo 2 in deluje kot povezava z njim v zvezi z naslednjimi zadevami:

(a)

stanjem ustreznih nacionalnih ali regionalnih raziskovalnih in inovacijskih programov ter opredelitvijo morebitnih področij sodelovanja, vključno z uporabo aeronavtičnih tehnologij;

| (b) | posebnimi ukrepi, sprejetimi na nacionalni ali regionalni ravni v zvezi z dogodki za razširjanje ugotovitev, specializiranimi tehničnimi delavnicami in dejavnostmi komuniciranja. |
| --- | --- |

(b)

posebnimi ukrepi, sprejetimi na nacionalni ali regionalni ravni v zvezi z dogodki za razširjanje ugotovitev, specializiranimi tehničnimi delavnicami in dejavnostmi komuniciranja.

| 5. | Skupina predstavnikov držav lahko za upravni odbor na lastno pobudo pripravlja priporočila ali predloge o tehničnih, vodstvenih in finančnih zadevah ter letnih načrtih, zlasti če ti zadevajo nacionalne ali regionalne interese.
  Upravni odbor brez nepotrebnega odlašanja obvesti skupino predstavnikov držav o ukrepih, ki jih sprejme na podlagi takih priporočil ali predlogov, ali poda razloge, če teh ukrepov ne sprejme. |
| --- | --- |

5.

Skupina predstavnikov držav lahko za upravni odbor na lastno pobudo pripravlja priporočila ali predloge o tehničnih, vodstvenih in finančnih zadevah ter letnih načrtih, zlasti če ti zadevajo nacionalne ali regionalne interese.

Upravni odbor brez nepotrebnega odlašanja obvesti skupino predstavnikov držav o ukrepih, ki jih sprejme na podlagi takih priporočil ali predlogov, ali poda razloge, če teh ukrepov ne sprejme.

| 6. | Skupina predstavnikov držav redno prejema informacije, med drugim tudi o udeležbi pri ukrepih, ki jih financira Skupno podjetje Čisto nebo 2, o rezultatih izvajanja vsakega razpisa in projekta, medsebojnih dopolnjevanjih z drugimi zadevnimi programi Unije in izvrševanju proračuna Skupnega podjetja Čisto nebo 2. |
| --- | --- |

6.

Skupina predstavnikov držav redno prejema informacije, med drugim tudi o udeležbi pri ukrepih, ki jih financira Skupno podjetje Čisto nebo 2, o rezultatih izvajanja vsakega razpisa in projekta, medsebojnih dopolnjevanjih z drugimi zadevnimi programi Unije in izvrševanju proračuna Skupnega podjetja Čisto nebo 2.

| 7. | Skupina predstavnikov držav sprejme svoj poslovnik. |
| --- | --- |

7.

Skupina predstavnikov držav sprejme svoj poslovnik.

Člen 15

Viri financiranja

| 1. | Skupno podjetje Čisto nebo 2 skupaj financirajo Unija in zasebni člani ter njihovi pridruženi subjekti s finančnimi prispevki, ki se plačujejo v obrokih, in prispevki, sestavljenimi iz stroškov, ki jih imajo pri izvajanju posrednih ukrepov in jih Skupno podjetje Čisto nebo 2 ne povrne. |
| --- | --- |

1.

Skupno podjetje Čisto nebo 2 skupaj financirajo Unija in zasebni člani ter njihovi pridruženi subjekti s finančnimi prispevki, ki se plačujejo v obrokih, in prispevki, sestavljenimi iz stroškov, ki jih imajo pri izvajanju posrednih ukrepov in jih Skupno podjetje Čisto nebo 2 ne povrne.

| 2. | Upravni stroški Skupnega podjetja Čisto nebo 2 ne presegajo 78 000 000 EUR in se krijejo s finančnimi prispevki, ki so na letni ravni enakovredno razdeljeni med Unijo in zasebnimi člani Skupnega podjetja Čisto nebo 2. Če se del prispevka za upravne stroške ne porabi, se lahko uporabi za kritje stroškov poslovanja Skupnega podjetja Čisto nebo 2. |
| --- | --- |

2.

Upravni stroški Skupnega podjetja Čisto nebo 2 ne presegajo 78 000 000 EUR in se krijejo s finančnimi prispevki, ki so na letni ravni enakovredno razdeljeni med Unijo in zasebnimi člani Skupnega podjetja Čisto nebo 2. Če se del prispevka za upravne stroške ne porabi, se lahko uporabi za kritje stroškov poslovanja Skupnega podjetja Čisto nebo 2.

| 3. | Stroški poslovanja Skupnega podjetja Čisto nebo 2 se krijejo s:






  (a) | finančnim prispevkom Unije; |
| --- | --- | --- |

3.

Stroški poslovanja Skupnega podjetja Čisto nebo 2 se krijejo s:

(a)

finančnim prispevkom Unije;

| (b) | stvarnimi prispevki vodij in ključnih partnerjev ter njihovih pridruženih subjektov, sestavljenimi iz stroškov, ki jih imajo pri izvajanju posrednih ukrepov, v kar niso vključeni prispevek Skupnega podjetja Čisto nebo 2 in drugi prispevki Unije k navedenim stroškom. |
| --- | --- |

(b)

stvarnimi prispevki vodij in ključnih partnerjev ter njihovih pridruženih subjektov, sestavljenimi iz stroškov, ki jih imajo pri izvajanju posrednih ukrepov, v kar niso vključeni prispevek Skupnega podjetja Čisto nebo 2 in drugi prispevki Unije k navedenim stroškom.

| 4. | Sredstva Skupnega podjetja Čisto nebo 2, vključena v njegov proračun, so sestavljena iz naslednjih prispevkov:






  (a) | finančnih prispevkov članov k upravnim stroškom; |
| --- | --- | --- |

4.

Sredstva Skupnega podjetja Čisto nebo 2, vključena v njegov proračun, so sestavljena iz naslednjih prispevkov:

(a)

finančnih prispevkov članov k upravnim stroškom;

| (b) | finančnega prispevka Unije k stroškom poslovanja; |
| --- | --- |

(b)

finančnega prispevka Unije k stroškom poslovanja;

| (c) | prihodkov, ki jih ustvari Skupno podjetje Čisto nebo 2; |
| --- | --- |

(c)

prihodkov, ki jih ustvari Skupno podjetje Čisto nebo 2;

| (d) | drugih finančnih prispevkov, sredstev in prihodkov. |
| --- | --- |

(d)

drugih finančnih prispevkov, sredstev in prihodkov.

Obresti na prispevke, ki jih za Skupno podjetje Čisto nebo 2 plačajo njegovi člani, se štejejo za njegove prihodke.

| 5. | Vsi viri Skupnega podjetja Čisto nebo 2 in njegovih dejavnosti se namenijo uresničevanju ciljev iz člena 2 te uredbe. |
| --- | --- |

5.

Vsi viri Skupnega podjetja Čisto nebo 2 in njegovih dejavnosti se namenijo uresničevanju ciljev iz člena 2 te uredbe.

| 6. | Skupno podjetje Čisto nebo 2 ima v lasti vsa sredstva, ki jih ustvari ali so mu bila dodeljena za izpolnjevanje njegovih ciljev. |
| --- | --- |

6.

Skupno podjetje Čisto nebo 2 ima v lasti vsa sredstva, ki jih ustvari ali so mu bila dodeljena za izpolnjevanje njegovih ciljev.

| 7. | Prihodki, ki presegajo odhodke, se ne izplačajo članom Skupnega podjetja Čisto nebo 2, razen v primeru prenehanja delovanja Skupnega podjetja Čisto nebo 2. |
| --- | --- |

7.

Prihodki, ki presegajo odhodke, se ne izplačajo članom Skupnega podjetja Čisto nebo 2, razen v primeru prenehanja delovanja Skupnega podjetja Čisto nebo 2.

Člen 16

Dodelitev prispevka Unije

| 1. | Prispevek Unije za stroške poslovanja se dodeli na naslednji način:






  (a) | do 40 % skupnega financiranja Unije se dodeli vodjem in njihovim sodelujočim pridruženim članom; |
| --- | --- | --- |

1.

Prispevek Unije za stroške poslovanja se dodeli na naslednji način:

(a)

do 40 % skupnega financiranja Unije se dodeli vodjem in njihovim sodelujočim pridruženim članom;

| (b) | do 30 % skupnega financiranja Unije se dodeli ključnim partnerjem in njihovim sodelujočim pridruženim članom; |
| --- | --- |

(b)

do 30 % skupnega financiranja Unije se dodeli ključnim partnerjem in njihovim sodelujočim pridruženim članom;

| (c) | vsaj 30 % skupnega financiranja Unije se dodeli na podlagi konkurenčnih razpisov za zbiranje predlogov in javnih razpisov. Posebej je treba paziti, da se zagotovi ustrezno sodelovanje MSP. |
| --- | --- |

(c)

vsaj 30 % skupnega financiranja Unije se dodeli na podlagi konkurenčnih razpisov za zbiranje predlogov in javnih razpisov. Posebej je treba paziti, da se zagotovi ustrezno sodelovanje MSP.

| 2. | Sredstva na podlagi odstavka 1 se dodelijo po oceni predlogov, ki jo opravijo neodvisni strokovnjaki. |
| --- | --- |

2.

Sredstva na podlagi odstavka 1 se dodelijo po oceni predlogov, ki jo opravijo neodvisni strokovnjaki.

| 3. | Okvirna razčlenitev dodelitve prispevka Unije za ITD, IADP ali prečne dejavnosti je predstavljena v Prilogi III k tej uredbi. |
| --- | --- |

3.

Okvirna razčlenitev dodelitve prispevka Unije za ITD, IADP ali prečne dejavnosti je predstavljena v Prilogi III k tej uredbi.

Člen 17

Finančne obveznosti

| 1. | Finančne obveznosti Skupnega podjetja Čisto nebo 2 ne smejo biti višje od zneska finančnih sredstev, ki je na razpolago ali ki ga v njegov proračun dodelijo njegovi člani. |
| --- | --- |

1.

Finančne obveznosti Skupnega podjetja Čisto nebo 2 ne smejo biti višje od zneska finančnih sredstev, ki je na razpolago ali ki ga v njegov proračun dodelijo njegovi člani.

| 2. | Proračunske obveznosti se lahko razdelijo na letne obroke. Komisija in Skupno podjetje Čisto nebo 2 vsako leto dodelita letne obroke, pri čemer upoštevata napredek pri ukrepih, ki prejemajo finančno podporo, ocenjene potrebe in razpoložljiva proračunska sredstva.
  Okvirni časovni razpored za dodelitev posameznih letnih obrokov se sporoči zadevnim prejemnikom sredstev Unije. |
| --- | --- |

2.

Proračunske obveznosti se lahko razdelijo na letne obroke. Komisija in Skupno podjetje Čisto nebo 2 vsako leto dodelita letne obroke, pri čemer upoštevata napredek pri ukrepih, ki prejemajo finančno podporo, ocenjene potrebe in razpoložljiva proračunska sredstva.

Okvirni časovni razpored za dodelitev posameznih letnih obrokov se sporoči zadevnim prejemnikom sredstev Unije.

Člen 18

Proračunsko leto

Proračunsko leto traja od 1. januarja do 31. decembra.

Člen 19

Operativno in finančno načrtovanje

| 1. | Izvršni direktor upravnemu odboru v sprejetje predloži osnutek večletnega ali letnega delovnega načrta, ki vključuje podroben načrt raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti ter upravnih dejavnosti in ustrezne ocene odhodkov. Osnutek delovnega načrta vključuje tudi ocenjeno višino prispevkov, ki jih je treba zagotoviti v skladu s točko (b) člena 15(3) tega statuta. |
| --- | --- |

1.

Izvršni direktor upravnemu odboru v sprejetje predloži osnutek večletnega ali letnega delovnega načrta, ki vključuje podroben načrt raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti ter upravnih dejavnosti in ustrezne ocene odhodkov. Osnutek delovnega načrta vključuje tudi ocenjeno višino prispevkov, ki jih je treba zagotoviti v skladu s točko (b) člena 15(3) tega statuta.

| 2. | Delovni načrt se sprejme do konca leta pred letom njegovega izvajanja. Delovni načrt je javno dostopen. |
| --- | --- |

2.

Delovni načrt se sprejme do konca leta pred letom njegovega izvajanja. Delovni načrt je javno dostopen.

| 3. | Izvršni direktor pripravi osnutek letnega proračuna za naslednje leto in ga predloži upravnemu odboru v sprejetje. |
| --- | --- |

3.

Izvršni direktor pripravi osnutek letnega proračuna za naslednje leto in ga predloži upravnemu odboru v sprejetje.

| 4. | Letni proračun za posamezno leto sprejme upravni odbor do konca predhodnega leta. |
| --- | --- |

4.

Letni proračun za posamezno leto sprejme upravni odbor do konca predhodnega leta.

| 5. | Letni proračun se prilagodi zaradi upoštevanja zneska finančnega prispevka Unije, kot je določen v proračunu Unije. |
| --- | --- |

5.

Letni proračun se prilagodi zaradi upoštevanja zneska finančnega prispevka Unije, kot je določen v proračunu Unije.

Člen 20

Operativno in finančno poročanje

| 1. | Izvršni direktor letno poroča upravnemu odboru o opravljanju nalog izvršnega direktorja v skladu s finančnimi pravili Skupnega podjetja Čisto nebo 2.
  Izvršni direktor v dveh mesecih po zaključku vsakega proračunskega leta upravnemu odboru v odobritev predloži letno poročilo o dejavnostih in napredku Skupnega podjetja Čisto nebo 2 v preteklem koledarskem letu, zlasti v zvezi z letnim delovnim načrtom za zadevno leto. Letno poročilo med drugim vsebuje informacije o naslednjih zadevah:






  (a) | raziskavah, inovacijah in drugih izvedenih ukrepih ter ustreznih odhodkih; |
| --- | --- | --- |

1.

Izvršni direktor letno poroča upravnemu odboru o opravljanju nalog izvršnega direktorja v skladu s finančnimi pravili Skupnega podjetja Čisto nebo 2.

Izvršni direktor v dveh mesecih po zaključku vsakega proračunskega leta upravnemu odboru v odobritev predloži letno poročilo o dejavnostih in napredku Skupnega podjetja Čisto nebo 2 v preteklem koledarskem letu, zlasti v zvezi z letnim delovnim načrtom za zadevno leto. Letno poročilo med drugim vsebuje informacije o naslednjih zadevah:

(a)

raziskavah, inovacijah in drugih izvedenih ukrepih ter ustreznih odhodkih;

| (b) | predloženih ukrepih, vključno z razčlenitvijo po vrsti udeležencev, vključno z MSP, in po državah; |
| --- | --- |

(b)

predloženih ukrepih, vključno z razčlenitvijo po vrsti udeležencev, vključno z MSP, in po državah;

| (c) | ukrepih, izbranih za financiranje, vključno z razčlenitvijo po vrsti udeležencev, vključno z MSP, in po državah ter z navedbo prispevka Skupnega podjetja Čisto nebo 2 za posamezne udeležence in ukrepe. |
| --- | --- |

(c)

ukrepih, izbranih za financiranje, vključno z razčlenitvijo po vrsti udeležencev, vključno z MSP, in po državah ter z navedbo prispevka Skupnega podjetja Čisto nebo 2 za posamezne udeležence in ukrepe.

| 2. | Letno poročilo o dejavnostih se po odobritvi upravnega odbora objavi. |
| --- | --- |

2.

Letno poročilo o dejavnostih se po odobritvi upravnega odbora objavi.

| 3. | Računovodja Skupnega podjetja Čisto nebo 2 do 1. marca naslednjega proračunskega leta računovodji Komisije in Računskemu sodišču pošlje začasni zaključni račun.
  Skupno podjetje Čisto nebo 2 do 31. marca naslednjega proračunskega leta Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču pošlje poročilo o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju.
  Po prejemu opažanj Računskega sodišča o začasnem zaključnem računu Skupnega podjetja Čisto nebo 2 v skladu s členom 148 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 računovodja Skupnega podjetja Čisto nebo 2 pripravi končni zaključni račun Skupnega podjetja Čisto nebo 2, izvršni direktor pa ga predloži upravnemu odboru v mnenje.
  Upravni odbor da mnenje o končnem zaključnem računu Skupnega podjetja Čisto nebo 2.
  Izvršni direktor do 1. julija naslednjega proračunskega leta pošlje končni zaključni račun in mnenje upravnega odbora Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču.
  Končni zaključni račun se objavi v Uradnem listu Evropske unije do 15. novembra naslednjega proračunskega leta.
  Izvršni direktor poda Računskemu sodišču odgovor na opažanja v letnem poročilu do 30. septembra. Izvršni direktor ta odgovor predloži tudi upravnemu odboru.
  Izvršni direktor predloži Evropskemu parlamentu na njegovo zahtevo vse potrebne informacije za nemoteno izvajanje postopka razrešnice za zadevno proračunsko leto v skladu s členom 165(3) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012. |
| --- | --- |

3.

Računovodja Skupnega podjetja Čisto nebo 2 do 1. marca naslednjega proračunskega leta računovodji Komisije in Računskemu sodišču pošlje začasni zaključni račun.

Skupno podjetje Čisto nebo 2 do 31. marca naslednjega proračunskega leta Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču pošlje poročilo o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju.

Po prejemu opažanj Računskega sodišča o začasnem zaključnem računu Skupnega podjetja Čisto nebo 2 v skladu s členom 148 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 računovodja Skupnega podjetja Čisto nebo 2 pripravi končni zaključni račun Skupnega podjetja Čisto nebo 2, izvršni direktor pa ga predloži upravnemu odboru v mnenje.

Upravni odbor da mnenje o končnem zaključnem računu Skupnega podjetja Čisto nebo 2.

Izvršni direktor do 1. julija naslednjega proračunskega leta pošlje končni zaključni račun in mnenje upravnega odbora Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču.

Končni zaključni račun se objavi v Uradnem listu Evropske unije do 15. novembra naslednjega proračunskega leta.

Izvršni direktor poda Računskemu sodišču odgovor na opažanja v letnem poročilu do 30. septembra. Izvršni direktor ta odgovor predloži tudi upravnemu odboru.

Izvršni direktor predloži Evropskemu parlamentu na njegovo zahtevo vse potrebne informacije za nemoteno izvajanje postopka razrešnice za zadevno proračunsko leto v skladu s členom 165(3) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012.

Člen 21

Notranja revizija

Notranji revizor Komisije ima v Skupnem podjetju Čisto nebo 2 enaka pooblastila, kot jih ima v zvezi s Komisijo.

Člen 22

Odgovornost članov in zavarovanje

| 1. | Finančna odgovornost članov za dolgove Skupnega podjetja Čisto nebo 2 je omejena na njihov že vplačani prispevke za upravne stroške. |
| --- | --- |

1.

Finančna odgovornost članov za dolgove Skupnega podjetja Čisto nebo 2 je omejena na njihov že vplačani prispevke za upravne stroške.

| 2. | Skupno podjetje Čisto nebo 2 sklene in vzdržuje ustrezno zavarovanje. |
| --- | --- |

2.

Skupno podjetje Čisto nebo 2 sklene in vzdržuje ustrezno zavarovanje.

Člen 23

Navzkrižje interesov

| 1. | Skupno podjetje Čisto nebo 2, njegovi organi in osebje se pri svojem delovanju izogibajo vsakršnemu navzkrižju interesov. |
| --- | --- |

1.

Skupno podjetje Čisto nebo 2, njegovi organi in osebje se pri svojem delovanju izogibajo vsakršnemu navzkrižju interesov.

| 2. | Upravni odbor sprejme pravila za preprečevanje in obvladovanje navzkrižij interesov, ki se uporabljajo za njegove člane, organe in osebje skupnega podjetja Čisto nebo 2. Ta pravila vključujejo določbo, s katero se prepreči navzkrižja interesov v zvezi s predstavniki članov v upravnem odboru. |
| --- | --- |

2.

Upravni odbor sprejme pravila za preprečevanje in obvladovanje navzkrižij interesov, ki se uporabljajo za njegove člane, organe in osebje skupnega podjetja Čisto nebo 2. Ta pravila vključujejo določbo, s katero se prepreči navzkrižja interesov v zvezi s predstavniki članov v upravnem odboru.

Člen 24

Prenehanje delovanja

| 1. | Skupno podjetje Čisto nebo 2 preneha delovati ob koncu obdobja, opredeljenega v členu 1 te uredbe. |
| --- | --- |

1.

Skupno podjetje Čisto nebo 2 preneha delovati ob koncu obdobja, opredeljenega v členu 1 te uredbe.

| 2. | Poleg odstavka 1 se postopek prenehanja delovanja samodejno začne, če Unija ali vsi zasebni člani izstopijo iz Skupnega podjetja Čisto nebo 2. |
| --- | --- |

2.

Poleg odstavka 1 se postopek prenehanja delovanja samodejno začne, če Unija ali vsi zasebni člani izstopijo iz Skupnega podjetja Čisto nebo 2.

| 3. | Za vodenje postopkov v zvezi s prenehanjem delovanja Skupnega podjetja Čisto nebo 2 upravni odbor imenuje enega ali več likvidacijskih upraviteljev, ki ravnajo v skladu z odločitvami upravnega odbora. |
| --- | --- |

3.

Za vodenje postopkov v zvezi s prenehanjem delovanja Skupnega podjetja Čisto nebo 2 upravni odbor imenuje enega ali več likvidacijskih upraviteljev, ki ravnajo v skladu z odločitvami upravnega odbora.

| 4. | Ko Skupno podjetje Čisto nebo 2 preneha delovati, se njegova sredstva uporabijo za kritje njegovih obveznosti in odhodkov, povezanih z njegovim prenehanjem delovanja. Morebitni presežki se porazdelijo med člane, ki so bili ob prenehanju delovanja udeleženi v Skupnem podjetju, sorazmerno z njihovim finančnim prispevkom k Skupnemu podjetju Čisto nebo 2. Vsi presežki, ki se dodelijo Uniji, se vrnejo v proračun Unije. |
| --- | --- |

4.

Ko Skupno podjetje Čisto nebo 2 preneha delovati, se njegova sredstva uporabijo za kritje njegovih obveznosti in odhodkov, povezanih z njegovim prenehanjem delovanja. Morebitni presežki se porazdelijo med člane, ki so bili ob prenehanju delovanja udeleženi v Skupnem podjetju, sorazmerno z njihovim finančnim prispevkom k Skupnemu podjetju Čisto nebo 2. Vsi presežki, ki se dodelijo Uniji, se vrnejo v proračun Unije.

| 5. | Vzpostavi se ad hoc postopek za zagotovitev ustreznega upravljanja vsakega sporazuma, ki ga je sklenilo Skupno podjetje Čisto nebo 2, ali sklepa, ki ga je sprejelo, ter vsake pogodbe o javnem naročilu za obdobje, daljše od obdobja trajanja Skupnega podjetja Čisto nebo 2 |
| --- | --- |

5.

Vzpostavi se ad hoc postopek za zagotovitev ustreznega upravljanja vsakega sporazuma, ki ga je sklenilo Skupno podjetje Čisto nebo 2, ali sklepa, ki ga je sprejelo, ter vsake pogodbe o javnem naročilu za obdobje, daljše od obdobja trajanja Skupnega podjetja Čisto nebo 2

---

(1)  Uredba Sveta (ES) št. 219/2007 z dne 27. februarja 2007 o ustanovitvi skupnega podjetja za razvoj nove generacije evropskega sistema upravljanja zračnega prometa (SESAR) (UL L 64, 2.3.2007, str. 1).

---

PRILOGA II

ZASEBNI ČLANI SKUPNEGA PODJETJA ČISTO NEBO 2

1.   VODJE:

| 1. | AgustaWestland SpA and AgustaWestland Limited |
| --- | --- |

1.

AgustaWestland SpA and AgustaWestland Limited

| 2. | Airbus SAS |
| --- | --- |

2.

Airbus SAS

| 3. | Alenia Aermacchi SpA |
| --- | --- |

3.

Alenia Aermacchi SpA

| 4. | Dassault Aviation SA |
| --- | --- |

4.

Dassault Aviation SA

| 5. | Deutsches Zentrum für Luft- und Raumfahrt (DLR) e.V. |
| --- | --- |

5.

Deutsches Zentrum für Luft- und Raumfahrt (DLR) e.V.

| 6. | EADS-CASA |
| --- | --- |

6.

EADS-CASA

| 7. | Airbus Helicopters SAS |
| --- | --- |

7.

Airbus Helicopters SAS

| 8. | Evektor |
| --- | --- |

8.

Evektor

| 9. | Fraunhofer Gesellschaft zur Förderung der angewandten Forschung e.V |
| --- | --- |

9.

Fraunhofer Gesellschaft zur Förderung der angewandten Forschung e.V

| 10. | Liebherr-Aerospace Lindenberg GmbH |
| --- | --- |

10.

Liebherr-Aerospace Lindenberg GmbH

| 11. | MTU Aero Engines AG |
| --- | --- |

11.

MTU Aero Engines AG

| 12. | Piaggio Aero Industries |
| --- | --- |

12.

Piaggio Aero Industries

| 13. | Rolls-Royce Plc. |
| --- | --- |

13.

Rolls-Royce Plc.

| 14. | SAAB AB |
| --- | --- |

14.

SAAB AB

| 15. | Safran SA |
| --- | --- |

15.

Safran SA

| 16. | Thales Avionics SAS |
| --- | --- |

16.

Thales Avionics SAS

2.   PRIDRUŽENI ČLANI

Seznam pridruženih članov Skupnega podjetja Čisto nebo na podlagi Uredbe (ES) št. 71/2008, ki so tudi člani Skupnega podjetja Čisto nebo 2 na podlagi te uredbe do dokončanja ukrepov, začetih na podlagi Uredbe (ES) št. 71/2008 (1).

| 1. | LMS International NV |
| --- | --- |

1.

LMS International NV

| 2. | Micromega Dynamics |
| --- | --- |

2.

Micromega Dynamics

| 3. | EPFL Ecole Polytechnique Lausanne |
| --- | --- |

3.

EPFL Ecole Polytechnique Lausanne

| 4. | ETH Zurich |
| --- | --- |

4.

ETH Zurich

| 5. | Huntsman Advanced Materials |
| --- | --- |

5.

Huntsman Advanced Materials

| 6. | RUAG Schweiz AG |
| --- | --- |

6.

RUAG Schweiz AG

| 7. | University of Applied Sciences NW Switzerland (FHNW) |
| --- | --- |

7.

University of Applied Sciences NW Switzerland (FHNW)

| 8. | DIEHL Aerospace |
| --- | --- |

8.

DIEHL Aerospace

| 9. | DLR |
| --- | --- |

9.

DLR

| 10. | EADS Deutschland GmbH |
| --- | --- |

10.

EADS Deutschland GmbH

| 11. | HADEG Recycling GmbH |
| --- | --- |

11.

HADEG Recycling GmbH

| 12. | MTU Aero Engines |
| --- | --- |

12.

MTU Aero Engines

| 13. | Aeronova Aerospace SAU |
| --- | --- |

13.

Aeronova Aerospace SAU

| 14. | Aeronova Engineering Solutions |
| --- | --- |

14.

Aeronova Engineering Solutions

| 15. | Aeronova Manufacturing Engineering |
| --- | --- |

15.

Aeronova Manufacturing Engineering

| 16. | ITP |
| --- | --- |

16.

ITP

| 17. | EADS France |
| --- | --- |

17.

EADS France

| 18. | ONERA |
| --- | --- |

18.

ONERA

| 19. | Zodiac ECE |
| --- | --- |

19.

Zodiac ECE

| 20. | Zodiac Intertechnique |
| --- | --- |

20.

Zodiac Intertechnique

| 21. | Zodiac Aerazur |
| --- | --- |

21.

Zodiac Aerazur

| 22. | HAI |
| --- | --- |

22.

HAI

| 23. | IAI |
| --- | --- |

23.

IAI

| 24. | Aerosoft |
| --- | --- |

24.

Aerosoft

| 25. | Avio |
| --- | --- |

25.

Avio

| 26. | CIRA |
| --- | --- |

26.

CIRA

| 27. | CSM |
| --- | --- |

27.

CSM

| 28. | DEMA |
| --- | --- |

28.

DEMA

| 29. | FOX BIT |
| --- | --- |

29.

FOX BIT

| 30. | IMAST |
| --- | --- |

30.

IMAST

| 31. | Piaggio Aero Industries |
| --- | --- |

31.

Piaggio Aero Industries

| 32. | Politecnico di Torino |
| --- | --- |

32.

Politecnico di Torino

| 33. | Università degli Studi Di Napoli „Federico II“ Polo delle Scienze e della Tecnologia |
| --- | --- |

33.

Università degli Studi Di Napoli „Federico II“ Polo delle Scienze e della Tecnologia

| 34. | Selex ES |
| --- | --- |

34.

Selex ES

| 35. | SICAMB SPA |
| --- | --- |

35.

SICAMB SPA

| 36. | Univesità di Bologna |
| --- | --- |

36.

Univesità di Bologna

| 37. | Università degli Studi di Pisa |
| --- | --- |

37.

Università degli Studi di Pisa

| 38. | ATR |
| --- | --- |

38.

ATR

| 39. | ELSIS |
| --- | --- |

39.

ELSIS

| 40. | University of Malta |
| --- | --- |

40.

University of Malta

| 41. | Aeronamic |
| --- | --- |

41.

Aeronamic

| 42. | Airborne Technology Centre |
| --- | --- |

42.

Airborne Technology Centre

| 43. | KIN Machinebouw B.V. |
| --- | --- |

43.

KIN Machinebouw B.V.

| 44. | Eurocarbon |
| --- | --- |

44.

Eurocarbon

| 45. | Fokker Aerostructures B.V. (2) |
| --- | --- |

45.

Fokker Aerostructures B.V. (2)

| 46. | Fokker Elmo |
| --- | --- |

46.

Fokker Elmo

| 47. | Green Systems for Aircraft Foundation (GSAF) |
| --- | --- |

47.

Green Systems for Aircraft Foundation (GSAF)

| 48. | Igor Stichting IGOR |
| --- | --- |

48.

Igor Stichting IGOR

| 49. | Microflown Technologies |
| --- | --- |

49.

Microflown Technologies

| 50. | NLR |
| --- | --- |

50.

NLR

| 51. | Stichting NL Cluster for ED |
| --- | --- |

51.

Stichting NL Cluster for ED

| 52. | Stichting NL Cluster for SFWA |
| --- | --- |

52.

Stichting NL Cluster for SFWA

| 53. | Sergem Engineering |
| --- | --- |

53.

Sergem Engineering

| 54. | GKN Aerospace Norway (3) |
| --- | --- |

54.

GKN Aerospace Norway (3)

| 55. | TU Delft |
| --- | --- |

55.

TU Delft

| 56. | Universiteit Twente |
| --- | --- |

56.

Universiteit Twente

| 57. | PZL – Świdnik |
| --- | --- |

57.

PZL – Świdnik

| 58. | Avioane Craiova |
| --- | --- |

58.

Avioane Craiova

| 59. | INCAS |
| --- | --- |

59.

INCAS

| 60. | Romaero |
| --- | --- |

60.

Romaero

| 61. | Straero |
| --- | --- |

61.

Straero

| 62. | GKN Aerospace Sweden AB (4) |
| --- | --- |

62.

GKN Aerospace Sweden AB (4)

| 63. | CYTEC (5) |
| --- | --- |

63.

CYTEC (5)

| 64. | Cranfield University |
| --- | --- |

64.

Cranfield University

| 65. | QinetiQ |
| --- | --- |

65.

QinetiQ

| 66. | University of Nottingham |
| --- | --- |

66.

University of Nottingham

---

(1)  Ta seznam temelji na Prilogi II k Uredbi (ES) št. 71/2008 in je posodobljen na podlagi veljavnih sporazumov o dodelitvi nepovratnih sredstev, ki jih je podpisalo Skupno podjetje Čisto nebo.

(2)  Prej Stork Aerospace.

(3)  Prej Volvo Aero Norge AS.

(4)  Prej Volvo Aero Corporation.

(5)  Prej UMECO Structural Materials (DERBY) Limited; prej Advanced Composites Group (ACG)

---

PRILOGA III

OKVIRNA DODELITEV PRISPEVKA UNIJE ZA ITD/IADP/PREČNE DEJAVNOSTI

| | 100 % |
| --- | --- |
| IADP |
| Veliki potniški zrakoplovi | 32 % |
| Zrakoplovi za regionalni zračni promet | 6 % |
| Rotoplani | 12 % |
| ITD |
| Osnovne konstrukcije zrakoplovov | 19 % |
| Motorji | 17 % |
| Sistemi | 14 % |
| Prečne dejavnosti |
| Ocenjevalec tehnologije | 1 % zgornjih vrednosti IADP/ITD |
| Prečna dejavnost Eco-DESIGN | 2 % zgornjih vrednosti IADP/ITD |
| Prečna dejavnost malega zračnega prometa | 4 % zgornjih vrednosti IADP/ITD |

100 %

IADP

Veliki potniški zrakoplovi

32 %

Zrakoplovi za regionalni zračni promet

6 %

Rotoplani

12 %

ITD

Osnovne konstrukcije zrakoplovov

19 %

Motorji

17 %

Sistemi

14 %

Prečne dejavnosti

Ocenjevalec tehnologije

1 % zgornjih vrednosti IADP/ITD

Prečna dejavnost Eco-DESIGN

2 % zgornjih vrednosti IADP/ITD

Prečna dejavnost malega zračnega prometa

4 % zgornjih vrednosti IADP/ITD

---

| 7.6.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 169/108 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 169/108

---

UREDBA SVETA (EU) št. 559/2014

z dne 6. maja 2014

o Skupnem podjetju za gorivne celice in vodik 2

(Besedilo velja za EGP)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 187 in prvega odstavka člena 188 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Javno-zasebna partnerstva v obliki skupnih tehnoloških pobud so bila prvotno določena v Sklepu št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in (2). |
| --- | --- |

(1)

Javno-zasebna partnerstva v obliki skupnih tehnoloških pobud so bila prvotno določena v Sklepu št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in (2).

| (2) | V Odločbi Sveta 2006/971/ES (3) z dne 19. decembra 2006 so opredeljena posebna javno-zasebna partnerstva, ki jih je treba podpreti, vključno z javno-zasebnim partnerstvom na posebnem področju skupne tehnološke pobude za gorivne celice in vodik. |
| --- | --- |

(2)

V Odločbi Sveta 2006/971/ES (3) z dne 19. decembra 2006 so opredeljena posebna javno-zasebna partnerstva, ki jih je treba podpreti, vključno z javno-zasebnim partnerstvom na posebnem področju skupne tehnološke pobude za gorivne celice in vodik.

| (3) | V strategiji Komisije z naslovom „Evropa 2020 Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (v nadaljnjem besedilu: Evropa 2020) je poudarjeno, da je treba razviti ugodne pogoje za naložbe v znanje in inovacije, da bi dosegli pametno, trajnostno in vključujočo rast v Uniji. Strategijo Evropa 2020 sta potrdila Evropski parlament in Svet. |
| --- | --- |

(3)

V strategiji Komisije z naslovom „Evropa 2020 Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (v nadaljnjem besedilu: Evropa 2020) je poudarjeno, da je treba razviti ugodne pogoje za naložbe v znanje in inovacije, da bi dosegli pametno, trajnostno in vključujočo rast v Uniji. Strategijo Evropa 2020 sta potrdila Evropski parlament in Svet.

| (4) | Cilj Uredbe (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4) (v nadaljnjem besedilu: Obzorje 2020) je doseči večji učinek na raziskave in inovacije z združevanjem sredstev Obzorje 2020 in sredstev zasebnega sektorja v okviru javno-zasebnih partnerstev na ključnih področjih, na katerih bi lahko raziskave in inovacije prispevale k obsežnejšim ciljem Unije na področju konkurenčnosti, privabile zasebne naložbe in pomagale pri spoprijemanju z družbenimi izzivi. Ta partnerstva bi morala temeljiti na dolgoročni zavezi, ki vključuje uravnotežen prispevek vseh partnerjev, nositi bi morala odgovornost za dosego svojih ciljev in biti usklajena s strateškimi cilji Unije na področju raziskav, razvoja in inovacij. Upravljanje in delovanje teh partnerstev bi moralo biti odprto, pregledno, učinkovito in uspešno, sodelovanje v njih pa bi morali omogočiti širokemu krogu zainteresiranih strani, dejavnih na posameznih področjih. V skladu z Uredbo (EU) št. 1291/2013 lahko Unija v navedenih javno-zasebnih partnerstvih sodeluje s finančnimi prispevki za skupna podjetja, ustanovljena na podlagi člena 187 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) v skladu s Sklepom št. 1982/2006/ES. |
| --- | --- |

(4)

Cilj Uredbe (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4) (v nadaljnjem besedilu: Obzorje 2020) je doseči večji učinek na raziskave in inovacije z združevanjem sredstev Obzorje 2020 in sredstev zasebnega sektorja v okviru javno-zasebnih partnerstev na ključnih področjih, na katerih bi lahko raziskave in inovacije prispevale k obsežnejšim ciljem Unije na področju konkurenčnosti, privabile zasebne naložbe in pomagale pri spoprijemanju z družbenimi izzivi. Ta partnerstva bi morala temeljiti na dolgoročni zavezi, ki vključuje uravnotežen prispevek vseh partnerjev, nositi bi morala odgovornost za dosego svojih ciljev in biti usklajena s strateškimi cilji Unije na področju raziskav, razvoja in inovacij. Upravljanje in delovanje teh partnerstev bi moralo biti odprto, pregledno, učinkovito in uspešno, sodelovanje v njih pa bi morali omogočiti širokemu krogu zainteresiranih strani, dejavnih na posameznih področjih. V skladu z Uredbo (EU) št. 1291/2013 lahko Unija v navedenih javno-zasebnih partnerstvih sodeluje s finančnimi prispevki za skupna podjetja, ustanovljena na podlagi člena 187 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) v skladu s Sklepom št. 1982/2006/ES.

| (5) | V skladu z Uredbo (EU) št. 1291/2013 in Sklepom Sveta 2013/743/EU (5) bi bilo treba skupnim podjetjem, ustanovljenim na podlagi Sklepa št. 1982/2006/ES, zagotoviti dodatno podporo pod pogoji iz Sklepa 2013/743/EU. |
| --- | --- |

(5)

V skladu z Uredbo (EU) št. 1291/2013 in Sklepom Sveta 2013/743/EU (5) bi bilo treba skupnim podjetjem, ustanovljenim na podlagi Sklepa št. 1982/2006/ES, zagotoviti dodatno podporo pod pogoji iz Sklepa 2013/743/EU.

| (6) | Skupno podjetje za gorivne celice in vodik, ustanovljeno z Uredbo Sveta (ES) št. 521/2008 (6), je dokazalo potencial vodika kot nosilca energije in gorivnih celic kot pretvornikov energije, pri utiranju poti za čiste sisteme, ki zmanjšujejo emisije, izboljšujejo zanesljivost oskrbe z energijo in spodbujajo gospodarstvo. Vmesna ocena Skupnega podjetja za gorivne celice in vodik iz sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru ter Odboru regij iz leta 2011 z naslovom: „Partnerstvo na področju raziskav in inovacij“ je pokazala, da je skupno podjetje delovalo kot platforma za oblikovanje močnega partnerstva, spodbujanje javnega in zasebnega financiranja ter močno vključenost industrije, zlasti malih in srednje velikih podjetij (MSP). V nove cilje je bilo v navedeno oceno vključeno tudi priporočilo o povečanju dejavnosti v zvezi s proizvodnjo, skladiščenjem in distribucijo vodika. Zato bi bilo treba področje raziskav skupnega podjetja še naprej podpirati s ciljem razvijanja portfelja čistih, učinkovitih in cenovno dostopnih rešitev do točke uvedbe na trg. |
| --- | --- |

(6)

Skupno podjetje za gorivne celice in vodik, ustanovljeno z Uredbo Sveta (ES) št. 521/2008 (6), je dokazalo potencial vodika kot nosilca energije in gorivnih celic kot pretvornikov energije, pri utiranju poti za čiste sisteme, ki zmanjšujejo emisije, izboljšujejo zanesljivost oskrbe z energijo in spodbujajo gospodarstvo. Vmesna ocena Skupnega podjetja za gorivne celice in vodik iz sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru ter Odboru regij iz leta 2011 z naslovom: „Partnerstvo na področju raziskav in inovacij“ je pokazala, da je skupno podjetje delovalo kot platforma za oblikovanje močnega partnerstva, spodbujanje javnega in zasebnega financiranja ter močno vključenost industrije, zlasti malih in srednje velikih podjetij (MSP). V nove cilje je bilo v navedeno oceno vključeno tudi priporočilo o povečanju dejavnosti v zvezi s proizvodnjo, skladiščenjem in distribucijo vodika. Zato bi bilo treba področje raziskav skupnega podjetja še naprej podpirati s ciljem razvijanja portfelja čistih, učinkovitih in cenovno dostopnih rešitev do točke uvedbe na trg.

| (7) | V ta namen bi bilo treba ustanoviti novo skupno podjetje za izvajanje skupne tehnološke pobude za gorivne celice in vodik (v nadaljnjem besedilu: Skupno podjetje za gorivne celice in vodik 2), ki bi moralo nadomestiti in naslediti Skupno podjetje za gorivne celice in vodik. |
| --- | --- |

(7)

V ta namen bi bilo treba ustanoviti novo skupno podjetje za izvajanje skupne tehnološke pobude za gorivne celice in vodik (v nadaljnjem besedilu: Skupno podjetje za gorivne celice in vodik 2), ki bi moralo nadomestiti in naslediti Skupno podjetje za gorivne celice in vodik.

| (8) | Nadaljnja podpora raziskovalnemu programu za področje gorivnih celic in vodika bi morala upoštevati tudi izkušnje, pridobljene pri dejavnostih Skupnega podjetja za gorivne celice in vodik, vključno z rezultati prvega vmesnega ocenjevanja Komisije ter priporočili zainteresiranih strani. Ta nadaljnja podpora bi se morala izvajati z uporabo struktur in pravil, ki bi bolj ustrezala namenu povečanja učinkovitosti in poenostavitve. V ta namen bi moralo Skupno podjetje za gorivne celice in vodik 2 za svoje potrebe sprejeti posebna finančna pravila v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega Parlamenta in Sveta (7). |
| --- | --- |

(8)

Nadaljnja podpora raziskovalnemu programu za področje gorivnih celic in vodika bi morala upoštevati tudi izkušnje, pridobljene pri dejavnostih Skupnega podjetja za gorivne celice in vodik, vključno z rezultati prvega vmesnega ocenjevanja Komisije ter priporočili zainteresiranih strani. Ta nadaljnja podpora bi se morala izvajati z uporabo struktur in pravil, ki bi bolj ustrezala namenu povečanja učinkovitosti in poenostavitve. V ta namen bi moralo Skupno podjetje za gorivne celice in vodik 2 za svoje potrebe sprejeti posebna finančna pravila v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega Parlamenta in Sveta (7).

| (9) | Člani Skupnega podjetja za gorivne celice in vodik razen Unije so izrazili pisno soglasje, da se raziskovalne dejavnosti na področju Skupnega podjetja za gorivne celice in vodik izvajajo v okviru strukture, ki je bolje prilagojena javno-zasebnemu partnerstvu. Primerno je, da člani Skupnega podjetja za gorivne celice in vodik 2, razen Unije, s potrditvenim dopisom sprejmejo Statut iz Priloge k tej uredbi. |
| --- | --- |

(9)

Člani Skupnega podjetja za gorivne celice in vodik razen Unije so izrazili pisno soglasje, da se raziskovalne dejavnosti na področju Skupnega podjetja za gorivne celice in vodik izvajajo v okviru strukture, ki je bolje prilagojena javno-zasebnemu partnerstvu. Primerno je, da člani Skupnega podjetja za gorivne celice in vodik 2, razen Unije, s potrditvenim dopisom sprejmejo Statut iz Priloge k tej uredbi.

| (10) | Da bi doseglo svoje cilje, bi moralo Skupno podjetje za gorivne celice in vodik 2 zagotavljati finančno podporo, predvsem v obliki nepovratnih sredstev, ki bi jih udeležencem podelilo na podlagi javnih in konkurenčnih razpisov. |
| --- | --- |

(10)

Da bi doseglo svoje cilje, bi moralo Skupno podjetje za gorivne celice in vodik 2 zagotavljati finančno podporo, predvsem v obliki nepovratnih sredstev, ki bi jih udeležencem podelilo na podlagi javnih in konkurenčnih razpisov.

| (11) | Prispevki članov, razen Unije, in subjektov v njihovi sestavi ali njihovih pridruženih subjektov ne bi smeli biti omejeni le na upravne stroške Skupnega podjetja za gorivne celice in vodik 2 ter na sofinanciranje, ki je potrebno za izvajanje ukrepov na področju raziskav in inovacij, ki jih podpira Skupno podjetje za gorivne celice in vodik 2. Njihovi prispevki bi se morali zajemati tudi dodatne dejavnosti, ki jih izvajajo člani, razen Unije, ali subjekti v njihovi sestavi ali njihovi pridruženi subjekti, kot je navedeno v načrtu dodatnih dejavnosti. Da se zagotovi ustrezen pregled spodbujevalnega učinka, bi morale navedene dodatne dejavnosti predstavljati prispevke za širšo skupno tehnološko pobudo za gorivne celice in vodik. |
| --- | --- |

(11)

Prispevki članov, razen Unije, in subjektov v njihovi sestavi ali njihovih pridruženih subjektov ne bi smeli biti omejeni le na upravne stroške Skupnega podjetja za gorivne celice in vodik 2 ter na sofinanciranje, ki je potrebno za izvajanje ukrepov na področju raziskav in inovacij, ki jih podpira Skupno podjetje za gorivne celice in vodik 2. Njihovi prispevki bi se morali zajemati tudi dodatne dejavnosti, ki jih izvajajo člani, razen Unije, ali subjekti v njihovi sestavi ali njihovi pridruženi subjekti, kot je navedeno v načrtu dodatnih dejavnosti. Da se zagotovi ustrezen pregled spodbujevalnega učinka, bi morale navedene dodatne dejavnosti predstavljati prispevke za širšo skupno tehnološko pobudo za gorivne celice in vodik.

| (12) | Vsaka upravičena institucija lahko postane udeleženka ali koordinator izbranih projektov. Skladno z zahtevami posebnih politik ali naravo in ciljem ukrepa, določenega v delovnem načrtu, se lahko v skladu z Uredbo (EU) št. 1290/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (8) zahteva, da so udeleženci subjekti v sestavi člana, razen Unije. |
| --- | --- |

(12)

Vsaka upravičena institucija lahko postane udeleženka ali koordinator izbranih projektov. Skladno z zahtevami posebnih politik ali naravo in ciljem ukrepa, določenega v delovnem načrtu, se lahko v skladu z Uredbo (EU) št. 1290/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (8) zahteva, da so udeleženci subjekti v sestavi člana, razen Unije.

| (13) | Posebne značilnosti sektorja gorivnih celic in vodika, zlasti dejstvo, da se še vedno razvija, da še vedno ne prinaša ustreznega donosa na vložena sredstva in da so njegove glavne koristi družbene, upravičujejo, da je prispevek Unije višji od prispevka članov, razen Unije. Zaradi spodbujanja večje reprezentativnosti združenj, ki so člani Skupnega podjetja za gorivne celice in vodik 2, ter podpore udeležbi novih subjektov v sestavi pri skupni tehnološki pobudi bi moral biti prispevek Unije razdeljen na dva obroka, pri čemer bi bil drugi obrok pogojen z dodatnimi zavezami, zlasti s strani novih subjektov v sestavi. |
| --- | --- |

(13)

Posebne značilnosti sektorja gorivnih celic in vodika, zlasti dejstvo, da se še vedno razvija, da še vedno ne prinaša ustreznega donosa na vložena sredstva in da so njegove glavne koristi družbene, upravičujejo, da je prispevek Unije višji od prispevka članov, razen Unije. Zaradi spodbujanja večje reprezentativnosti združenj, ki so člani Skupnega podjetja za gorivne celice in vodik 2, ter podpore udeležbi novih subjektov v sestavi pri skupni tehnološki pobudi bi moral biti prispevek Unije razdeljen na dva obroka, pri čemer bi bil drugi obrok pogojen z dodatnimi zavezami, zlasti s strani novih subjektov v sestavi.

| (14) | Pri ocenjevanju skupnega učinka skupne tehnološke pobude za gorivne celice in vodik se bodo upoštevale naložbe vseh pravnih subjektov razen Unije, ki prispevajo k doseganju ciljev skupne tehnološke pobude za gorivne celice in vodik. Stroški vseh pravnih subjektov za dodatne dejavnosti izven delovnega načrta Skupnega podjetja za gorivne celice in vodik 2, ki prispevajo k ciljem Skupnega podjetja za gorivne celice in vodik 2, bi morali biti navedeni ob podpisu sporazumov o dodelitvi nepovratnih sredstev. Pričakuje se, da bodo te skupne naložbe v skupno tehnološko pobudo za gorivne celice in vodik dosegle najmanj 665 000 000 EUR. |
| --- | --- |

(14)

Pri ocenjevanju skupnega učinka skupne tehnološke pobude za gorivne celice in vodik se bodo upoštevale naložbe vseh pravnih subjektov razen Unije, ki prispevajo k doseganju ciljev skupne tehnološke pobude za gorivne celice in vodik. Stroški vseh pravnih subjektov za dodatne dejavnosti izven delovnega načrta Skupnega podjetja za gorivne celice in vodik 2, ki prispevajo k ciljem Skupnega podjetja za gorivne celice in vodik 2, bi morali biti navedeni ob podpisu sporazumov o dodelitvi nepovratnih sredstev. Pričakuje se, da bodo te skupne naložbe v skupno tehnološko pobudo za gorivne celice in vodik dosegle najmanj 665 000 000 EUR.

| (15) | Sodelovanje v posrednih ukrepih, ki jih financira Skupno podjetje za gorivne celice in vodik 2, bi moralo biti usklajeno z Uredbo (EU) št. 1290/2013. Skupno podjetje za gorivne celice in vodik 2 bi moralo z ustreznimi ukrepi, ki jih sprejme Komisija, zagotavljati tudi dosledno uporabo navedenih pravil. |
| --- | --- |

(15)

Sodelovanje v posrednih ukrepih, ki jih financira Skupno podjetje za gorivne celice in vodik 2, bi moralo biti usklajeno z Uredbo (EU) št. 1290/2013. Skupno podjetje za gorivne celice in vodik 2 bi moralo z ustreznimi ukrepi, ki jih sprejme Komisija, zagotavljati tudi dosledno uporabo navedenih pravil.

| (16) | Skupno podjetje za gorivne celice in vodik 2 bi moralo za zagotovitev odprtosti in preglednosti ter spodbujanje sodelovanja uporabljati tudi elektronska sredstva, ki jih upravlja Komisija. Zato bi bilo treba razpise za zbiranje predlogov Skupnega podjetja za gorivne celice in vodik 2 objaviti tudi na enotnem portalu za udeležence ter prek drugih elektronskih sredstev razširjanja v okviru Obzorje 2020, ki jih upravlja Komisija. Poleg tega bi moralo Skupno podjetje za gorivne celice in vodik 2 za vključitev v elektronske sisteme za poročanje in razširjanje v okviru Obzorje 2020, ki jih upravlja Komisija, predložiti ustrezne podatke, med drugim o predlogih, prosilcih, dodeljenih nepovratnih sredstvih in udeležencih, v ustrezni obliki in časovnem okviru, ki ustrezata obveznostim Komisije glede poročanja. |
| --- | --- |

(16)

Skupno podjetje za gorivne celice in vodik 2 bi moralo za zagotovitev odprtosti in preglednosti ter spodbujanje sodelovanja uporabljati tudi elektronska sredstva, ki jih upravlja Komisija. Zato bi bilo treba razpise za zbiranje predlogov Skupnega podjetja za gorivne celice in vodik 2 objaviti tudi na enotnem portalu za udeležence ter prek drugih elektronskih sredstev razširjanja v okviru Obzorje 2020, ki jih upravlja Komisija. Poleg tega bi moralo Skupno podjetje za gorivne celice in vodik 2 za vključitev v elektronske sisteme za poročanje in razširjanje v okviru Obzorje 2020, ki jih upravlja Komisija, predložiti ustrezne podatke, med drugim o predlogih, prosilcih, dodeljenih nepovratnih sredstvih in udeležencih, v ustrezni obliki in časovnem okviru, ki ustrezata obveznostim Komisije glede poročanja.

| (17) | Skupno podjetje za gorivne celice in vodik 2 bi moralo pri klasifikaciji tehnoloških raziskav, razvoja izdelkov in predstavitvenih dejavnosti upoštevati opredelitve OECD v zvezi z ravnjo tehnološke pripravljenosti. |
| --- | --- |

(17)

Skupno podjetje za gorivne celice in vodik 2 bi moralo pri klasifikaciji tehnoloških raziskav, razvoja izdelkov in predstavitvenih dejavnosti upoštevati opredelitve OECD v zvezi z ravnjo tehnološke pripravljenosti.

| (18) | Finančni prispevek Unije bi bilo treba upravljati v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja ter ustreznimi pravili o posrednem upravljanju iz Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 in Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1268/2012 (9). |
| --- | --- |

(18)

Finančni prispevek Unije bi bilo treba upravljati v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja ter ustreznimi pravili o posrednem upravljanju iz Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 in Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1268/2012 (9).

| (19) | Zaradi poenostavitve bi bilo treba za vse strani zmanjšati upravno breme. Izogibati bi se bilo treba dvojnim revizijam ter nesorazmerni količini dokumentiranja in poročanja. Revizije prejemnikov sredstev Unije na podlagi te uredbe bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 1291/2013. |
| --- | --- |

(19)

Zaradi poenostavitve bi bilo treba za vse strani zmanjšati upravno breme. Izogibati bi se bilo treba dvojnim revizijam ter nesorazmerni količini dokumentiranja in poročanja. Revizije prejemnikov sredstev Unije na podlagi te uredbe bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 1291/2013.

| (20) | Finančni interesi Unije in drugih članov Skupnega podjetja za gorivne celice in vodik 2 bi morali biti v celotnem ciklu odhodkov zaščiteni s sorazmernimi ukrepi, vključno s preprečevanjem, odkrivanjem in preiskovanjem nepravilnosti, povračilom izgubljenih, neupravičeno plačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi upravnimi in finančnimi kaznimi v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012. |
| --- | --- |

(20)

Finančni interesi Unije in drugih članov Skupnega podjetja za gorivne celice in vodik 2 bi morali biti v celotnem ciklu odhodkov zaščiteni s sorazmernimi ukrepi, vključno s preprečevanjem, odkrivanjem in preiskovanjem nepravilnosti, povračilom izgubljenih, neupravičeno plačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi upravnimi in finančnimi kaznimi v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012.

| (21) | Notranji revizor Komisije bi moral imeti glede Skupnega podjetja za gorivne celice in vodik 2 enaka pooblastila, kot jih ima v zvezi s Komisijo. |
| --- | --- |

(21)

Notranji revizor Komisije bi moral imeti glede Skupnega podjetja za gorivne celice in vodik 2 enaka pooblastila, kot jih ima v zvezi s Komisijo.

| (22) | Glede na posebno naravo in trenutni status skupnih podjetij ter za zagotovitev nadaljnjega izvajanja sedmega okvirnega programa bi bilo treba za skupna podjetja še naprej uporabljati ločen postopek razrešnice. Z odstopanjem od členov 60(7) in 209 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 bi moral razrešnico za izvrševanje proračuna Skupnega podjetja za gorivne celice in vodik 2 zato podeliti Evropski parlament na priporočilo Sveta. Zahteve glede poročanja iz člena 60(5) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 se torej ne bi smele uporabljati za finančni prispevek Unije za Skupno podjetje za gorivne celice in vodik 2, temveč bi jih bilo treba čim bolj uskladiti z zahtevami, predvidenimi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012. Revizijo računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti osnovnih poslov bi moralo opraviti Računsko sodišče. |
| --- | --- |

(22)

Glede na posebno naravo in trenutni status skupnih podjetij ter za zagotovitev nadaljnjega izvajanja sedmega okvirnega programa bi bilo treba za skupna podjetja še naprej uporabljati ločen postopek razrešnice. Z odstopanjem od členov 60(7) in 209 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 bi moral razrešnico za izvrševanje proračuna Skupnega podjetja za gorivne celice in vodik 2 zato podeliti Evropski parlament na priporočilo Sveta. Zahteve glede poročanja iz člena 60(5) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 se torej ne bi smele uporabljati za finančni prispevek Unije za Skupno podjetje za gorivne celice in vodik 2, temveč bi jih bilo treba čim bolj uskladiti z zahtevami, predvidenimi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012. Revizijo računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti osnovnih poslov bi moralo opraviti Računsko sodišče.

| (23) | Skupno podjetje za gorivne celice in vodik 2 bi moralo delovati na odprt in pregleden način s pravočasnim zagotavljanjem vseh zadevnih informacij svojim ustreznim organom in s promocijo svojih dejavnosti, vključno z dejavnostmi obveščanja in razširjanja informacij v širši javnosti. Poslovnik organov Skupnega podjetja za gorivne celice in vodik 2 bi bilo treba objaviti. |
| --- | --- |

(23)

Skupno podjetje za gorivne celice in vodik 2 bi moralo delovati na odprt in pregleden način s pravočasnim zagotavljanjem vseh zadevnih informacij svojim ustreznim organom in s promocijo svojih dejavnosti, vključno z dejavnostmi obveščanja in razširjanja informacij v širši javnosti. Poslovnik organov Skupnega podjetja za gorivne celice in vodik 2 bi bilo treba objaviti.

| (24) | Obzorje 2020 bi moral prispevati k odpravi razkoraka med raziskavami in inovacijami v Uniji, saj spodbuja sinergije z evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi. Zato bi si moralo Skupno podjetje za gorivne celice in vodik 2 prizadevati za vzpostavitev tesnih povezav z omenjenimi skladi, ki lahko prispevajo zlasti h krepitvi lokalnih, regionalnih ter nacionalnih raziskovalnih in inovacijskih zmogljivosti na področju delovanja Skupnega podjetja za gorivne celice in vodik 2 in podprejo prizadevanja za pametno specializacijo. |
| --- | --- |

(24)

Obzorje 2020 bi moral prispevati k odpravi razkoraka med raziskavami in inovacijami v Uniji, saj spodbuja sinergije z evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi. Zato bi si moralo Skupno podjetje za gorivne celice in vodik 2 prizadevati za vzpostavitev tesnih povezav z omenjenimi skladi, ki lahko prispevajo zlasti h krepitvi lokalnih, regionalnih ter nacionalnih raziskovalnih in inovacijskih zmogljivosti na področju delovanja Skupnega podjetja za gorivne celice in vodik 2 in podprejo prizadevanja za pametno specializacijo.

| (25) | Skupno podjetje za gorivne celice in vodik je bilo ustanovljeno za obdobje do 31. decembra 2017. Skupno podjetje za gorivne celice in vodik 2 bi moralo tudi v prihodnje podpirati raziskovalni program za gorivne celice in vodik, da se preostali ukrepi, ki so se začeli izvajati na podlagi Uredbe,(ES) št. 521/2008 izvedejo v skladu z navedeno uredbo. Prehod s Skupnega podjetja za gorivne celice in vodik na Skupno podjetje za gorivne celice in vodik 2 bi bilo treba uskladiti s prehodom s sedmega okvirnega programa na Obzorje 2020, da se zagotovi optimalna poraba sredstev, ki so na voljo za raziskave. Zaradi pravne varnosti in jasnosti bi bilo zato treba razveljaviti Uredbo (ES) št. 521/2008 in določiti prehodne določbe. |
| --- | --- |

(25)

Skupno podjetje za gorivne celice in vodik je bilo ustanovljeno za obdobje do 31. decembra 2017. Skupno podjetje za gorivne celice in vodik 2 bi moralo tudi v prihodnje podpirati raziskovalni program za gorivne celice in vodik, da se preostali ukrepi, ki so se začeli izvajati na podlagi Uredbe,(ES) št. 521/2008 izvedejo v skladu z navedeno uredbo. Prehod s Skupnega podjetja za gorivne celice in vodik na Skupno podjetje za gorivne celice in vodik 2 bi bilo treba uskladiti s prehodom s sedmega okvirnega programa na Obzorje 2020, da se zagotovi optimalna poraba sredstev, ki so na voljo za raziskave. Zaradi pravne varnosti in jasnosti bi bilo zato treba razveljaviti Uredbo (ES) št. 521/2008 in določiti prehodne določbe.

| (26) | Glede na cilj Obzorje 2020, da se doseže dodatna poenostavitev in doseganje večje skladnosti bi bilo treba v vseh razpisih za zbiranje predlogov v okviru Skupnega podjetja za gorivne celice in vodik 2 upoštevati trajanje Obzorje 2020. |
| --- | --- |

(26)

Glede na cilj Obzorje 2020, da se doseže dodatna poenostavitev in doseganje večje skladnosti bi bilo treba v vseh razpisih za zbiranje predlogov v okviru Skupnega podjetja za gorivne celice in vodik 2 upoštevati trajanje Obzorje 2020.

| (27) | Ker cilja te uredbe, in sicer ustanoviti Skupno podjetje za gorivne celice in vodik 2, da se okrepijo raziskave v industriji in inovacije v vsej Uniji, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se ta cilj zaradi izogibanja podvajanju, ohranjanja kritične mase in zagotavljanja, da se javno financiranje uporabi na optimalen način, lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja – |
| --- | --- |

(27)

Ker cilja te uredbe, in sicer ustanoviti Skupno podjetje za gorivne celice in vodik 2, da se okrepijo raziskave v industriji in inovacije v vsej Uniji, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se ta cilj zaradi izogibanja podvajanju, ohranjanja kritične mase in zagotavljanja, da se javno financiranje uporabi na optimalen način, lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ustanovitev

1.   Za izvajanje skupne tehnološke pobude za gorivne celice in vodik se do 31. decembra 2024 ustanovi skupno podjetje v smislu člena 187 Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Skupno podjetje za GCV 2). Da bi upoštevali trajanje Obzorje 2020, se razpisi za zbiranje predlogov v okviru Skupnega podjetja za GCV 2 objavijo najpozneje do 31. decembra 2020. V ustrezno utemeljenih primerih se lahko razpisi za zbiranje predlogov objavijo do 31. decembra 2021.

2.   Skupno podjetje za GCV 2 nadomesti in nasledi Skupno podjetje za GCV, ustanovljeno z Uredbo Sveta (ES) št. 521/2008.

3.   Skupno podjetje za GCV 2 je organ, ki je pooblaščen za izvajanje javno-zasebnega partnerstva iz člena 209 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012.

4.   Skupno podjetje za GCV 2 je pravna oseba. V vseh državah članicah uživa najširšo pravno in poslovno sposobnost, ki jo pravnim osebam priznava zakonodaja teh držav članic. Zlasti lahko pridobiva premično in nepremično premoženje ali z njim razpolaga ter je lahko stranka v sodnem postopku.

5.   Sedež Skupnega podjetja za GCV 2 je v Bruslju v Belgiji.

6.   Statut Skupnega podjetja za GCV 2 je določen v Prilogi.

Člen 2

Cilji

1.   Skupno podjetje za GCV 2 ima naslednje cilje:

| (a) | prispevati k izvajanju Uredbe (EU) št. 1291/2013 in zlasti izziva „Zanesljiva, čista in učinkovita energija“ in izziva „Pameten, zelen in integriran promet“ dela III Priloge I k Sklepu 2013/743/EU; |
| --- | --- |

(a)

prispevati k izvajanju Uredbe (EU) št. 1291/2013 in zlasti izziva „Zanesljiva, čista in učinkovita energija“ in izziva „Pameten, zelen in integriran promet“ dela III Priloge I k Sklepu 2013/743/EU;

| (b) | prispevati k uresničevanju ciljev skupne tehnološke pobude za gorivne celice in vodik z razvojem močnega, trajnostnega in svetovno konkurenčnega sektorja gorivnih celic in vodika v Uniji. |
| --- | --- |

(b)

prispevati k uresničevanju ciljev skupne tehnološke pobude za gorivne celice in vodik z razvojem močnega, trajnostnega in svetovno konkurenčnega sektorja gorivnih celic in vodika v Uniji.

2.   Skupno podjetje za GCV 2 ima cilj, da zlasti:

| (a) | zmanjša proizvodne stroške sistemov gorivnih celic, ki se bodo uporabljali v prometu, ter hkrati podaljšalo njihovo življenjsko dobo do ravni, ko bodo konkurenčne običajnim tehnologijam; |
| --- | --- |

(a)

zmanjša proizvodne stroške sistemov gorivnih celic, ki se bodo uporabljali v prometu, ter hkrati podaljšalo njihovo življenjsko dobo do ravni, ko bodo konkurenčne običajnim tehnologijam;

| (b) | poveča električni izkoristek in trajnost različnih gorivnih celic, ki se uporabljajo za proizvodnjo električne energije, do ravni, ki bodo konkurenčne običajnim tehnologijam, in hkrati zmanjša stroške; |
| --- | --- |

(b)

poveča električni izkoristek in trajnost različnih gorivnih celic, ki se uporabljajo za proizvodnjo električne energije, do ravni, ki bodo konkurenčne običajnim tehnologijam, in hkrati zmanjša stroške;

| (c) | poveča energetsko učinkovitost proizvodnje vodika predvsem z elektrolizo vode in obnovljivimi viri in hkrati zmanjša stroške obratovanja in kapitala, tako da bo kombinirani sistem proizvodnje vodika in pretvorbe z uporabo sistema gorivnih celic konkurenčen alternativam proizvodnje električne energije, ki so na voljo na trgu; |
| --- | --- |

(c)

poveča energetsko učinkovitost proizvodnje vodika predvsem z elektrolizo vode in obnovljivimi viri in hkrati zmanjša stroške obratovanja in kapitala, tako da bo kombinirani sistem proizvodnje vodika in pretvorbe z uporabo sistema gorivnih celic konkurenčen alternativam proizvodnje električne energije, ki so na voljo na trgu;

| (d) | v velikem obsegu prikaže izvedljivost uporabe vodika pri podpori vključevanju obnovljivih virov energije v energetske sisteme, vključno z njegovo uporabo kot konkurenčnega medija za skladiščenje električne energije, proizvedene iz obnovljivih virov energije; |
| --- | --- |

(d)

v velikem obsegu prikaže izvedljivost uporabe vodika pri podpori vključevanju obnovljivih virov energije v energetske sisteme, vključno z njegovo uporabo kot konkurenčnega medija za skladiščenje električne energije, proizvedene iz obnovljivih virov energije;

| (e) | zmanjša uporabo „kritičnih surovin“, opredeljenih na ravni EU, na primer z uporabo virov z nizko vsebnostjo platine ali brez platine in z recikliranjem ali zmanjšanjem uporabe elementov redkih zemelj ali izogibanjem njihovi uporabi. |
| --- | --- |

(e)

zmanjša uporabo „kritičnih surovin“, opredeljenih na ravni EU, na primer z uporabo virov z nizko vsebnostjo platine ali brez platine in z recikliranjem ali zmanjšanjem uporabe elementov redkih zemelj ali izogibanjem njihovi uporabi.

Člen 3

Finančni prispevek Unije

1.   Finančni prispevek Unije Skupnemu podjetju za GCV 2, vključno z odobritvami Efte, za kritje upravnih stroškov in operativnih stroškov znaša 665 000 000 EUR in vključuje:

| (a) | do 570 000 000 EUR, kar ustreza prispevku, za katerega se zavežejo člani Skupnega podjetja za GCV 2, razen Unije, ali subjektov v njihovi sestavi ali njihovih pridruženih subjektov, v skladu s členom 4(1); |
| --- | --- |

(a)

do 570 000 000 EUR, kar ustreza prispevku, za katerega se zavežejo člani Skupnega podjetja za GCV 2, razen Unije, ali subjektov v njihovi sestavi ali njihovih pridruženih subjektov, v skladu s členom 4(1);

| (b) | do 95 000 000 EUR za doseganje kakršnih koli morebitnih dodatnih prispevkov, za katere se zavežejo člani Skupnega podjetja za GCV 2, razen Unije, ali subjektov v njihovi sestavi ali njihovih pridruženih subjektov ki presegajo najnižji znesek iz člena 4(1). |
| --- | --- |

(b)

do 95 000 000 EUR za doseganje kakršnih koli morebitnih dodatnih prispevkov, za katere se zavežejo člani Skupnega podjetja za GCV 2, razen Unije, ali subjektov v njihovi sestavi ali njihovih pridruženih subjektov ki presegajo najnižji znesek iz člena 4(1).

Finančni prispevek Unije se plača iz odobritev splošnega proračuna Unije, dodeljenih posebnemu programu Obzorje 2020 za izvajanje Obzorje 2020, v skladu s točko (c)(iv) člena 58(1) ter členov 60 in 61 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 za organe iz člena 209 navedene uredbe.

2.   Ureditve za finančni prispevek Unije so določene v sporazumu o prenosu pooblastil in letnih sporazumih o prenosu sredstev, ki jih skleneta Komisija v imenu Unije in Skupno podjetje za GCV 2.

3.   Sporazum o prenosu pooblastil iz odstavka 2 tega člena zajema vidike, določene v členu 58(3), členih 60 in 61 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 ter členu 40 Delegirane uredbe (EU) št. 1268/2012, med drugim tudi naslednje:

| (a) | zahteve za prispevek Skupnega podjetja za GCV 2 v zvezi z ustreznimi kazalniki uspešnosti iz Priloge II k Sklepu 2013/743/EU; |
| --- | --- |

(a)

zahteve za prispevek Skupnega podjetja za GCV 2 v zvezi z ustreznimi kazalniki uspešnosti iz Priloge II k Sklepu 2013/743/EU;

| (b) | zahteve za prispevek Skupnega podjetja za GCV 2 v zvezi s spremljanjem iz Priloge III k Sklepu 2013/743/EU; |
| --- | --- |

(b)

zahteve za prispevek Skupnega podjetja za GCV 2 v zvezi s spremljanjem iz Priloge III k Sklepu 2013/743/EU;

| (c) | posebne kazalnike uspešnosti, povezane z delovanjem Skupnega podjetja za GCV 2; |
| --- | --- |

(c)

posebne kazalnike uspešnosti, povezane z delovanjem Skupnega podjetja za GCV 2;

| (d) | ureditve v zvezi s posredovanjem podatkov, potrebnih za zagotovitev, da lahko Komisija izpolnjuje svoje obveznosti glede razširjanja in poročanja, med drugim na enotnem portalu za udeležence ter prek drugih elektronskih sredstev razširjanja v okviru Obzorje 2020, ki jih upravlja Komisija; |
| --- | --- |

(d)

ureditve v zvezi s posredovanjem podatkov, potrebnih za zagotovitev, da lahko Komisija izpolnjuje svoje obveznosti glede razširjanja in poročanja, med drugim na enotnem portalu za udeležence ter prek drugih elektronskih sredstev razširjanja v okviru Obzorje 2020, ki jih upravlja Komisija;

| (e) | določbe o objavi razpisov za zbiranje predlogov Skupnega podjetja za GCV 2, tudi na enotnem portalu za udeležence, pa tudi prek drugih sredstev elektronskega razširjanja v okviru Obzorje 2020, ki jih upravlja Komisija; |
| --- | --- |

(e)

določbe o objavi razpisov za zbiranje predlogov Skupnega podjetja za GCV 2, tudi na enotnem portalu za udeležence, pa tudi prek drugih sredstev elektronskega razširjanja v okviru Obzorje 2020, ki jih upravlja Komisija;

| (f) | uporabo in spremembe človeških virov, zlasti zaposlovanje po funkcionalnih skupinah, razredih in kategorijah, izvajanje ponovnega razvrščanja in morebitne spremembe števila osebja. |
| --- | --- |

(f)

uporabo in spremembe človeških virov, zlasti zaposlovanje po funkcionalnih skupinah, razredih in kategorijah, izvajanje ponovnega razvrščanja in morebitne spremembe števila osebja.

Člen 4

Prispevki članov razen Unije

1.   Člani Skupnega podjetja za GCV 2, ki niso Unija, zagotovijo ali uredijo, da subjekti v njihovi sestavi ali njihovi pridruženi subjekti prispevajo skupaj najmanj 380 000 000 EUR v obdobju, določenem v členu 1.

2.   Prispevek iz odstavka 1 tega člena sestavljajo:

| (a) | prispevki Skupnemu podjetju za GCV 2, ki so določeni v členu 13(2) in točki (b) člena 13(3) Statuta; |
| --- | --- |

(a)

prispevki Skupnemu podjetju za GCV 2, ki so določeni v členu 13(2) in točki (b) člena 13(3) Statuta;

| (b) | stvarni prispevki v višini vsaj 285 000 000 EUR v obdobju, določenem v členu 1, ki jih zagotovijo člani, ki niso Unija, ali subjekti v njihovi sestavi ali njihovi pridruženi subjekti in jih sestavljajo stroški, nastali pri teh subjektih pri izvajanju dodatnih dejavnosti izven delovnega načrta Skupnega podjetja za GCV 2, ki prispevajo k doseganju ciljev skupne tehnološke pobude za GCV. Ti stroški se lahko krijejo iz drugih programov financiranja Unije v skladu z veljavnimi pravili in postopki. V takšnih primerih financiranje s strani Unije ne nadomesti stvarnih prispevkov članov, ki niso Unija, ali subjektov v njihovi sestavi ali njihovih pridruženih subjektov. |
| --- | --- |

(b)

stvarni prispevki v višini vsaj 285 000 000 EUR v obdobju, določenem v členu 1, ki jih zagotovijo člani, ki niso Unija, ali subjekti v njihovi sestavi ali njihovi pridruženi subjekti in jih sestavljajo stroški, nastali pri teh subjektih pri izvajanju dodatnih dejavnosti izven delovnega načrta Skupnega podjetja za GCV 2, ki prispevajo k doseganju ciljev skupne tehnološke pobude za GCV. Ti stroški se lahko krijejo iz drugih programov financiranja Unije v skladu z veljavnimi pravili in postopki. V takšnih primerih financiranje s strani Unije ne nadomesti stvarnih prispevkov članov, ki niso Unija, ali subjektov v njihovi sestavi ali njihovih pridruženih subjektov.

Stroški iz točke (b) prvega pododstavka niso upravičeni glede finančne podpore Skupnega podjetja za GCV 2. Ustrezne dejavnosti se določijo v letnem načrtu dodatnih dejavnosti, v katerem se navedejo ocenjene vrednosti navedenih prispevkov.

3.   Člani Skupnega podjetja za GCV 2, razen Unije, vsako leto do 31. januarja poročajo upravnemu odboru Skupnega podjetja za GCV 2 o vrednosti prispevkov iz odstavka 2, zagotovljenih v predhodnem poslovnem letu.

4.   Za oceno vrednosti prispevkov iz točke (b) odstavka 2 tega člena in člena 13(3)(b) Statuta se stroški določijo v skladu z običajnimi praksami stroškovnega računovodstva zadevnih subjektov, veljavnimi računovodskimi standardi države, v kateri ima posamezni subjekt sedež, in veljavnimi mednarodnimi računovodskimi standardi in mednarodnimi standardi računovodskega poročanja. Stroške potrdi neodvisni zunanji revizor, ki ga imenuje zadevni subjekt. Če je vsebina potrdila kakor koli nejasna, lahko Skupno podjetje za GCV 2 preveri metodo, po kateri se je ocenila vrednost. Skupno podjetje za GCV 2 ali kateri koli drug organ Unije za namene te uredbe ne izvaja revizije stroškov, ki nastanejo pri izvajanju dodatnih dejavnosti.

5.   Če navedeni člani Skupnega podjetja za GCV 2, ki niso Unija, ali subjekti v njihovi sestavi ali njihovi pridruženi subjekti ne plačujejo prispevkov iz odstavka 2 tega člena, plačajo le del prispevka ali plačujejo z zamudo, lahko Komisija ukine, sorazmerno zmanjša ali začasno ustavi finančni prispevek Skupnemu podjetju za GCV 2 ali začne postopek za likvidacijo iz člena 21(2) Statuta. Odločitev Komisije ne ovira povračila upravičenih stroškov, ki so jih člani Skupnega podjetja za GCV 2, ki niso Unija, povzročili, do trenutka obvestitve o odločitvi o ukinitvi, sorazmernem zmanjšanju ali začasni prekinitvi finančnega prispevka Unije.

Člen 5

Finančna pravila

Brez poseganja v člen 12 te uredbe Skupno podjetje za GCV 2 sprejme posebna finančna pravila v skladu s členom 209 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 in Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 110/2014 (10).

Člen 6

Osebje

1.   Za osebje Skupnega podjetja za GCV 2, se uporabljajo Kadrovski predpisi za uradnike in pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije, določeni v Uredbi Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (11) (v nadaljnjem besedilu: Kadrovski predpisi in Pogoji za zaposlitev) ter pravila, sprejeta skupaj med institucijami Unije, za namen izvajanja navedenih kadrovskih predpisov in navedenih pogojev za zaposlitev.

2.   Upravni odbor v zvezi z osebjem Skupnega podjetja za GCV 2 izvaja pooblastila, ki so s Kadrovskimi predpisi podeljena organu za imenovanja, s Pogoji za zaposlitev pa organu, pristojnemu za sklepanje pogodb o zaposlitvi (v nadaljnjem besedilu: pooblastila organa za imenovanja).

Upravni odbor v skladu s členom 110 Kadrovskih predpisov sprejme odločitev na podlagi člena 2(1) Kadrovskih predpisov in člena 6 Pogojev za zaposlitev o prenosu ustreznih pooblastil organa za imenovanja na izvršnega direktorja in opredelitvi pogojev, v skladu s katerimi se lahko ta prenos pooblastil začasno prekine. Izvršni direktor ima dovoljenje za nadaljnji prenos teh pooblastil.

Upravni odbor lahko zaradi izjemnih okoliščin s sklepom začasno prekine prenos pooblastil organa za imenovanja na izvršnega direktorja in kakršen koli naknadni prenos pooblastil, ki jih je slednji prenesel naprej. V takih primerih upravni odbor pooblastila organa za imenovanja izvaja sam ali jih prenese na enega od svojih članov ali člana osebja Skupnega podjetja za GCV 2, razen izvršnega direktorja.

3.   Upravni odbor sprejme ustrezna izvedbena pravila h Kadrovskim predpisom in Pogojem za zaposlitev v skladu s členom 110 Kadrovskih predpisov.

4.   Število osebja se določi v načrtu delovnih mest Skupnega podjetja za GCV 2, v katerem se navede število začasnih delovnih mest po funkcionalnih skupinah in razredih ter število pogodbenih uslužbencev, izraženo v ekvivalentu polnega delovnega časa, v skladu z letnim proračunom.

5.   Osebje Skupnega podjetja za GCV 2 so začasni uslužbenci in pogodbeni uslužbenci.

6.   Vse stroške v zvezi z osebjem krije Skupno podjetje za GCV 2.

Člen 7

Napoteni nacionalni strokovnjaki in pripravniki

1.   Skupno podjetje za GCV 2 lahko uporablja napotene nacionalne strokovnjake in pripravnike, ki niso zaposleni v Skupnem podjetju z GCV 2. Število napotenih nacionalnih strokovnjakov, izraženo v ekvivalentih polnega delovnega časa, se prišteje podatkom o osebju iz člena 6(4) v skladu z letnim proračunom.

2.   Upravni odbor sprejme sklep o določitvi pravil o napotitvi nacionalnih strokovnjakov v Skupno podjetje za GCV 2 in uporabi pripravnikov.

Člen 8

Privilegiji in imunitete

Za Skupno podjetje za GCV 2 in njegovo osebje se uporablja Protokol (št. 7) o privilegijih in imunitetah Evropske unije, priložen k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije.

Člen 9

Odgovornost Skupnega podjetja za GCV 2

1.   Pogodbeno odgovornost Skupnega podjetja za GCV 2 urejajo ustrezne pogodbene določbe in pravo, ki se uporablja za zadevni sporazum, sklep ali pogodbo.

2.   V primeru nepogodbene odgovornosti Skupno podjetje za GCV 2 v skladu s splošnimi načeli, ki so skupna pravnim ureditvam držav članic, povrne kakršno koli škodo, ki so jo povzročili njegovi uslužbenci pri opravljanju svojih dolžnosti.

3.   Vsako izplačilo Skupnega podjetja za GCV 2 v zvezi z odgovornostjo iz odstavkov 1 ali 2 ter stroški in izdatki, nastali v povezavi s tem, se štejejo za odhodke Skupnega podjetja za GCV 2 in krijejo iz sredstev Skupnega podjetja za GCV 2.

4.   Skupno podjetje za GCV 2 je izključno odgovorno za izpolnjevanje svojih obveznosti.

Člen 10

Pristojnost Sodišča in pravo, ki se uporablja

1.   Sodišče je pristojno:

| (a) | za odločanje na podlagi arbitražnih določb v sporazumih ali pogodbah, ki jih sklene Skupno podjetje za GCV 2, ali v njegovih odločitvah; |
| --- | --- |

(a)

za odločanje na podlagi arbitražnih določb v sporazumih ali pogodbah, ki jih sklene Skupno podjetje za GCV 2, ali v njegovih odločitvah;

| (b) | za odločanje v sporih v zvezi z nadomestilom škode, ki jo povzroči osebje Skupnega podjetja za GCV 2 pri opravljanju svojih dolžnosti; |
| --- | --- |

(b)

za odločanje v sporih v zvezi z nadomestilom škode, ki jo povzroči osebje Skupnega podjetja za GCV 2 pri opravljanju svojih dolžnosti;

| (c) | v kakršnem koli sporu med Skupnim podjetjem za GCV 2 in njegovimi uslužbenci v mejah in pod pogoji, določenimi v Kadrovskih predpisih in Pogojih za zaposlitev. |
| --- | --- |

(c)

v kakršnem koli sporu med Skupnim podjetjem za GCV 2 in njegovimi uslužbenci v mejah in pod pogoji, določenimi v Kadrovskih predpisih in Pogojih za zaposlitev.

2.   Za vse zadeve, ki jih ne urejajo ta uredba ali drugi pravni akti Unije, se uporablja pravo države, v kateri je sedež Skupnega podjetja za GCV 2.

Člen 11

Ocenjevanje

1.   Komisija do 30. junija 2017 s pomočjo neodvisnih strokovnjakov izvede vmesno oceno Skupnega podjetja za GCV 2, v kateri posebej oceni stopnjo sodelovanja članov, ki niso Unija, subjektov v njihovi sestavi ali njihovih pridruženih subjektov in drugih pravnih subjektov v posrednih ukrepih ter njihov prispevek k posrednim ukrepom. O tej oceni pripravi poročilo, ki vključuje ugotovitve ocene in pripombe Komisije. Navedeno poročilo do 31. decembra 2017 predloži Evropskemu parlamentu in Svetu. Rezultati vmesne ocene Skupnega podjetja za GCV 2 se upoštevajo pri poglobljeni oceni in vmesni oceni iz člena 32 Uredbe (EU) št. 1291/2013.

2.   Komisija lahko na podlagi ugotovitev vmesne ocene iz odstavka 1 tega člena ukrepa v skladu s členom 4(5) ali sprejme kateri koli drug ustrezen ukrep.

3.   Komisija opravi končno oceno Skupnega podjetja za GCV 2 v šestih mesecih po likvidaciji Skupnega podjetja za GCV 2, vendar najpozneje dve leti po začetku postopka likvidacije iz člena 21 Statuta. Rezultati navedene končne ocene se predložijo Evropskemu parlamentu in Svetu.

Člen 12

Razrešnica

Z odstopanjem od člena 60(7) in člena 209 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 razrešnico za izvrševanje proračuna Skupnega podjetja za GCV 2 podeli Evropski parlament na priporočilo Sveta v skladu s postopkom iz finančnih pravil za Skupno podjetje za GCV 2.

Člen 13

Naknadne revizije

1.   Skupno podjetje za GCV 2 opravi naknadne revizije odhodkov za posredne ukrepe v skladu s členom 29 Uredbe (EU) št. 1291/2013 kot del posrednih ukrepov v okviru Obzorje 2020.

2.   Komisija se lahko odloči, da bo izvedla revizije iz odstavka 1 tega člena. V takih primerih to stori v skladu z veljavnimi pravili, zlasti določbami Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, Uredbe (EU) št. 1290/2013 in Uredbe (EU) št. 1291/2013.

Člen 14

Zaščita finančnih interesov članov

1.   Skupno podjetje za GCV 2 odobri osebju Komisije in drugim osebam, ki jih pooblasti Komisija ali Skupno podjetje za GCV 2, ter Računskemu sodišču dostop do svojih lokacij in prostorov ter vseh informacij, vključno z informacijami v elektronski obliki, ki so potrebne za izvedbo revizij.

2.   Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) lahko v skladu z določbami in postopki iz Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (12) ter Uredbe (ES, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (13) opravi preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je v povezavi s sporazumom, sklepom ali pogodbo, ki se financira na podlagi te uredbe, prišlo do goljufije, korupcije ali katerega koli drugega nezakonitega ravnanja, ki škodi finančnim interesom Unije.

3.   Brez poseganja v odstavek 1 in 2, pogodbe, sporazumi in sklepi, ki izhajajo iz izvajanja te uredbe, vsebujejo določbe, ki izrecno pooblaščajo Komisijo, Skupno podjetje za GCV 2, Računsko sodišče in OLAF za izvajanje takšnih pregledov in preiskav v skladu z njihovimi pristojnostmi.

4.   Skupno podjetje za GCV 2 zagotovi, da so finančni interesi članov ustrezno zaščiteni, in sicer z izvajanjem ali naročanjem ustreznih notranjih in zunanjih kontrol.

5.   Skupno podjetje za GCV 2 pristopi k Medinstitucionalnemu sporazumu z dne 25. maja 1999, sklenjenem med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo v zvezi z notranjimi preiskavami, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (14). Skupno podjetje za GCV 2 sprejme potrebne ukrepe za lažje izvajanje notranjih preiskav, ki jih vodi OLAF.

Člen 15

Zaupnost

Ne glede na člen 16 Skupno podjetje za GCV 2 zagotovi zaščito občutljivih informacij, katerih razkritje bi lahko ogrozilo interese njegovih članov ali udeležencev dejavnosti Skupnega podjetja za GCV 2.

Člen 16

Preglednost

1.   Za dokumente, ki jih hrani Skupno podjetje za GCV 2, se uporablja Uredba (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (15).

2.   Skupno podjetje za GCV 2 lahko sprejme praktično ureditev za izvajanje Uredbe (ES) št. 1049/2001.

3.   Ne glede na člen 10 te uredbe se lahko zoper odločitve, ki jih Skupno podjetje za GCV 2 sprejme na podlagi člena 8 Uredbe (ES) št. 1049/2001, v skladu s pogoji iz člena 228 PDEU vloži pritožba pri varuhu človekovih pravic.

Člen 17

Pravila za sodelovanje in razširjanje

Za ukrepe, ki jih financira Skupno podjetje za GCV 2, se uporablja Uredba (EU) št. 1290/2013. V skladu z navedeno uredbo se šteje, da je Skupno podjetje za GCV 2 organ za financiranje in zagotavlja finančno podporo za posredne ukrepe, kot je določeno v členu1 Statuta.

V skladu s členom 9(5) Uredbe (EU) št. 1290/2013 so lahko v delovnih načrtih določeni utemeljeni dodatni pogoji skladno z zahtevami posebnih politik ali vrsto in ciljem ukrepa.

Člen 18

Podpora države gostiteljice

Skupno podjetje za GCV 2 in država, v kateri je sedež podjetja, lahko skleneta upravni sporazum o privilegijih in imunitetah ter drugi podpori, ki jih navedena država zagotovi Skupnemu podjetju za GCV 2.

Člen 19

Razveljavitev in prehodne določbe

1.   Uredba (ES) št. 521/2008 se razveljavi.

2.   Brez poseganja v odstavek 1 se ukrepi, ki so se začeli izvajati v skladu z Uredbo (ES) št. 521/2008, in finančne obveznosti, povezane z navedenimi ukrepi, še naprej urejajo z navedeno uredbo, dokler niso dokončani.

Vmesna ocena iz člena 11(1) te uredbe vključuje končno oceno delovanja Skupnega podjetja za GCV v skladu z Uredbo (ES) št. 521/2008.

3.   Ta uredba ne vpliva na pravice in obveznosti osebja, zaposlenega v skladu z Uredbo (ES) št. 521/2008.

Pogodbe o zaposlitvi osebja iz prvega pododstavka se lahko obnovijo v skladu s to uredbo ter Kadrovskimi predpisi in Pogoji za zaposlitev.

Zlasti se izvršnemu direktorju, imenovanemu na podlagi Uredbe (ES) št. 521/2008, za preostanek mandata dodelijo funkcije izvršnega direktorja, kot so določene v tej uredbi, z učinkom od 27. maja 2014. Ostali pogoji pogodbe se ne spremenijo.

4.   Če med člani ni drugače dogovorjeno v skladu z Uredbo (ES) št. 521/2008, se vse pravice in obveznosti, vključno s sredstvi, dolgovi ali odgovornostmi članov v skladu z Uredbo (ES) št. 521/2008, prenesejo na člane v skladu s to uredbo.

5.   Vse neporabljene odobritve na podlagi Uredbe (ES) št. 521/2008 se prenesejo na Skupno podjetje za GCV 2.

Člen 20

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 6. maja 2014

Za Svet

Predsednik

G. STOURNARAS

---

(1)  Mnenje z dne 10. decembra 2013 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  Sklep št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (UL L 412, 30.12.2006, str. 1).

2

(3)  Odločba Sveta 2006/971/ES z dne 19. decembra 2006 o posebnem programu „Sodelovanje“ za izvajanje Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (UL L 400, 30.12.2006, str. 86).

3

(4)  Uredba (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 in razveljavitvi Sklepa št. 1982/2006/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 104).

4

(5)  Sklep Sveta 2013/743/EU z dne 3. decembra 2013 o vzpostavitvi posebnega programa za izvajanje okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 in razveljavitvi odločb 2006/971/ES, 2006/972/ES, 2006/973/ES, 2006/974/ES in 2006/975/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 965).

5

(6)  Uredba Sveta (ES) št. 521/2008 z dne 30. maja 2008 o ustanovitvi Skupnega podjetja za gorivne celice in vodik (UL L 153, 12.6.2008, str. 1).

6

(7)  Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (UL L 298, 26.10.2012, str. 1).

7

(8)  Uredba (EU) št. 1290/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o pravilih za sodelovanje v okvirnem programu za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 ter za razširjanje njegovih rezultatov (UL L 347, 20.12.2013, str. 81).

8

(9)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1268/2012 z dne 29. oktobra 2012 o pravilih uporabe Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (UL L 362, 31.12.2012, str. 1).

9

(10)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 110/2014 z dne 30. septembra 2013 o vzorčni finančni uredbi za subjekte javno-zasebnega partnerstva iz člena 209 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 38, 7.2.2014, str. 2).

10

(11)  Uredba Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 z dne 29. februarja 1968 o Kadrovskih predpisih za uradnike in Pogojih za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti ter vzpostavitvi posebnih ukrepov, ki se začasno uporabljajo za uradnike Komisije (UL L 56, 4.3.1968, str. 1).

11

(12)  Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).

12

(13)  Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).

13

(14)  UL L 136, 31.5.1999, str. 15.

14

(15)  Uredba (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (UL L 145, 31.5.2001, str. 43).

15

---

PRILOGA

STATUT SKUPNEGA PODJETJA ZA GORIVNE CELICE IN VODIK 2

Člen 1

Naloge

Skupno podjetje za GCV 2 izvaja naslednje naloge:

| (a) | zagotavljati finančno podporo posrednih ukrepov na področju raziskav in inovacij, predvsem v obliki nepovratnih sredstev; |
| --- | --- |

(a)

zagotavljati finančno podporo posrednih ukrepov na področju raziskav in inovacij, predvsem v obliki nepovratnih sredstev;

| (b) | dosegati kritično maso raziskovalnih prizadevanj, ki industriji, javnim in zasebnim vlagateljem, oblikovalcem odločitev ter drugim zainteresiranim stranem zagotavlja zaupanje, da bodo začeli uvajati dolgoročne programe; |
| --- | --- |

(b)

dosegati kritično maso raziskovalnih prizadevanj, ki industriji, javnim in zasebnim vlagateljem, oblikovalcem odločitev ter drugim zainteresiranim stranem zagotavlja zaupanje, da bodo začeli uvajati dolgoročne programe;

| (c) | povezovati raziskave in tehnološki razvoj ter osredotočenje na doseganje ciljev dolgoročne vzdržnosti in industrijske konkurenčnosti za stroške, uspešnost in trajnost ter odpravljanje kritičnih tehnoloških ozkih grl; |
| --- | --- |

(c)

povezovati raziskave in tehnološki razvoj ter osredotočenje na doseganje ciljev dolgoročne vzdržnosti in industrijske konkurenčnosti za stroške, uspešnost in trajnost ter odpravljanje kritičnih tehnoloških ozkih grl;

| (d) | spodbujati inovacije in nastanek novih vrednostnih verig; |
| --- | --- |

(d)

spodbujati inovacije in nastanek novih vrednostnih verig;

| (e) | lajšati sodelovanje med industrijo, univerzami in raziskovalnimi centri; |
| --- | --- |

(e)

lajšati sodelovanje med industrijo, univerzami in raziskovalnimi centri;

| (f) | spodbujati vključevanje MSP v svoje dejavnosti v skladu s cilji v okviru Obzorje 2020; |
| --- | --- |

(f)

spodbujati vključevanje MSP v svoje dejavnosti v skladu s cilji v okviru Obzorje 2020;

| (g) | izvajati široko zastavljene socio-tehnološko-ekonomske raziskave za oceno in spremljanje tehnološkega napredka in netehničnih ovir za vstop na trg; |
| --- | --- |

(g)

izvajati široko zastavljene socio-tehnološko-ekonomske raziskave za oceno in spremljanje tehnološkega napredka in netehničnih ovir za vstop na trg;

| (h) | spodbujati razvoj novih ter pregledovanje obstoječih predpisov in standardov za odpravo umetnih ovir za vstop na trg ter za podpiranje zamenljivosti, interoperabilnosti, čezmejne trgovine in izvoznih trgov; |
| --- | --- |

(h)

spodbujati razvoj novih ter pregledovanje obstoječih predpisov in standardov za odpravo umetnih ovir za vstop na trg ter za podpiranje zamenljivosti, interoperabilnosti, čezmejne trgovine in izvoznih trgov;

| (i) | zagotavljati učinkovito upravljanje Skupnega podjetja za GCV 2; |
| --- | --- |

(i)

zagotavljati učinkovito upravljanje Skupnega podjetja za GCV 2;

| (j) | dodeljevati finančna sredstva Unije ter aktiviranje sredstev iz zasebnega sektorja in drugih sredstev iz javnega sektorja, ki so potrebna za izvajanje raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti na področju gorivnih celic in vodika; |
| --- | --- |

(j)

dodeljevati finančna sredstva Unije ter aktiviranje sredstev iz zasebnega sektorja in drugih sredstev iz javnega sektorja, ki so potrebna za izvajanje raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti na področju gorivnih celic in vodika;

| (k) | spodbujati in lajšati vključevanje industrije v dodatne dejavnosti, ki se izvajajo zunaj posrednih ukrepov; |
| --- | --- |

(k)

spodbujati in lajšati vključevanje industrije v dodatne dejavnosti, ki se izvajajo zunaj posrednih ukrepov;

| (l) | izvajati dejavnosti informiranja, sporočanja, uporabe in razširjanja rezultatov, pri čemer se smiselno uporablja člen 28 Uredbe (EU) št. 1291/2013, ter med drugim zagotavlja, da so podrobne informacije o rezultatih razpisov za zbiranje predlogov na voljo in dostopne v skupni elektronski zbirki podatkov v okviru Obzorje 2020; |
| --- | --- |

(l)

izvajati dejavnosti informiranja, sporočanja, uporabe in razširjanja rezultatov, pri čemer se smiselno uporablja člen 28 Uredbe (EU) št. 1291/2013, ter med drugim zagotavlja, da so podrobne informacije o rezultatih razpisov za zbiranje predlogov na voljo in dostopne v skupni elektronski zbirki podatkov v okviru Obzorje 2020;

| (m) | povezovati s širokim naborom zainteresiranih strani, vključno z raziskovalnimi organizacijami in univerzami; |
| --- | --- |

(m)

povezovati s širokim naborom zainteresiranih strani, vključno z raziskovalnimi organizacijami in univerzami;

| (n) | vse druge naloge, ki so potrebne za doseganje ciljev iz člena 2 te uredbe. |
| --- | --- |

(n)

vse druge naloge, ki so potrebne za doseganje ciljev iz člena 2 te uredbe.

Člen 2

Člani

Člani Skupnega podjetja za GCV 2 so:

| (a) | Unija, ki jo zastopa Komisija; |
| --- | --- |

(a)

Unija, ki jo zastopa Komisija;

| (b) | po sprejetju tega statuta s potrditvenim dopisom – New Energy World Industry Grouping AISBL, neprofitna organizacija, ustanovljena v skladu z belgijsko zakonodajo (številka registracije: 890 025 478), s sedežem v Bruslju, Belgija (v nadaljnjem besedilu: Industrijsko združenje) in |
| --- | --- |

(b)

po sprejetju tega statuta s potrditvenim dopisom – New Energy World Industry Grouping AISBL, neprofitna organizacija, ustanovljena v skladu z belgijsko zakonodajo (številka registracije: 890 025 478), s sedežem v Bruslju, Belgija (v nadaljnjem besedilu: Industrijsko združenje) in

| (c) | po sprejetju tega statuta s potrditvenim dopisom – New European Research Grouping on Fuel Cells and Hydrogen AISBL, neprofitna organizacija, ustanovljena v skladu z belgijsko zakonodajo (številka registracije: 0897.679.372), s sedežem v Bruslju, Belgija (v nadaljnjem besedilu: Raziskovalno združenje). |
| --- | --- |

(c)

po sprejetju tega statuta s potrditvenim dopisom – New European Research Grouping on Fuel Cells and Hydrogen AISBL, neprofitna organizacija, ustanovljena v skladu z belgijsko zakonodajo (številka registracije: 0897.679.372), s sedežem v Bruslju, Belgija (v nadaljnjem besedilu: Raziskovalno združenje).

Subjekti v sestavi so subjekti, ki sestavljajo vsakega člana Skupnega podjetja za GCV 2, ki ni Unija, v skladu s statutom tega člana.

Člen 3

Spremembe članstva

| 1. | Vsak član lahko odpove članstvo v Skupnem podjetju za GCV 2. Odpoved članstva začne veljati in postane nepreklicna šest mesecev po obvestilu drugim članom. Od takrat je nekdanji član oproščen vseh obveznosti, razen tistih, ki jih je Skupno podjetje za GCV 2 določilo ali so nastale pred odpovedjo članstva. |
| --- | --- |

1.

Vsak član lahko odpove članstvo v Skupnem podjetju za GCV 2. Odpoved članstva začne veljati in postane nepreklicna šest mesecev po obvestilu drugim članom. Od takrat je nekdanji član oproščen vseh obveznosti, razen tistih, ki jih je Skupno podjetje za GCV 2 določilo ali so nastale pred odpovedjo članstva.

| 2. | Članstva v Skupnem podjetju za GCV 2 ni dovoljeno prenesti na tretjo osebo brez predhodnega soglasja upravnega odbora. |
| --- | --- |

2.

Članstva v Skupnem podjetju za GCV 2 ni dovoljeno prenesti na tretjo osebo brez predhodnega soglasja upravnega odbora.

| 3. | Skupno podjetje za GCV 2 takoj po vsaki spremembi članstva v skladu s tem členom na svojem spletnem mestu nemudoma objavi posodobljen seznam članov Skupnega podjetja za GCV 2, skupaj z datumom začetka veljavnosti takšnih sprememb. |
| --- | --- |

3.

Skupno podjetje za GCV 2 takoj po vsaki spremembi članstva v skladu s tem členom na svojem spletnem mestu nemudoma objavi posodobljen seznam članov Skupnega podjetja za GCV 2, skupaj z datumom začetka veljavnosti takšnih sprememb.

Člen 4

Organi Skupnega podjetja za GCV 2

| 1. | Organi Skupnega podjetja za GCV 2 so:






  (a) | upravni odbor; |
| --- | --- | --- |

1.

Organi Skupnega podjetja za GCV 2 so:

(a)

upravni odbor;

| (b) | izvršni direktor; |
| --- | --- |

(b)

izvršni direktor;

| (c) | znanstveni odbor; |
| --- | --- |

(c)

znanstveni odbor;

| (d) | skupina predstavnikov držav; |
| --- | --- |

(d)

skupina predstavnikov držav;

| (e) | forum zainteresiranih strani. |
| --- | --- |

(e)

forum zainteresiranih strani.

| 2. | Znanstveni odbor, skupina predstavnikov držav in forum zainteresiranih strani so svetovalni organi Skupnega podjetja za GCV 2. |
| --- | --- |

2.

Znanstveni odbor, skupina predstavnikov držav in forum zainteresiranih strani so svetovalni organi Skupnega podjetja za GCV 2.

Člen 5

Sestava upravnega odbora

Upravni odbor sestavljajo:

| (a) | trije predstavniki Komisije v imenu Unije; |
| --- | --- |

(a)

trije predstavniki Komisije v imenu Unije;

| (b) | šest predstavnikov Industrijskega združenja, od katerih vsaj eden zastopa MSP; |
| --- | --- |

(b)

šest predstavnikov Industrijskega združenja, od katerih vsaj eden zastopa MSP;

| (c) | en predstavnik Raziskovalnega združenja. |
| --- | --- |

(c)

en predstavnik Raziskovalnega združenja.

Člen 6

Delovanje upravnega odbora

| 1. | Unija ima 50 % glasovalnih pravic. Glas Unije je nedeljiv. Industrijsko združenje ima 43 % glasovalnih pravic in Raziskovalna skupina 7 % glasovalnih pravic. Člani poskušajo po svojih najboljših močeh doseči soglasje. Če soglasja ne dosežejo, upravni odbor odloča z večino vsaj 75 % vseh glasov, vključno z glasovi odsotnih članov. |
| --- | --- |

1.

Unija ima 50 % glasovalnih pravic. Glas Unije je nedeljiv. Industrijsko združenje ima 43 % glasovalnih pravic in Raziskovalna skupina 7 % glasovalnih pravic. Člani poskušajo po svojih najboljših močeh doseči soglasje. Če soglasja ne dosežejo, upravni odbor odloča z večino vsaj 75 % vseh glasov, vključno z glasovi odsotnih članov.

| 2. | Upravni odbor izvoli svojega predsednika za obdobje dveh let. |
| --- | --- |

2.

Upravni odbor izvoli svojega predsednika za obdobje dveh let.

| 3. | Upravni odbor redno zaseda vsaj dvakrat letno. Na zahtevo Komisije, večine predstavnikov Industrijskega združenja in Raziskovalnega združenja ali na zahtevo predsednika se lahko sestane na izrednem zasedanju. Seje upravnega odbora sklicuje predsednik in običajno potekajo na sedežu Skupnega podjetja za GCV 2.
  Izvršni direktor ima pravico sodelovati v razpravah, vendar nima glasovalne pravice.
  Predsednik skupine predstavnikov držav ima pravico, da se udeležuje sestankov upravnega odbora kot opazovalec in sodeluje v razpravah, nima pa glasovalne pravice.
  Predsednik znanstvenega odbora ima pravico, da se, kadar se razpravlja o vprašanjih v okviru njegovih nalog, udeležuje sestankov upravnega odbora kot opazovalec in sodeluje v razpravah, nima pa glasovalne pravice.
  Upravni odbor lahko za vsak primer posebej na svoje sestanke povabi druge osebe kot opazovalce, zlasti predstavnike regionalnih organov Unije. |
| --- | --- |

3.

Upravni odbor redno zaseda vsaj dvakrat letno. Na zahtevo Komisije, večine predstavnikov Industrijskega združenja in Raziskovalnega združenja ali na zahtevo predsednika se lahko sestane na izrednem zasedanju. Seje upravnega odbora sklicuje predsednik in običajno potekajo na sedežu Skupnega podjetja za GCV 2.

Izvršni direktor ima pravico sodelovati v razpravah, vendar nima glasovalne pravice.

Predsednik skupine predstavnikov držav ima pravico, da se udeležuje sestankov upravnega odbora kot opazovalec in sodeluje v razpravah, nima pa glasovalne pravice.

Predsednik znanstvenega odbora ima pravico, da se, kadar se razpravlja o vprašanjih v okviru njegovih nalog, udeležuje sestankov upravnega odbora kot opazovalec in sodeluje v razpravah, nima pa glasovalne pravice.

Upravni odbor lahko za vsak primer posebej na svoje sestanke povabi druge osebe kot opazovalce, zlasti predstavnike regionalnih organov Unije.

| 4. | Predstavniki članov niso osebno odgovorni za ukrepe, ki jih sprejmejo v vlogi predstavnikov v upravnem odboru. |
| --- | --- |

4.

Predstavniki članov niso osebno odgovorni za ukrepe, ki jih sprejmejo v vlogi predstavnikov v upravnem odboru.

| 5. | Upravni odbor sprejme svoj poslovnik. |
| --- | --- |

5.

Upravni odbor sprejme svoj poslovnik.

Člen 7

Naloge upravnega odbora

| 1. | Upravni odbor je v celoti odgovoren za strateško usmerjanje in delovanje Skupnega podjetja za GCV 2 in nadzira izvajanje njegovih dejavnosti. |
| --- | --- |

1.

Upravni odbor je v celoti odgovoren za strateško usmerjanje in delovanje Skupnega podjetja za GCV 2 in nadzira izvajanje njegovih dejavnosti.

| 2. | Komisija si v okviru svoje vloge v upravnem odboru prizadeva za uskladitev dejavnosti Skupnega podjetja za GCV 2 z ustreznimi dejavnostmi v okviru Obzorje 2020, da bi spodbudila sinergije pri opredeljevanju prednostnih nalog skupnih raziskav. |
| --- | --- |

2.

Komisija si v okviru svoje vloge v upravnem odboru prizadeva za uskladitev dejavnosti Skupnega podjetja za GCV 2 z ustreznimi dejavnostmi v okviru Obzorje 2020, da bi spodbudila sinergije pri opredeljevanju prednostnih nalog skupnih raziskav.

| 3. | Upravni odbor izvaja zlasti naslednje naloge:






  (a) | odloča o odpovedi članstva v Skupnem podjetju za GCV 2, če zadevni član ne izpolnjuje svojih obveznosti; |
| --- | --- | --- |

3.

Upravni odbor izvaja zlasti naslednje naloge:

(a)

odloča o odpovedi članstva v Skupnem podjetju za GCV 2, če zadevni član ne izpolnjuje svojih obveznosti;

| (b) | sprejme finančna pravila Skupnega podjetja za GCV 2 v skladu s členom 5 te uredbe; |
| --- | --- |

(b)

sprejme finančna pravila Skupnega podjetja za GCV 2 v skladu s členom 5 te uredbe;

| (c) | sprejema letni proračun Skupnega podjetja za GCV 2, vključno z načrtom delovnih mest, v katerem se navede število začasnih delovnih mest po funkcionalnih skupinah in razredih ter število pogodbenega osebja in napotenih nacionalnih strokovnjakov, izraženo v ekvivalentu polnega delovnega časa; |
| --- | --- |

(c)

sprejema letni proračun Skupnega podjetja za GCV 2, vključno z načrtom delovnih mest, v katerem se navede število začasnih delovnih mest po funkcionalnih skupinah in razredih ter število pogodbenega osebja in napotenih nacionalnih strokovnjakov, izraženo v ekvivalentu polnega delovnega časa;

| (d) | izvršuje pooblastila v zvezi z osebjem v skladu s členom 6(2) te uredbe; |
| --- | --- |

(d)

izvršuje pooblastila v zvezi z osebjem v skladu s členom 6(2) te uredbe;

| (e) | imenuje, razrešuje, podaljšuje mandat izvršnega direktorja, mu zagotavlja smernice in spremlja njegovo delo; |
| --- | --- |

(e)

imenuje, razrešuje, podaljšuje mandat izvršnega direktorja, mu zagotavlja smernice in spremlja njegovo delo;

| (f) | odobri organizacijsko strukturo programske pisarne na podlagi priporočila izvršnega direktorja; |
| --- | --- |

(f)

odobri organizacijsko strukturo programske pisarne na podlagi priporočila izvršnega direktorja;

| (g) | sprejema letni delovni načrt in ustrezne ocene odhodkov na podlagi predloga izvršnega direktorja ter po posvetovanju z znanstvenim odborom in skupino predstavnikov držav; |
| --- | --- |

(g)

sprejema letni delovni načrt in ustrezne ocene odhodkov na podlagi predloga izvršnega direktorja ter po posvetovanju z znanstvenim odborom in skupino predstavnikov držav;

| (h) | odobri letni načrt dodatnih dejavnosti iz člena 4(2)(b) te uredbe na podlagi predloga članov, ki niso Unija, in po potrebi po posvetovanju z ad hoc svetovalno skupino; |
| --- | --- |

(h)

odobri letni načrt dodatnih dejavnosti iz člena 4(2)(b) te uredbe na podlagi predloga članov, ki niso Unija, in po potrebi po posvetovanju z ad hoc svetovalno skupino;

| (i) | odobri letno poročilo o dejavnostih, vključno z ustreznimi odhodki; |
| --- | --- |

(i)

odobri letno poročilo o dejavnostih, vključno z ustreznimi odhodki;

| (j) | na ustrezen način zagotovi ustanovitev oddelka za notranjo revizijo Skupnega podjetja za GCV 2; |
| --- | --- |

(j)

na ustrezen način zagotovi ustanovitev oddelka za notranjo revizijo Skupnega podjetja za GCV 2;

| (k) | odobri razpise za zbiranje predlogov in po potrebi z njimi povezana pravila za predložitev, ocenjevanje, izbor, dodelitev sredstev in ocenitev postopkov pregleda; |
| --- | --- |

(k)

odobri razpise za zbiranje predlogov in po potrebi z njimi povezana pravila za predložitev, ocenjevanje, izbor, dodelitev sredstev in ocenitev postopkov pregleda;

| (l) | na podlagi prednostnega seznama, ki ga je pripravila skupina neodvisnih strokovnjakov, odobri seznam ukrepov, ki so bili izbrani za financiranje; |
| --- | --- |

(l)

na podlagi prednostnega seznama, ki ga je pripravila skupina neodvisnih strokovnjakov, odobri seznam ukrepov, ki so bili izbrani za financiranje;

| (m) | določi politiko komuniciranja Skupnega podjetja za GCV 2 na podlagi priporočila izvršnega direktorja; |
| --- | --- |

(m)

določi politiko komuniciranja Skupnega podjetja za GCV 2 na podlagi priporočila izvršnega direktorja;

| (n) | po potrebi določa pravila za izvajanje Kadrovskih predpisov in Pogojev za zaposlitev v skladu s členom 6(3) te uredbe; |
| --- | --- |

(n)

po potrebi določa pravila za izvajanje Kadrovskih predpisov in Pogojev za zaposlitev v skladu s členom 6(3) te uredbe;

| (o) | po potrebi določa pravil o napotitvi nacionalnih strokovnjakov v Skupno podjetje za GCV 2 ter uporabo pripravnikov v skladu s členom 7 te uredbe; |
| --- | --- |

(o)

po potrebi določa pravil o napotitvi nacionalnih strokovnjakov v Skupno podjetje za GCV 2 ter uporabo pripravnikov v skladu s členom 7 te uredbe;

| (p) | po potrebi ustanavlja dodatne svetovalne skupine, ki delujejo poleg organov Skupnega podjetja za GCV 2; |
| --- | --- |

(p)

po potrebi ustanavlja dodatne svetovalne skupine, ki delujejo poleg organov Skupnega podjetja za GCV 2;

| (q) | po potrebi predloži Komisiji morebitne zahteve za spremembo te uredbe, ki jih predlaga kateri koli član Skupnega podjetja za GCV 2; |
| --- | --- |

(q)

po potrebi predloži Komisiji morebitne zahteve za spremembo te uredbe, ki jih predlaga kateri koli član Skupnega podjetja za GCV 2;

| (r) | je odgovoren za vse naloge, za katere ni posebej pristojen posamezen organ Skupnega podjetja za GCV 2, in lahko tako nalogo dodeli kateremu koli od teh organov. |
| --- | --- |

(r)

je odgovoren za vse naloge, za katere ni posebej pristojen posamezen organ Skupnega podjetja za GCV 2, in lahko tako nalogo dodeli kateremu koli od teh organov.

Člen 8

Imenovanje, razrešitev ali podaljšanje mandata izvršnega direktorja

| 1. | Izvršnega direktorja imenuje upravni odbor na podlagi seznama kandidatov, ki jih predlaga Komisija, in na podlagi javnega in preglednega izbirnega postopka. Komisija po potrebi v postopek izbire vključi predstavnike članov Skupnega podjetja za GCV 2, ki niso Unija.
  Ustrezna zastopanost članov Skupnega podjetja za GCV 2, ki niso Unija, se zagotovi zlasti v predizbirni fazi postopka izbire. V ta namen člani Skupnega podjetja za GCV 2, ki niso Unija, sporazumno imenujejo svojega zastopnika in opazovalca v imenu upravnega odbora. |
| --- | --- |

1.

Izvršnega direktorja imenuje upravni odbor na podlagi seznama kandidatov, ki jih predlaga Komisija, in na podlagi javnega in preglednega izbirnega postopka. Komisija po potrebi v postopek izbire vključi predstavnike članov Skupnega podjetja za GCV 2, ki niso Unija.

Ustrezna zastopanost članov Skupnega podjetja za GCV 2, ki niso Unija, se zagotovi zlasti v predizbirni fazi postopka izbire. V ta namen člani Skupnega podjetja za GCV 2, ki niso Unija, sporazumno imenujejo svojega zastopnika in opazovalca v imenu upravnega odbora.

| 2. | Izvršni direktor je član osebja in je zaposlen kot začasni uslužbenec Skupnega podjetja za GCV 2 v skladu s točko (a) člena 2 Pogojev za zaposlitev.
  Skupno podjetje za GCV 2 pri sklenitvi pogodbe z izvršnim direktorjem zastopa predsednik upravnega odbora. |
| --- | --- |

2.

Izvršni direktor je član osebja in je zaposlen kot začasni uslužbenec Skupnega podjetja za GCV 2 v skladu s točko (a) člena 2 Pogojev za zaposlitev.

Skupno podjetje za GCV 2 pri sklenitvi pogodbe z izvršnim direktorjem zastopa predsednik upravnega odbora.

| 3. | Mandat izvršnega direktorja traja tri leta. Ob koncu navedenega obdobja Komisija, ob ustreznem vključevanju članov Skupnega podjetja za GCV 2, ki niso Unija, opravi oceno uspešnosti izvršnega direktorja ter prihodnjih nalog in izzivov Skupnega podjetja za GCV 2. |
| --- | --- |

3.

Mandat izvršnega direktorja traja tri leta. Ob koncu navedenega obdobja Komisija, ob ustreznem vključevanju članov Skupnega podjetja za GCV 2, ki niso Unija, opravi oceno uspešnosti izvršnega direktorja ter prihodnjih nalog in izzivov Skupnega podjetja za GCV 2.

| 4. | Na podlagi predloga Komisije, v katerem je upoštevana ocena iz odstavka 3, lahko upravni odbor izvršnemu direktorju podaljša mandat za največ štiri leta. |
| --- | --- |

4.

Na podlagi predloga Komisije, v katerem je upoštevana ocena iz odstavka 3, lahko upravni odbor izvršnemu direktorju podaljša mandat za največ štiri leta.

| 5. | Izvršni direktor, katerega mandat je bil podaljšan, ne more sodelovati v drugem izbirnem postopku za isto delovno mesto ob koncu celotnega obdobja. |
| --- | --- |

5.

Izvršni direktor, katerega mandat je bil podaljšan, ne more sodelovati v drugem izbirnem postopku za isto delovno mesto ob koncu celotnega obdobja.

| 6. | Izvršnega direktorja se lahko razreši le s sklepom upravnega odbora na podlagi predloga Komisije, pri katerem so bili po potrebi vključeni člani Skupnega podjetja za GCV 2, ki niso Unija. |
| --- | --- |

6.

Izvršnega direktorja se lahko razreši le s sklepom upravnega odbora na podlagi predloga Komisije, pri katerem so bili po potrebi vključeni člani Skupnega podjetja za GCV 2, ki niso Unija.

Člen 9

Naloge izvršnega direktorja

| 1. | Izvršni direktor je glavni izvršilni organ, odgovoren za vsakodnevno upravljanje Skupnega podjetja za GCV 2 v skladu z odločitvami upravnega odbora. |
| --- | --- |

1.

Izvršni direktor je glavni izvršilni organ, odgovoren za vsakodnevno upravljanje Skupnega podjetja za GCV 2 v skladu z odločitvami upravnega odbora.

| 2. | Izvršni direktor je zakoniti zastopnik Skupnega podjetja za GCV 2. Izvršni direktor odgovarja upravnemu odboru. |
| --- | --- |

2.

Izvršni direktor je zakoniti zastopnik Skupnega podjetja za GCV 2. Izvršni direktor odgovarja upravnemu odboru.

| 3. | Izvršni direktor izvaja proračun Skupnega podjetja za GCV 2. |
| --- | --- |

3.

Izvršni direktor izvaja proračun Skupnega podjetja za GCV 2.

| 4. | Izvršni direktor neodvisno opravlja zlasti naslednje naloge:






  (a) | pripravlja in predloži upravnemu odboru v sprejetje letni proračun, vključno z ustreznim načrtom delovnih mest, v katerem se navede število začasnih delovnih mest za vsak razred in funkcionalno skupino ter število pogodbenega osebja in napotenih nacionalnih strokovnjakov, izraženo v ekvivalentu polnega delovnega časa; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvršni direktor neodvisno opravlja zlasti naslednje naloge:

(a)

pripravlja in predloži upravnemu odboru v sprejetje letni proračun, vključno z ustreznim načrtom delovnih mest, v katerem se navede število začasnih delovnih mest za vsak razred in funkcionalno skupino ter število pogodbenega osebja in napotenih nacionalnih strokovnjakov, izraženo v ekvivalentu polnega delovnega časa;

| (b) | pripravi in predloži upravnemu odboru v sprejetje letni delovni načrt in ustrezne ocene odhodkov; |
| --- | --- |

(b)

pripravi in predloži upravnemu odboru v sprejetje letni delovni načrt in ustrezne ocene odhodkov;

| (c) | predloži upravnemu odboru v mnenje letne zaključne račune; |
| --- | --- |

(c)

predloži upravnemu odboru v mnenje letne zaključne račune;

| (d) | pripravi in predloži upravnemu odboru v odobritev letno poročilo o dejavnostih, vključno s podatki o ustreznih odhodkih; |
| --- | --- |

(d)

pripravi in predloži upravnemu odboru v odobritev letno poročilo o dejavnostih, vključno s podatki o ustreznih odhodkih;

| (e) | predloži upravnemu odboru poročilo o stvarnih prispevkih za posredne ukrepe, kot je določeno v točki (b) člena 13(3) Statuta; |
| --- | --- |

(e)

predloži upravnemu odboru poročilo o stvarnih prispevkih za posredne ukrepe, kot je določeno v točki (b) člena 13(3) Statuta;

| (f) | predloži upravnemu odboru v odobritev seznam predlogov, ki bodo izbrani za financiranje; |
| --- | --- |

(f)

predloži upravnemu odboru v odobritev seznam predlogov, ki bodo izbrani za financiranje;

| (g) | redno obvešča skupino predstavnikov držav in znanstveni odbor o vseh zadevah, ki so pomembne za njuno svetovalno vlogo; |
| --- | --- |

(g)

redno obvešča skupino predstavnikov držav in znanstveni odbor o vseh zadevah, ki so pomembne za njuno svetovalno vlogo;

| (h) | podpisuje posamezne sporazume in sklepe o dodelitvi nepovratnih sredstev; |
| --- | --- |

(h)

podpisuje posamezne sporazume in sklepe o dodelitvi nepovratnih sredstev;

| (i) | podpisuje pogodbe o izvedbi javnih naročil; |
| --- | --- |

(i)

podpisuje pogodbe o izvedbi javnih naročil;

| (j) | izvaja politiko komuniciranja Skupnega podjetja za GCV 2; |
| --- | --- |

(j)

izvaja politiko komuniciranja Skupnega podjetja za GCV 2;

| (k) | organizira, usmerja in nadzoruje delovanje osebja Skupnega podjetja za GCV 2 v mejah prenosa pooblastil upravnega odbora, določenih v členu 6(2) te uredbe; |
| --- | --- |

(k)

organizira, usmerja in nadzoruje delovanje osebja Skupnega podjetja za GCV 2 v mejah prenosa pooblastil upravnega odbora, določenih v členu 6(2) te uredbe;

| (l) | vzpostavi in zagotovi delovanje uspešnega in učinkovitega sistema notranje kontrole ter upravnemu odboru poroča o vseh znatnejših spremembah sistema; |
| --- | --- |

(l)

vzpostavi in zagotovi delovanje uspešnega in učinkovitega sistema notranje kontrole ter upravnemu odboru poroča o vseh znatnejših spremembah sistema;

| (m) | zagotovi izvajanje ocen tveganja in obvladovanja tveganja; |
| --- | --- |

(m)

zagotovi izvajanje ocen tveganja in obvladovanja tveganja;

| (n) | sprejme vse druge ukrepe, potrebne za ocenjevanje napredka Skupnega podjetja za GCV 2 pri doseganju ciljev; |
| --- | --- |

(n)

sprejme vse druge ukrepe, potrebne za ocenjevanje napredka Skupnega podjetja za GCV 2 pri doseganju ciljev;

| (o) | opravlja vse druge naloge, ki jih izvršnemu direktorju zaupa ali naloži upravni odbor. |
| --- | --- |

(o)

opravlja vse druge naloge, ki jih izvršnemu direktorju zaupa ali naloži upravni odbor.

| 5. | Izvršni direktor vzpostavi programsko pisarno, ki v okviru njegove pristojnosti izvaja vse podporne naloge, ki izhajajo iz te uredbe. Programsko pisarno sestavlja osebje Skupnega podjetja za GCV 2 in opravlja zlasti naslednje naloge:






  (a) | zagotavlja podporo pri uvajanju in upravljanju ustreznega računovodskega sistema v skladu s finančnimi pravili Skupnega podjetja za GCV 2; |
| --- | --- | --- |

5.

Izvršni direktor vzpostavi programsko pisarno, ki v okviru njegove pristojnosti izvaja vse podporne naloge, ki izhajajo iz te uredbe. Programsko pisarno sestavlja osebje Skupnega podjetja za GCV 2 in opravlja zlasti naslednje naloge:

(a)

zagotavlja podporo pri uvajanju in upravljanju ustreznega računovodskega sistema v skladu s finančnimi pravili Skupnega podjetja za GCV 2;

| (b) | upravlja razpise za zbiranje predlogov v skladu z letnim delovnim načrtom ter upravlja in usklajuje sporazume in sklepe; |
| --- | --- |

(b)

upravlja razpise za zbiranje predlogov v skladu z letnim delovnim načrtom ter upravlja in usklajuje sporazume in sklepe;

| (c) | zagotavlja članom in drugim organom Skupnega podjetja za GCV 2 vse ustrezne podatke in podporo za izvajanje njihovih nalog in kot odziv na njihove posebne zahteve; |
| --- | --- |

(c)

zagotavlja članom in drugim organom Skupnega podjetja za GCV 2 vse ustrezne podatke in podporo za izvajanje njihovih nalog in kot odziv na njihove posebne zahteve;

| (d) | deluje kot sekretariat organov Skupnega podjetja za GCV 2 in zagotavlja podporo svetovalnim skupinam, ki jih ustanovi upravni odbor. |
| --- | --- |

(d)

deluje kot sekretariat organov Skupnega podjetja za GCV 2 in zagotavlja podporo svetovalnim skupinam, ki jih ustanovi upravni odbor.

Člen 10

Znanstveni odbor

| 1. | Znanstveni odbor sestavlja največ devet članov. Predsednika izvolijo izmed svojih članov. |
| --- | --- |

1.

Znanstveni odbor sestavlja največ devet članov. Predsednika izvolijo izmed svojih članov.

| 2. | Med člani znanstvenega odbora so uravnoteženo zastopani svetovno priznani strokovnjaki iz akademskih krogov, industrije in regulativnih organov. Člani znanstvenega odbora skupaj razpolagajo s potrebnimi znanstvenimi kompetencami ter strokovnim znanjem in izkušnjami o celotnem tehničnem procesu, ki so potrebni za pripravo znanstveno utemeljenih priporočil za Skupno podjetje za GCV 2. |
| --- | --- |

2.

Med člani znanstvenega odbora so uravnoteženo zastopani svetovno priznani strokovnjaki iz akademskih krogov, industrije in regulativnih organov. Člani znanstvenega odbora skupaj razpolagajo s potrebnimi znanstvenimi kompetencami ter strokovnim znanjem in izkušnjami o celotnem tehničnem procesu, ki so potrebni za pripravo znanstveno utemeljenih priporočil za Skupno podjetje za GCV 2.

| 3. | Upravni odbor določi posebna merila in izbirni postopek za sestavo znanstvenega odbora ter imenuje njegove člane. Upravni odbor upošteva možne kandidate, ki jih predlaga skupina predstavnikov držav. |
| --- | --- |

3.

Upravni odbor določi posebna merila in izbirni postopek za sestavo znanstvenega odbora ter imenuje njegove člane. Upravni odbor upošteva možne kandidate, ki jih predlaga skupina predstavnikov držav.

| 4. | Znanstveni odbor izvaja naslednje naloge:






  (a) | svetuje o prednostnih znanstvenih nalogah, ki jih je treba obravnavati v letnih načrtih; |
| --- | --- | --- |

4.

Znanstveni odbor izvaja naslednje naloge:

(a)

svetuje o prednostnih znanstvenih nalogah, ki jih je treba obravnavati v letnih načrtih;

| (b) | svetuje o znanstvenih dosežkih, opisanih v letnem poročilu o dejavnostih. |
| --- | --- |

(b)

svetuje o znanstvenih dosežkih, opisanih v letnem poročilu o dejavnostih.

| 5. | Znanstveni odbor se sestane najmanj dvakrat na leto. Sestanke sklicuje predsednik skupine. |
| --- | --- |

5.

Znanstveni odbor se sestane najmanj dvakrat na leto. Sestanke sklicuje predsednik skupine.

| 6. | Znanstveni odbor lahko v dogovoru s predsednikom povabi druge osebe, da sodelujejo na njegovih sestankih. |
| --- | --- |

6.

Znanstveni odbor lahko v dogovoru s predsednikom povabi druge osebe, da sodelujejo na njegovih sestankih.

| 7. | Znanstveni odbor sprejme svoj poslovnik. |
| --- | --- |

7.

Znanstveni odbor sprejme svoj poslovnik.

Člen 11

Skupina predstavnikov držav

| 1. | Skupino predstavnikov držav sestavljajo po en predstavnik iz vsake države članice in vsake države, ki se je pridružila k Obzorje 2020. Skupina med svojimi člani izvoli predsednika. |
| --- | --- |

1.

Skupino predstavnikov držav sestavljajo po en predstavnik iz vsake države članice in vsake države, ki se je pridružila k Obzorje 2020. Skupina med svojimi člani izvoli predsednika.

| 2. | Skupina predstavnikov držav se sestane najmanj dvakrat na leto. Sestanke sklicuje njen predsednik. Sestankov se udeležijo izvršni direktor in predsednik upravnega odbora ali njuna predstavnika.
  Predsednik skupine predstavnikov držav lahko na svoje sestanke povabi druge osebe kot opazovalce, zlasti predstavnike regionalnih organov v Uniji. |
| --- | --- |

2.

Skupina predstavnikov držav se sestane najmanj dvakrat na leto. Sestanke sklicuje njen predsednik. Sestankov se udeležijo izvršni direktor in predsednik upravnega odbora ali njuna predstavnika.

Predsednik skupine predstavnikov držav lahko na svoje sestanke povabi druge osebe kot opazovalce, zlasti predstavnike regionalnih organov v Uniji.

| 3. | Opravi se posvetovanje s skupino predstavnikov držav, ki zlasti preučuje informacije in zagotavlja mnenja o naslednjih zadevah:






  (a) | napredku programa v Skupnem podjetju za GCV 2 in doseganju njegovih ciljev; |
| --- | --- | --- |

3.

Opravi se posvetovanje s skupino predstavnikov držav, ki zlasti preučuje informacije in zagotavlja mnenja o naslednjih zadevah:

(a)

napredku programa v Skupnem podjetju za GCV 2 in doseganju njegovih ciljev;

| (b) | posodabljanju strateške usmeritve; |
| --- | --- |

(b)

posodabljanju strateške usmeritve;

| (c) | povezavah v zvezi z Obzorje 2020; |
| --- | --- |

(c)

povezavah v zvezi z Obzorje 2020;

| (d) | letnih delovnih načrtih; |
| --- | --- |

(d)

letnih delovnih načrtih;

| (e) | sodelovanju MSP. |
| --- | --- |

(e)

sodelovanju MSP.

| 4. | Skupina predstavnikov držav zagotavlja Skupnemu podjetju za GCV 2 tudi informacije in deluje kot vmesnik s podjetjem pri naslednjih zadevah:






  (a) | stanju ustreznih nacionalnih ali regionalnih raziskovalnih in inovacijskih programov ter opredelitvi morebitnih področij sodelovanja, vključno z uvajanjem tehnologij GCV, da bi omogočili medsebojna dopolnjevanja in se izognili prekrivanju; |
| --- | --- | --- |

4.

Skupina predstavnikov držav zagotavlja Skupnemu podjetju za GCV 2 tudi informacije in deluje kot vmesnik s podjetjem pri naslednjih zadevah:

(a)

stanju ustreznih nacionalnih ali regionalnih raziskovalnih in inovacijskih programov ter opredelitvi morebitnih področij sodelovanja, vključno z uvajanjem tehnologij GCV, da bi omogočili medsebojna dopolnjevanja in se izognili prekrivanju;

| (b) | posebnih ukrepih, sprejetih na nacionalni ali regionalni ravni v zvezi s dogodki za razširjanje ugotovitev, specializiranimi tehničnimi delavnicami in dejavnostmi sporočanja. |
| --- | --- |

(b)

posebnih ukrepih, sprejetih na nacionalni ali regionalni ravni v zvezi s dogodki za razširjanje ugotovitev, specializiranimi tehničnimi delavnicami in dejavnostmi sporočanja.

| 5. | Skupina predstavnikov držav lahko za upravni odbor na lastno pobudo pripravlja priporočila ali predloge o tehničnih, vodstvenih in finančnih zadevah ter letnih načrtih, zlasti če ti zadevajo nacionalne ali regionalne interese.
  Upravni odbor brez neutemeljenega odlašanja obvesti skupino predstavnikov držav o ukrepih, ki jih sprejme na podlagi takih priporočil ali predlogov, ali jih utemelji, če teh ne sprejme. |
| --- | --- |

5.

Skupina predstavnikov držav lahko za upravni odbor na lastno pobudo pripravlja priporočila ali predloge o tehničnih, vodstvenih in finančnih zadevah ter letnih načrtih, zlasti če ti zadevajo nacionalne ali regionalne interese.

Upravni odbor brez neutemeljenega odlašanja obvesti skupino predstavnikov držav o ukrepih, ki jih sprejme na podlagi takih priporočil ali predlogov, ali jih utemelji, če teh ne sprejme.

| 6. | Skupina predstavnikov držav redno prejema informacije, med drugim tudi o udeležbi pri izvajanju posrednih ukrepov, ki jih financira Skupno podjetje za GCV 2, o rezultatih izvedbe vsakega razpisa za zbiranje predlogov in projekta, medsebojnih dopolnjevanjih z drugimi zadevnimi programi Unije in izvrševanju proračuna Skupnega podjetja za GCV 2. |
| --- | --- |

6.

Skupina predstavnikov držav redno prejema informacije, med drugim tudi o udeležbi pri izvajanju posrednih ukrepov, ki jih financira Skupno podjetje za GCV 2, o rezultatih izvedbe vsakega razpisa za zbiranje predlogov in projekta, medsebojnih dopolnjevanjih z drugimi zadevnimi programi Unije in izvrševanju proračuna Skupnega podjetja za GCV 2.

| 7. | Skupina predstavnikov držav v Skupnem podjetju za gorivne celice in vodik 2 sprejme svoj poslovnik. |
| --- | --- |

7.

Skupina predstavnikov držav v Skupnem podjetju za gorivne celice in vodik 2 sprejme svoj poslovnik.

Člen 12

Forum zainteresiranih strani

| 1. | Forum zainteresiranih strani je odprt za vse javne in zasebne zainteresirane strani ter mednarodne interesne skupine iz držav članic, pridruženih držav in drugih držav. |
| --- | --- |

1.

Forum zainteresiranih strani je odprt za vse javne in zasebne zainteresirane strani ter mednarodne interesne skupine iz držav članic, pridruženih držav in drugih držav.

| 2. | Forum zainteresiranih strani je seznanjen z dejavnostmi Skupnega podjetja za GCV 2 in povabljen k predložitvi pripomb. |
| --- | --- |

2.

Forum zainteresiranih strani je seznanjen z dejavnostmi Skupnega podjetja za GCV 2 in povabljen k predložitvi pripomb.

| 3. | Sestanke foruma zainteresiranih strani sklicuje izvršni direktor. |
| --- | --- |

3.

Sestanke foruma zainteresiranih strani sklicuje izvršni direktor.

Člen 13

Viri financiranja

| 1. | Skupno podjetje za GCV 2 skupaj financirajo Unija in člani, ki niso Unija, ali subjekti v njihovi sestavi ali njihovi pridruženi subjekti s finančnimi prispevki, plačanimi v obrokih, ter prispevki v obliki stroškov, ki so jih imeli pri izvajanju posrednih ukrepov, ki jih Skupno podjetje za GCV 2 ne povrne. |
| --- | --- |

1.

Skupno podjetje za GCV 2 skupaj financirajo Unija in člani, ki niso Unija, ali subjekti v njihovi sestavi ali njihovi pridruženi subjekti s finančnimi prispevki, plačanimi v obrokih, ter prispevki v obliki stroškov, ki so jih imeli pri izvajanju posrednih ukrepov, ki jih Skupno podjetje za GCV 2 ne povrne.

| 2. | Upravni stroški Skupnega podjetja za GCV 2 ne presegajo 38 000 000 EUR in se krijejo s finančnimi prispevki, ki se letno porazdelijo med Unijo in člane, ki niso Unija. Unija bo prispevala 50 %, Industrijsko združenje 43 % in Raziskovalno združenje 7 %. Če se del prispevkov za upravne stroške ne porabi, je lahko na voljo za kritje operativnih stroškov Skupnega podjetja za GCV 2. |
| --- | --- |

2.

Upravni stroški Skupnega podjetja za GCV 2 ne presegajo 38 000 000 EUR in se krijejo s finančnimi prispevki, ki se letno porazdelijo med Unijo in člane, ki niso Unija. Unija bo prispevala 50 %, Industrijsko združenje 43 % in Raziskovalno združenje 7 %. Če se del prispevkov za upravne stroške ne porabi, je lahko na voljo za kritje operativnih stroškov Skupnega podjetja za GCV 2.

| 3. | Operativni stroški Skupnega podjetja za GCV 2 se krijejo iz:






  (a) | finančnega prispevka Unije; |
| --- | --- | --- |

3.

Operativni stroški Skupnega podjetja za GCV 2 se krijejo iz:

(a)

finančnega prispevka Unije;

| (b) | stvarnih prispevkov subjektov v sestavi članov, ki niso Unija, ali njihovih pridruženih subjektov, ki sodelujejo v posrednih ukrepih, v obliki stroškov, ki nastajajo pri njih pri izvajanju posrednih ukrepov, zmanjšanih za prispevke Skupnega podjetja za GCV 2 in vse druge prispevke Unije za kritje teh stroškov. |
| --- | --- |

(b)

stvarnih prispevkov subjektov v sestavi članov, ki niso Unija, ali njihovih pridruženih subjektov, ki sodelujejo v posrednih ukrepih, v obliki stroškov, ki nastajajo pri njih pri izvajanju posrednih ukrepov, zmanjšanih za prispevke Skupnega podjetja za GCV 2 in vse druge prispevke Unije za kritje teh stroškov.

| 4. | Viri Skupnega podjetja za GCV 2, ki so vključeni v njegov proračun, so sestavljeni iz naslednjih prispevkov:






  (a) | finančnih prispevkov članov za upravne stroške; |
| --- | --- | --- |

4.

Viri Skupnega podjetja za GCV 2, ki so vključeni v njegov proračun, so sestavljeni iz naslednjih prispevkov:

(a)

finančnih prispevkov članov za upravne stroške;

| (b) | finančnega prispevka Unije za operativne stroške; |
| --- | --- |

(b)

finančnega prispevka Unije za operativne stroške;

| (c) | vseh prihodkov, ki jih ustvari Skupno podjetje za GCV 2; |
| --- | --- |

(c)

vseh prihodkov, ki jih ustvari Skupno podjetje za GCV 2;

| (d) | morebitnih drugih finančnih prispevkov, sredstev in prihodkov. |
| --- | --- |

(d)

morebitnih drugih finančnih prispevkov, sredstev in prihodkov.

Obresti na prispevke, ki jih Skupnemu podjetju za GCV 2 plačajo člani, se štejejo za prihodek navedenega podjetja.

| 5. | Vsi viri Skupnega podjetja za GCV 2 in njegove dejavnosti so namenjeni uresničevanju ciljev iz člena 2 te uredbe. |
| --- | --- |

5.

Vsi viri Skupnega podjetja za GCV 2 in njegove dejavnosti so namenjeni uresničevanju ciljev iz člena 2 te uredbe.

| 6. | Skupno podjetje za GCV 2 je lastnik vseh sredstev, ki jih ustvari samo ali so mu bila dodeljena za doseganje svojih ciljev. |
| --- | --- |

6.

Skupno podjetje za GCV 2 je lastnik vseh sredstev, ki jih ustvari samo ali so mu bila dodeljena za doseganje svojih ciljev.

| 7. | Prihodki, ki presegajo odhodke, se ne izplačajo članom Skupnega podjetja za GCV 2, razen v primeru likvidacije Skupnega podjetja za GCV 2. |
| --- | --- |

7.

Prihodki, ki presegajo odhodke, se ne izplačajo članom Skupnega podjetja za GCV 2, razen v primeru likvidacije Skupnega podjetja za GCV 2.

Člen 14

Finančne obveznosti

Finančne obveznosti Skupnega podjetja za GCV 2 ne presegajo zneska finančnih sredstev, ki je na voljo oziroma ga v proračun podjetja vplačajo njegovi člani.

Člen 15

Proračunsko leto

Proračunsko leto traja od 1. januarja do 31. decembra.

Člen 16

Operativno in finančno načrtovanje

| 1. | Izvršni direktor upravnemu odboru predloži v sprejetje osnutek letnega delovnega načrta, ki vključuje podrobni načrt raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti, upravnih dejavnosti in ustrezno oceno odhodkov za prihodnje leto. Osnutek delovnega načrta vključuje tudi ocenjeno vrednost prispevkov, ki jih je treba zagotoviti v skladu s točko (b) člena 13(3) Statuta. |
| --- | --- |

1.

Izvršni direktor upravnemu odboru predloži v sprejetje osnutek letnega delovnega načrta, ki vključuje podrobni načrt raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti, upravnih dejavnosti in ustrezno oceno odhodkov za prihodnje leto. Osnutek delovnega načrta vključuje tudi ocenjeno vrednost prispevkov, ki jih je treba zagotoviti v skladu s točko (b) člena 13(3) Statuta.

| 2. | Letni delovni načrt za določeno leto se sprejme do konca preteklega leta. Letni delovni načrt se objavi. |
| --- | --- |

2.

Letni delovni načrt za določeno leto se sprejme do konca preteklega leta. Letni delovni načrt se objavi.

| 3. | Izvršni direktor pripravi osnutek letnega proračuna za naslednje leto in ga predloži v sprejetje upravnemu odboru. |
| --- | --- |

3.

Izvršni direktor pripravi osnutek letnega proračuna za naslednje leto in ga predloži v sprejetje upravnemu odboru.

| 4. | Upravni odbor sprejme letni proračun za določeno leto do konca preteklega leta. |
| --- | --- |

4.

Upravni odbor sprejme letni proračun za določeno leto do konca preteklega leta.

| 5. | Letni proračun se spremeni, da upošteva znesek finančnega prispevka Unije, iz proračuna Unije. |
| --- | --- |

5.

Letni proračun se spremeni, da upošteva znesek finančnega prispevka Unije, iz proračuna Unije.

Člen 17

Operativno in finančno poročanje

| 1. | Izvršni direktor letno poroča upravnemu odboru o opravljanju svojih nalog v skladu s finančnimi pravili Skupnega podjetja za GCV 2.
  Izvršni direktor v dveh mesecih po zaključku vsakega proračunskega leta upravnemu odboru v odobritev predloži letno poročilo o dejavnostih in napredku Skupnega podjetja za GCV 2 v preteklem koledarskem letu, zlasti v zvezi z letnim delovnim načrtom za zadevno leto. To poročilo o dejavnostih med drugim vključuje informacije o naslednjih zadevah:






  (a) | izvedenih ukrepih na področju raziskav, inovacij in drugih ukrepih ter ustreznih odhodkih; |
| --- | --- | --- |

1.

Izvršni direktor letno poroča upravnemu odboru o opravljanju svojih nalog v skladu s finančnimi pravili Skupnega podjetja za GCV 2.

Izvršni direktor v dveh mesecih po zaključku vsakega proračunskega leta upravnemu odboru v odobritev predloži letno poročilo o dejavnostih in napredku Skupnega podjetja za GCV 2 v preteklem koledarskem letu, zlasti v zvezi z letnim delovnim načrtom za zadevno leto. To poročilo o dejavnostih med drugim vključuje informacije o naslednjih zadevah:

(a)

izvedenih ukrepih na področju raziskav, inovacij in drugih ukrepih ter ustreznih odhodkih;

| (b) | predloženih ukrepih, skupaj z njihovo razčlenitvijo po vrstah udeležencev, vključno z MSP, in po državah; |
| --- | --- |

(b)

predloženih ukrepih, skupaj z njihovo razčlenitvijo po vrstah udeležencev, vključno z MSP, in po državah;

| (c) | ukrepih, ki so bili izbrani za financiranje, skupaj z njihovo razčlenitvijo po vrstah udeležencev, vključno z MSP, in po državah, ter navedbo prispevka Skupnega podjetja za GCV 2 za posamezne udeležence in ukrepe. |
| --- | --- |

(c)

ukrepih, ki so bili izbrani za financiranje, skupaj z njihovo razčlenitvijo po vrstah udeležencev, vključno z MSP, in po državah, ter navedbo prispevka Skupnega podjetja za GCV 2 za posamezne udeležence in ukrepe.

| 2. | Potem ko upravni odbor odobri letno poročilo o dejavnostih, se to objavi. |
| --- | --- |

2.

Potem ko upravni odbor odobri letno poročilo o dejavnostih, se to objavi.

| 3. | Računovodja Skupnega podjetja za GCV 2 do 1. marca naslednjega proračunskega leta računovodji Komisije in Računskemu sodišču pošlje začasni zaključni račun.
  Skupno podjetje za GCV 2 do 31. marca naslednjega proračunskega leta Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču pošlje poročilo o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju.
  Po prejemu opažanj Računskega sodišča o začasnem zaključnem računu Skupnega podjetja za GCV 2 v skladu s členom 148 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 računovodja Skupnega podjetja za GCV 2 pripravi končni zaključni račun Skupnega podjetja za GCV 2, izvršni direktor pa ga predloži upravnemu odboru v mnenje.
  Upravni odbor da mnenje o končnem zaključnem računu Skupnega podjetja za GCV 2.
  Izvršni direktor do 1. julija v vsakem proračunskem letu pošlje končni zaključni račun in mnenje upravnega odbora Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču.
  Končni zaključni račun se objavi v Uradnem listu Evropske unije do 15. novembra naslednjega proračunskega leta.
  Izvršni direktor posreduje Računskemu sodišču odgovor na opažanja v letnem poročilu do 30. septembra. Izvršni direktor ta odgovor predloži tudi upravnemu odboru.
  Izvršni direktor predloži Evropskemu parlamentu na njegovo zahtevo vse potrebne podatke za nemoteno izvajanje postopka razrešnice za zadevno proračunsko leto v skladu s členom 165(3) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012. |
| --- | --- |

3.

Računovodja Skupnega podjetja za GCV 2 do 1. marca naslednjega proračunskega leta računovodji Komisije in Računskemu sodišču pošlje začasni zaključni račun.

Skupno podjetje za GCV 2 do 31. marca naslednjega proračunskega leta Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču pošlje poročilo o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju.

Po prejemu opažanj Računskega sodišča o začasnem zaključnem računu Skupnega podjetja za GCV 2 v skladu s členom 148 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 računovodja Skupnega podjetja za GCV 2 pripravi končni zaključni račun Skupnega podjetja za GCV 2, izvršni direktor pa ga predloži upravnemu odboru v mnenje.

Upravni odbor da mnenje o končnem zaključnem računu Skupnega podjetja za GCV 2.

Izvršni direktor do 1. julija v vsakem proračunskem letu pošlje končni zaključni račun in mnenje upravnega odbora Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču.

Končni zaključni račun se objavi v Uradnem listu Evropske unije do 15. novembra naslednjega proračunskega leta.

Izvršni direktor posreduje Računskemu sodišču odgovor na opažanja v letnem poročilu do 30. septembra. Izvršni direktor ta odgovor predloži tudi upravnemu odboru.

Izvršni direktor predloži Evropskemu parlamentu na njegovo zahtevo vse potrebne podatke za nemoteno izvajanje postopka razrešnice za zadevno proračunsko leto v skladu s členom 165(3) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012.

Člen 18

Notranja revizija

Notranji revizor Komisije ima glede Skupnega podjetja za GCV 2 enaka pooblastila, kot jih ima v zvezi s Komisijo.

Člen 19

Odgovornost članov in zavarovanje

| 1. | Finančna odgovornost članov za dolgove Skupnega podjetja za GCV 2 je omejena na njihov prispevek, ki so ga že nakazali za upravne stroške. |
| --- | --- |

1.

Finančna odgovornost članov za dolgove Skupnega podjetja za GCV 2 je omejena na njihov prispevek, ki so ga že nakazali za upravne stroške.

| 2. | Skupno podjetje za GCV 2 sklene in vzdržuje ustrezna zavarovanja. |
| --- | --- |

2.

Skupno podjetje za GCV 2 sklene in vzdržuje ustrezna zavarovanja.

Člen 20

Nasprotje interesov

| 1. | Skupno podjetje za GCV 2 ter njegovi organi in osebje se pri izvajanju svojih dejavnosti izogibajo vsakršnemu nasprotju interesov. |
| --- | --- |

1.

Skupno podjetje za GCV 2 ter njegovi organi in osebje se pri izvajanju svojih dejavnosti izogibajo vsakršnemu nasprotju interesov.

| 2. | Upravni odbor Skupnega podjetja za GCV 2 sprejme pravila za preprečevanje in obvladovanje nasprotij interesov za njegove člane, organe in osebje. Navedena pravila morajo vsebovati določbo, ki je namenjena preprečevanju nasprotja interesov, ki bi lahko nastali v zvezi s predstavnikih članov v upravnem odboru. |
| --- | --- |

2.

Upravni odbor Skupnega podjetja za GCV 2 sprejme pravila za preprečevanje in obvladovanje nasprotij interesov za njegove člane, organe in osebje. Navedena pravila morajo vsebovati določbo, ki je namenjena preprečevanju nasprotja interesov, ki bi lahko nastali v zvezi s predstavnikih članov v upravnem odboru.

Člen 21

Likvidacija

| 1. | Skupno podjetje za GCV 2 se likvidira na koncu obdobja, določenega v členu 1 te uredbe. |
| --- | --- |

1.

Skupno podjetje za GCV 2 se likvidira na koncu obdobja, določenega v členu 1 te uredbe.

| 2. | Poleg odstavka 1 se postopek likvidacije začne samodejno, če iz Skupnega podjetja za GCV 2 izstopi Unija ali vsi člani, ki niso Unija. |
| --- | --- |

2.

Poleg odstavka 1 se postopek likvidacije začne samodejno, če iz Skupnega podjetja za GCV 2 izstopi Unija ali vsi člani, ki niso Unija.

| 3. | Za namen vodenja postopkov v zvezi z likvidacijo Skupnega podjetja za GCV 2, upravni odbor imenuje enega ali več likvidacijskih upraviteljev, ki spoštujejo odločitve upravnega odbora. |
| --- | --- |

3.

Za namen vodenja postopkov v zvezi z likvidacijo Skupnega podjetja za GCV 2, upravni odbor imenuje enega ali več likvidacijskih upraviteljev, ki spoštujejo odločitve upravnega odbora.

| 4. | Kadar se Skupno podjetje za GCV likvidira 2, se njegova sredstva porabijo za pokritje njegovih obveznosti in odhodkov, povezanih z likvidacijo. Vsi presežki se porazdelijo med člane v času likvidacije, in sicer sorazmerno njihovim finančnim prispevkom Skupnemu podjetju za GCV 2. Vsi presežki, ki se dodelijo Uniji, se vrnejo v proračun Unije. |
| --- | --- |

4.

Kadar se Skupno podjetje za GCV likvidira 2, se njegova sredstva porabijo za pokritje njegovih obveznosti in odhodkov, povezanih z likvidacijo. Vsi presežki se porazdelijo med člane v času likvidacije, in sicer sorazmerno njihovim finančnim prispevkom Skupnemu podjetju za GCV 2. Vsi presežki, ki se dodelijo Uniji, se vrnejo v proračun Unije.

| 5. | Vzpostavi se ad hoc postopek za zagotovitev ustreznega upravljanja kakršnega koli sporazuma ali sklepa, ki ga je sklenilo ali sprejelo Skupno podjetje za GCV 2, in tudi kakršne koli pogodbe o dobavi, sklenjeni za obdobje, daljše od obdobja obstoja Skupnega podjetja za GCV 2. |
| --- | --- |

5.

Vzpostavi se ad hoc postopek za zagotovitev ustreznega upravljanja kakršnega koli sporazuma ali sklepa, ki ga je sklenilo ali sprejelo Skupno podjetje za GCV 2, in tudi kakršne koli pogodbe o dobavi, sklenjeni za obdobje, daljše od obdobja obstoja Skupnega podjetja za GCV 2.

---

| 7.6.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 169/130 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 169/130

---

UREDBA SVETA (EU) št. 560/2014

z dne 6. maja 2014

o ustanovitvi Skupnega podjetja za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase

(Besedilo velja za EGP)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 187 in prvega odstavka člena 188 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Javno-zasebna partnerstva v obliki skupnih tehnoloških pobud so bila prvotno določena v Sklepu št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2). |
| --- | --- |

(1)

Javno-zasebna partnerstva v obliki skupnih tehnoloških pobud so bila prvotno določena v Sklepu št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2).

| (2) | V Odločbi Sveta 2006/971/ES (3) so bila opredeljena posebna javno-zasebna partnerstva, ki jih je treba podpreti. |
| --- | --- |

(2)

V Odločbi Sveta 2006/971/ES (3) so bila opredeljena posebna javno-zasebna partnerstva, ki jih je treba podpreti.

| (3) | Uredba (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4) je vzpostavila Obzorje 2020 – okvirni program za raziskave in inovacije (2014–2020) (v nadaljnjem besedilu: program Obzorje 2020). Cilj programa Obzorje 2020 je doseči večji učinek v zvezi z raziskavami in inovacijami, in sicer z združevanjem sredstev programa Obzorje 2020 in sredstev zasebnega sektorja v okviru javno-zasebnih partnerstev na ključnih področjih, na katerih lahko raziskave in inovacije prispevajo k širšim ciljem Unije na področju konkurenčnosti, privabijo zasebne naložbe in pomagajo pri reševanju družbenih izzivov. Ta partnerstva bi morala temeljiti na dolgoročni zavezi, ki vključuje uravnotežen prispevek vseh partnerjev, nositi bi morala odgovornost za dosego svojih ciljev in biti usklajena s strateškimi cilji Unije na področju raziskav, razvoja in inovacij. Upravljanje in delovanje teh partnerstev bi moralo biti odprto, pregledno, učinkovito in uspešno, sodelovanje v njih pa bi morali omogočiti širokemu krogu deležnikov, dejavnih na posameznih področjih. V skladu z Uredbo (EU) št. 1291/2013 lahko Unija v navedenih partnerstvih sodeluje s finančnimi prispevki za skupna podjetja, ustanovljena na podlagi člena 187 Pogodbe o delovanju Evropske unije v skladu s Sklepom št. 1982/2006/ES. |
| --- | --- |

(3)

Uredba (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4) je vzpostavila Obzorje 2020 – okvirni program za raziskave in inovacije (2014–2020) (v nadaljnjem besedilu: program Obzorje 2020). Cilj programa Obzorje 2020 je doseči večji učinek v zvezi z raziskavami in inovacijami, in sicer z združevanjem sredstev programa Obzorje 2020 in sredstev zasebnega sektorja v okviru javno-zasebnih partnerstev na ključnih področjih, na katerih lahko raziskave in inovacije prispevajo k širšim ciljem Unije na področju konkurenčnosti, privabijo zasebne naložbe in pomagajo pri reševanju družbenih izzivov. Ta partnerstva bi morala temeljiti na dolgoročni zavezi, ki vključuje uravnotežen prispevek vseh partnerjev, nositi bi morala odgovornost za dosego svojih ciljev in biti usklajena s strateškimi cilji Unije na področju raziskav, razvoja in inovacij. Upravljanje in delovanje teh partnerstev bi moralo biti odprto, pregledno, učinkovito in uspešno, sodelovanje v njih pa bi morali omogočiti širokemu krogu deležnikov, dejavnih na posameznih področjih. V skladu z Uredbo (EU) št. 1291/2013 lahko Unija v navedenih partnerstvih sodeluje s finančnimi prispevki za skupna podjetja, ustanovljena na podlagi člena 187 Pogodbe o delovanju Evropske unije v skladu s Sklepom št. 1982/2006/ES.

| (4) | V skladu z Uredbo (EU) št. 1291/2013 in Sklepom Sveta 2013/743/EU (5) lahko skupna podjetja, ustanovljena na podlagi programa Obzorje 2020, prejmejo podporo pod pogoji, določenimi v navedenem sklepu. |
| --- | --- |

(4)

V skladu z Uredbo (EU) št. 1291/2013 in Sklepom Sveta 2013/743/EU (5) lahko skupna podjetja, ustanovljena na podlagi programa Obzorje 2020, prejmejo podporo pod pogoji, določenimi v navedenem sklepu.

| (5) | V Sporočilu Komisije z naslovom „EVROPA 2020 Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (v nadaljnjem besedilu: strategija Evropa 2020), ki sta jo potrdila Evropski parlament in Svet, je poudarjeno, da je treba razviti ugodne pogoje za naložbe v znanje in inovacije, da bi tako dosegli pametno, trajnostno in vključujočo rast v Uniji. |
| --- | --- |

(5)

V Sporočilu Komisije z naslovom „EVROPA 2020 Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (v nadaljnjem besedilu: strategija Evropa 2020), ki sta jo potrdila Evropski parlament in Svet, je poudarjeno, da je treba razviti ugodne pogoje za naložbe v znanje in inovacije, da bi tako dosegli pametno, trajnostno in vključujočo rast v Uniji.

| (6) | Konzorcij industrijskih panog, ki temeljijo na rabi biomase (Bio-based Industries Consortium, v nadaljnjem besedilu: konzorcij BIC) je na podlagi obširnega posvetovanja z javnimi in zasebnimi zainteresiranimi stranmi pripravil dokument z vizijo ter strateški raziskovalni in inovacijski program. V slednjem so opisani glavni tehnološki in inovacijski izzivi, ki jih je treba premagati, da bi se v Evropi razvile trajnostne in konkurenčne industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase, opredeljene pa so tudi raziskovalne, predstavitvene in uvajalne dejavnosti, ki jih je treba izvesti v okviru skupne tehnološke pobude za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase (v nadaljnjem besedilu: pobuda BBI). |
| --- | --- |

(6)

Konzorcij industrijskih panog, ki temeljijo na rabi biomase (Bio-based Industries Consortium, v nadaljnjem besedilu: konzorcij BIC) je na podlagi obširnega posvetovanja z javnimi in zasebnimi zainteresiranimi stranmi pripravil dokument z vizijo ter strateški raziskovalni in inovacijski program. V slednjem so opisani glavni tehnološki in inovacijski izzivi, ki jih je treba premagati, da bi se v Evropi razvile trajnostne in konkurenčne industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase, opredeljene pa so tudi raziskovalne, predstavitvene in uvajalne dejavnosti, ki jih je treba izvesti v okviru skupne tehnološke pobude za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase (v nadaljnjem besedilu: pobuda BBI).

| (7) | Konzorcij BIC je nepridobitna organizacija, ustanovljena za zastopanje skupine podjetij, ki podpira pobudo BBI. Njegovi člani prihajajo iz celotne vrednostne verige na področju biomase, vključujejo pa velika podjetja, mala in srednje velika podjetja (MSP), regionalne grozde, evropska trgovinska združenja in evropske tehnološke platforme. Cilj konzorcija je zagotavljati in spodbujati tehnološki in gospodarski razvoj industrijskih panog, ki temeljijo na rabi biomase, v Evropi. Za članstvo v njem lahko zaprosijo vse zainteresirane strani vzdolž vrednostne verige na področju biomase. Konzorcij sledi splošnima načeloma odprtosti in preglednosti članstva, kar zagotavlja široko vključenost industrije. |
| --- | --- |

(7)

Konzorcij BIC je nepridobitna organizacija, ustanovljena za zastopanje skupine podjetij, ki podpira pobudo BBI. Njegovi člani prihajajo iz celotne vrednostne verige na področju biomase, vključujejo pa velika podjetja, mala in srednje velika podjetja (MSP), regionalne grozde, evropska trgovinska združenja in evropske tehnološke platforme. Cilj konzorcija je zagotavljati in spodbujati tehnološki in gospodarski razvoj industrijskih panog, ki temeljijo na rabi biomase, v Evropi. Za članstvo v njem lahko zaprosijo vse zainteresirane strani vzdolž vrednostne verige na področju biomase. Konzorcij sledi splošnima načeloma odprtosti in preglednosti članstva, kar zagotavlja široko vključenost industrije.

| (8) | Vse upravičene ustanove lahko sodelujejo v izbranih projektih ali v njih delujejo kot koordinatorji. |
| --- | --- |

(8)

Vse upravičene ustanove lahko sodelujejo v izbranih projektih ali v njih delujejo kot koordinatorji.

| (9) | V sporočilu Komisije z dne 13. februarja 2012 z naslovom „Inovacije za trajnostno rast: biogospodarstvo za Evropo“, zlasti pa v njenem akcijskem načrtu, se poziva k javno-zasebnemu partnerstvu v podporo ustanovitvi trajnostnih in konkurenčnih industrijskih panog in vrednostnih verig, ki temeljijo na rabi biomase, v Evropi. V skladu s prehodom na družbo brez nafte je cilj sporočila bolje povezati sektorje proizvodnje in predelave biomase, da bi prehransko varnost in omejenost naravnih virov ter okoljske cilje združili z uporabo biomase v industriji in energetiki. |
| --- | --- |

(9)

V sporočilu Komisije z dne 13. februarja 2012 z naslovom „Inovacije za trajnostno rast: biogospodarstvo za Evropo“, zlasti pa v njenem akcijskem načrtu, se poziva k javno-zasebnemu partnerstvu v podporo ustanovitvi trajnostnih in konkurenčnih industrijskih panog in vrednostnih verig, ki temeljijo na rabi biomase, v Evropi. V skladu s prehodom na družbo brez nafte je cilj sporočila bolje povezati sektorje proizvodnje in predelave biomase, da bi prehransko varnost in omejenost naravnih virov ter okoljske cilje združili z uporabo biomase v industriji in energetiki.

| (10) | V sporočilu Komisije z dne 10. oktobra 2012 z naslovom „Močnejša evropska industrija za rast in oživitev gospodarstva“ je potrjen strateški pomen industrijskih panog, ki temeljijo na rabi biomase, za prihodnjo konkurenčnost Evrope, kot je opredeljeno v sporočilu Komisije z dne 21. decembra 2007 z naslovom „Pobuda za vodilni trg za Evropo“, poudarjena pa je tudi potreba po skupni tehnološki pobudi za „industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase“. |
| --- | --- |

(10)

V sporočilu Komisije z dne 10. oktobra 2012 z naslovom „Močnejša evropska industrija za rast in oživitev gospodarstva“ je potrjen strateški pomen industrijskih panog, ki temeljijo na rabi biomase, za prihodnjo konkurenčnost Evrope, kot je opredeljeno v sporočilu Komisije z dne 21. decembra 2007 z naslovom „Pobuda za vodilni trg za Evropo“, poudarjena pa je tudi potreba po skupni tehnološki pobudi za „industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase“.

| (11) | Industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase, in njihove vrednostne verige se spopadajo z zapletenimi in obsežnimi tehnološkimi in inovacijskimi izzivi. Kot porajajoči se sektor morajo odpraviti razpršenost tehničnega znanja in omejenost javno dostopnih podatkov o dejanski razpoložljivosti virov, da bi vzpostavili trajnostne in konkurenčne vrednostne verige. Da bi premagali te izzive, je treba osredotočeno in usklajeno doseči kritično maso v smislu obsega dejavnosti, odličnosti in potenciala za inovacije na ravni EU. |
| --- | --- |

(11)

Industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase, in njihove vrednostne verige se spopadajo z zapletenimi in obsežnimi tehnološkimi in inovacijskimi izzivi. Kot porajajoči se sektor morajo odpraviti razpršenost tehničnega znanja in omejenost javno dostopnih podatkov o dejanski razpoložljivosti virov, da bi vzpostavili trajnostne in konkurenčne vrednostne verige. Da bi premagali te izzive, je treba osredotočeno in usklajeno doseči kritično maso v smislu obsega dejavnosti, odličnosti in potenciala za inovacije na ravni EU.

| (12) | Pobuda BBI bi morala omiliti različne vrste tržnih slabosti, ki odvračajo zasebne naložbe v predkonkurenčne raziskovalne, predstavitvene in uvajalne dejavnosti za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase, v Evropi. Zlasti bi morala preveriti razpoložljivost zanesljive oskrbe z biomaso, pri čemer bi bilo treba upoštevati druge konkurenčne družbene in okoljske zahteve, ter podpreti razvoj naprednih predelovalnih tehnologij, obsežnih predstavitvenih dejavnosti in instrumentov politike, da bi se tako zmanjšalo tveganje pri zasebnih naložbah v raziskave in inovacije za razvoj trajnostnih in konkurenčnih proizvodov na biološki osnovi in biogoriv. |
| --- | --- |

(12)

Pobuda BBI bi morala omiliti različne vrste tržnih slabosti, ki odvračajo zasebne naložbe v predkonkurenčne raziskovalne, predstavitvene in uvajalne dejavnosti za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase, v Evropi. Zlasti bi morala preveriti razpoložljivost zanesljive oskrbe z biomaso, pri čemer bi bilo treba upoštevati druge konkurenčne družbene in okoljske zahteve, ter podpreti razvoj naprednih predelovalnih tehnologij, obsežnih predstavitvenih dejavnosti in instrumentov politike, da bi se tako zmanjšalo tveganje pri zasebnih naložbah v raziskave in inovacije za razvoj trajnostnih in konkurenčnih proizvodov na biološki osnovi in biogoriv.

| (13) | Pobuda BBI bi morala biti javno-zasebno partnerstvo, namenjeno povečanju naložb v razvoj trajnostnega industrijskega sektorja, ki temelji na rabi biomase, v Evropi. Zagotoviti bi morala okoljske in družbeno-gospodarske koristi za evropske državljane, povečati konkurenčnost Evrope in prispevati k temu, da se uveljavi kot ključni akter pri raziskavah, predstavitvi in uvajanju naprednih proizvodov na biološki osnovi in biogoriv. |
| --- | --- |

(13)

Pobuda BBI bi morala biti javno-zasebno partnerstvo, namenjeno povečanju naložb v razvoj trajnostnega industrijskega sektorja, ki temelji na rabi biomase, v Evropi. Zagotoviti bi morala okoljske in družbeno-gospodarske koristi za evropske državljane, povečati konkurenčnost Evrope in prispevati k temu, da se uveljavi kot ključni akter pri raziskavah, predstavitvi in uvajanju naprednih proizvodov na biološki osnovi in biogoriv.

| (14) | Cilj pobude BBI je izvajati program raziskav in inovacij v Evropi, s katerim se bo ocenila razpoložljivost obnovljivih bioloških virov, ki jih je mogoče uporabiti za proizvodnjo materialov na biološki osnovi, ter na podlagi tega podpreti oblikovanje trajnostnih vrednostnih verig na področju biomase. Te dejavnosti bi bilo treba izvajati v sodelovanju med zainteresiranimi stranmi vzdolž celotnih vrednostnih verig na področju biomase, vključno s primarno proizvodnjo in predelovalnimi industrijami, blagovnimi znamkami, MSP, raziskovalnimi in tehnološkimi središči ter univerzami. |
| --- | --- |

(14)

Cilj pobude BBI je izvajati program raziskav in inovacij v Evropi, s katerim se bo ocenila razpoložljivost obnovljivih bioloških virov, ki jih je mogoče uporabiti za proizvodnjo materialov na biološki osnovi, ter na podlagi tega podpreti oblikovanje trajnostnih vrednostnih verig na področju biomase. Te dejavnosti bi bilo treba izvajati v sodelovanju med zainteresiranimi stranmi vzdolž celotnih vrednostnih verig na področju biomase, vključno s primarno proizvodnjo in predelovalnimi industrijami, blagovnimi znamkami, MSP, raziskovalnimi in tehnološkimi središči ter univerzami.

| (15) | Zaradi pomena in obsega ciljev pobude BBI obsega potrebnih finančnih in tehničnih sredstev ter potrebe po doseganju učinkovitega sodelovanja in sinergije sredstev in financiranja je potrebno ukrepanje Unije. Skupno podjetje za izvajanje pobude BBI (v nadaljnjem besedilu: Skupno podjetje BBI) bi bilo zato treba ustanoviti kot pravni subjekt. |
| --- | --- |

(15)

Zaradi pomena in obsega ciljev pobude BBI obsega potrebnih finančnih in tehničnih sredstev ter potrebe po doseganju učinkovitega sodelovanja in sinergije sredstev in financiranja je potrebno ukrepanje Unije. Skupno podjetje za izvajanje pobude BBI (v nadaljnjem besedilu: Skupno podjetje BBI) bi bilo zato treba ustanoviti kot pravni subjekt.

| (16) | Cilj Skupnega podjetja BBI bi bilo treba doseči s podporo raziskovalnim in inovacijskim dejavnostim, in sicer z uporabo sredstev iz javnega in zasebnega sektorja. Skupno podjetje BBI bi moralo v ta namen objaviti javne razpise za zbiranje ponudb v podporo raziskovalnim, predstavitvenim in uvajalnim dejavnostim. |
| --- | --- |

(16)

Cilj Skupnega podjetja BBI bi bilo treba doseči s podporo raziskovalnim in inovacijskim dejavnostim, in sicer z uporabo sredstev iz javnega in zasebnega sektorja. Skupno podjetje BBI bi moralo v ta namen objaviti javne razpise za zbiranje ponudb v podporo raziskovalnim, predstavitvenim in uvajalnim dejavnostim.

| (17) | Da bi se dosegel največji učinek, bi moralo Skupno podjetje za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase, razviti tesne sinergije z drugimi programi Unije, na primer na področju izobraževanja, okolja, konkurenčnosti in MSP, ter s skladi kohezijske politike in politiko za razvoj podeželja, ki lahko posebej pomagajo pri krepitvi nacionalnih in regionalnih raziskovalnih in inovacijskih zmogljivosti v okviru strategij pametne specializacije. |
| --- | --- |

(17)

Da bi se dosegel največji učinek, bi moralo Skupno podjetje za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase, razviti tesne sinergije z drugimi programi Unije, na primer na področju izobraževanja, okolja, konkurenčnosti in MSP, ter s skladi kohezijske politike in politiko za razvoj podeželja, ki lahko posebej pomagajo pri krepitvi nacionalnih in regionalnih raziskovalnih in inovacijskih zmogljivosti v okviru strategij pametne specializacije.

| (18) | Program Obzorje 2020 naj bi s spodbujanjem sinergije z evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi pripomogel k odpravi razkoraka med raziskavami in inovacijami v Uniji. Zato bi si moralo Skupno podjetje BBI prizadevati za vzpostavitev tesnih povezav z navedenimi skladi, ki lahko posebej prispevajo h krepitvi lokalnih, regionalnih ter nacionalnih raziskovalnih in inovacijskih zmogljivosti na področju Skupnega podjetja BBI in podprejo prizadevanja za pametno specializacijo. |
| --- | --- |

(18)

Program Obzorje 2020 naj bi s spodbujanjem sinergije z evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi pripomogel k odpravi razkoraka med raziskavami in inovacijami v Uniji. Zato bi si moralo Skupno podjetje BBI prizadevati za vzpostavitev tesnih povezav z navedenimi skladi, ki lahko posebej prispevajo h krepitvi lokalnih, regionalnih ter nacionalnih raziskovalnih in inovacijskih zmogljivosti na področju Skupnega podjetja BBI in podprejo prizadevanja za pametno specializacijo.

| (19) | Ustanovna člana Skupnega podjetja BBI bi morala biti Unija in konzorcij BIC. |
| --- | --- |

(19)

Ustanovna člana Skupnega podjetja BBI bi morala biti Unija in konzorcij BIC.

| (20) | Pravila o organizaciji in delovanju Skupnega podjetja BBI bi morala biti določena v Statutu Skupnega podjetja BBI kot delu te uredbe. |
| --- | --- |

(20)

Pravila o organizaciji in delovanju Skupnega podjetja BBI bi morala biti določena v Statutu Skupnega podjetja BBI kot delu te uredbe.

| (21) | Konzorcij BIC je dal pisno soglasje, da se raziskovalne dejavnosti na področju Skupnega podjetja BBI izvajajo v okviru strukture, ki je bolje prilagojena javno-zasebnemu partnerstvu. Primerno je, da konzorcij BIC s podpisom potrditvenega dopisa pristopi k Statutu iz Priloge k tej uredbi. |
| --- | --- |

(21)

Konzorcij BIC je dal pisno soglasje, da se raziskovalne dejavnosti na področju Skupnega podjetja BBI izvajajo v okviru strukture, ki je bolje prilagojena javno-zasebnemu partnerstvu. Primerno je, da konzorcij BIC s podpisom potrditvenega dopisa pristopi k Statutu iz Priloge k tej uredbi.

| (22) | Da bi doseglo svoje cilje, bi moralo Skupno podjetje BBI z odprtimi in preglednimi postopki finančno podpirati ukrepe, in sicer predvsem z nepovratnimi sredstvi, ki bi jih udeležencem podelilo na podlagi javnih in konkurenčnih razpisov. |
| --- | --- |

(22)

Da bi doseglo svoje cilje, bi moralo Skupno podjetje BBI z odprtimi in preglednimi postopki finančno podpirati ukrepe, in sicer predvsem z nepovratnimi sredstvi, ki bi jih udeležencem podelilo na podlagi javnih in konkurenčnih razpisov.

| (23) | Prispevki članov razen Unije ne bi smeli biti omejeni na upravne stroške Skupnega podjetja BBI in sofinanciranje, potrebno za izvajanje raziskovalnih in inovativnih ukrepov, ki jih podpira Skupno podjetje BBI. Njihovi prispevki bi morali kriti tudi dodatne dejavnosti, ki jih morajo izvajati člani razen Unije, kot je določeno v letnem načrtu dodatnih dejavnosti; da bi dobili ustrezen pregled nad učinkom vzvoda, bi morale navedene dodatne dejavnosti pomeniti prispevke k širši pobudi BBI. |
| --- | --- |

(23)

Prispevki članov razen Unije ne bi smeli biti omejeni na upravne stroške Skupnega podjetja BBI in sofinanciranje, potrebno za izvajanje raziskovalnih in inovativnih ukrepov, ki jih podpira Skupno podjetje BBI. Njihovi prispevki bi morali kriti tudi dodatne dejavnosti, ki jih morajo izvajati člani razen Unije, kot je določeno v letnem načrtu dodatnih dejavnosti; da bi dobili ustrezen pregled nad učinkom vzvoda, bi morale navedene dodatne dejavnosti pomeniti prispevke k širši pobudi BBI.

| (24) | Sodelovanje v posrednih ukrepih, ki jih financira Skupno podjetje BBI, bi moralo biti skladno z Uredbo (EU) št. 1290/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (6). Skupno podjetje BBI bi moralo z ustreznimi ukrepi, ki jih sprejme Komisija, zagotavljati tudi dosledno uporabo teh pravil. |
| --- | --- |

(24)

Sodelovanje v posrednih ukrepih, ki jih financira Skupno podjetje BBI, bi moralo biti skladno z Uredbo (EU) št. 1290/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (6). Skupno podjetje BBI bi moralo z ustreznimi ukrepi, ki jih sprejme Komisija, zagotavljati tudi dosledno uporabo teh pravil.

| (25) | Skupno podjetje BBI bi moralo za zagotovitev odprtosti in preglednosti ter spodbujanje sodelovanja uporabljati tudi elektronska sredstva, ki jih upravlja Komisija. Zato bi bilo treba razpise za zbiranje predlogov Skupnega podjetja BBI objaviti tudi na enotnem portalu za udeležence ter prek drugih elektronskih sredstev razširjanja v okviru programa Obzorje 2020, ki jih upravlja Komisija. Poleg tega bi moralo Skupno podjetje BBI za vključitev v elektronske sisteme za poročanje in razširjanje v okviru programa Obzorje 2020, ki jih upravlja Komisija, predložiti ustrezne podatke, med drugim o predlogih, prosilcih, dodeljenih nepovratnih sredstvih in udeležencih, v ustrezni obliki in časovnem okviru, ki ustrezata obveznostim Komisije glede poročanja. |
| --- | --- |

(25)

Skupno podjetje BBI bi moralo za zagotovitev odprtosti in preglednosti ter spodbujanje sodelovanja uporabljati tudi elektronska sredstva, ki jih upravlja Komisija. Zato bi bilo treba razpise za zbiranje predlogov Skupnega podjetja BBI objaviti tudi na enotnem portalu za udeležence ter prek drugih elektronskih sredstev razširjanja v okviru programa Obzorje 2020, ki jih upravlja Komisija. Poleg tega bi moralo Skupno podjetje BBI za vključitev v elektronske sisteme za poročanje in razširjanje v okviru programa Obzorje 2020, ki jih upravlja Komisija, predložiti ustrezne podatke, med drugim o predlogih, prosilcih, dodeljenih nepovratnih sredstvih in udeležencih, v ustrezni obliki in časovnem okviru, ki ustrezata obveznostim Komisije glede poročanja.

| (26) | Finančni prispevek Unije za Skupno podjetje BBI bi bilo treba upravljati v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja in zadevnimi pravili o posrednem upravljanju iz Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (7) ter Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1268/2012 (8). |
| --- | --- |

(26)

Finančni prispevek Unije za Skupno podjetje BBI bi bilo treba upravljati v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja in zadevnimi pravili o posrednem upravljanju iz Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (7) ter Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1268/2012 (8).

| (27) | Zaradi poenostavitve bi bilo treba za vse strani zmanjšati upravno breme. Izogibati bi se bilo treba dvojnim revizijam ter nesorazmernemu dokumentiranju in poročanju. Revizije prejemnikov sredstev Unije na podlagi te uredbe bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 1291/2013. |
| --- | --- |

(27)

Zaradi poenostavitve bi bilo treba za vse strani zmanjšati upravno breme. Izogibati bi se bilo treba dvojnim revizijam ter nesorazmernemu dokumentiranju in poročanju. Revizije prejemnikov sredstev Unije na podlagi te uredbe bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 1291/2013.

| (28) | Finančne interese Unije in drugih članov Skupnega podjetja BBI bi bilo treba v celotnem ciklusu odhodkov zaščititi s sorazmernimi ukrepi, med katerimi so preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje nepravilnosti, povračilo izgubljenih, napačno plačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi upravne in denarne kazni v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012. |
| --- | --- |

(28)

Finančne interese Unije in drugih članov Skupnega podjetja BBI bi bilo treba v celotnem ciklusu odhodkov zaščititi s sorazmernimi ukrepi, med katerimi so preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje nepravilnosti, povračilo izgubljenih, napačno plačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi upravne in denarne kazni v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012.

| (29) | Notranji revizor Komisije bi moral imeti v Skupnem podjetju BBI enaka pooblastila, kot jih ima v zvezi s Komisijo. |
| --- | --- |

(29)

Notranji revizor Komisije bi moral imeti v Skupnem podjetju BBI enaka pooblastila, kot jih ima v zvezi s Komisijo.

| (30) | Glede na posebno naravo in sedanji status skupnih podjetij ter za zagotovitev nadaljnjega izvajanja sedmega okvirnega programa bi bilo treba za skupna podjetja še naprej uporabljati ločen postopek razrešnice. Z odstopanjem od člena 60(7) in člena 209 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 bi moral razrešnico za izvrševanje proračuna Skupnega podjetja BBI zato podeliti Evropski parlament na priporočilo Sveta. Zahteve glede poročanja iz člena 60(5) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 se torej ne bi smele uporabljati za finančni prispevek Unije za Skupno podjetje BBI, temveč bi jih bilo treba čim bolj uskladiti z zahtevami, predvidenimi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012. Revizijo računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti osnovnih poslov bi moralo opraviti Računsko sodišče. |
| --- | --- |

(30)

Glede na posebno naravo in sedanji status skupnih podjetij ter za zagotovitev nadaljnjega izvajanja sedmega okvirnega programa bi bilo treba za skupna podjetja še naprej uporabljati ločen postopek razrešnice. Z odstopanjem od člena 60(7) in člena 209 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 bi moral razrešnico za izvrševanje proračuna Skupnega podjetja BBI zato podeliti Evropski parlament na priporočilo Sveta. Zahteve glede poročanja iz člena 60(5) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 se torej ne bi smele uporabljati za finančni prispevek Unije za Skupno podjetje BBI, temveč bi jih bilo treba čim bolj uskladiti z zahtevami, predvidenimi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012. Revizijo računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti osnovnih poslov bi moralo opraviti Računsko sodišče.

| (31) | Skupno podjetje BBI bi moralo delovati na odprt in pregleden način s pravočasnim zagotavljanjem vseh zadevnih informacij svojim ustreznim organom in s promocijo svojih dejavnosti, vključno z dejavnostmi obveščanja in razširjanja informacij v širši javnosti. Poslovnik organov Skupnega podjetja BBI bi bilo treba objaviti. |
| --- | --- |

(31)

Skupno podjetje BBI bi moralo delovati na odprt in pregleden način s pravočasnim zagotavljanjem vseh zadevnih informacij svojim ustreznim organom in s promocijo svojih dejavnosti, vključno z dejavnostmi obveščanja in razširjanja informacij v širši javnosti. Poslovnik organov Skupnega podjetja BBI bi bilo treba objaviti.

| (32) | Za lažjo ustanovitev Skupnega podjetja BBI bi morala biti za njegovo vzpostavitev in začetno delovanje odgovorna Komisija, dokler Skupno podjetje BBI ne bo operativno sposobno za izvrševanje lastnega proračuna. |
| --- | --- |

(32)

Za lažjo ustanovitev Skupnega podjetja BBI bi morala biti za njegovo vzpostavitev in začetno delovanje odgovorna Komisija, dokler Skupno podjetje BBI ne bo operativno sposobno za izvrševanje lastnega proračuna.

| (33) | V skladu s splošnim ciljem programa Obzorje 2020 glede dodatne poenostavitve in doseganja večje skladnosti bi bilo treba v vseh razpisih za zbiranje predlogov v okviru Skupnega podjetja BBI upoštevati trajanje programa Obzorje 2020. |
| --- | --- |

(33)

V skladu s splošnim ciljem programa Obzorje 2020 glede dodatne poenostavitve in doseganja večje skladnosti bi bilo treba v vseh razpisih za zbiranje predlogov v okviru Skupnega podjetja BBI upoštevati trajanje programa Obzorje 2020.

| (34) | Ker ciljev te uredbe, in sicer krepitve industrijskih raziskav in inovacij v Uniji s tem, ko Skupno podjetje BBI izvaja pobudo BBI, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi preprečevanja podvajanja, ohranjanja kritične mase in zagotavljanja optimalne porabe javnih sredstev lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev – |
| --- | --- |

(34)

Ker ciljev te uredbe, in sicer krepitve industrijskih raziskav in inovacij v Uniji s tem, ko Skupno podjetje BBI izvaja pobudo BBI, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi preprečevanja podvajanja, ohranjanja kritične mase in zagotavljanja optimalne porabe javnih sredstev lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ustanovitev

1.   Za izvajanje skupne tehnološke pobude za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase (v nadaljnjem besedilu: pobuda BBI), se do 31. decembra 2024 ustanovi skupno podjetje v smislu člena 187 PDEU (v nadaljnjem besedilu: Skupno podjetje BBI). Da bi upoštevali trajanje programa Obzorje 2020, se razpisi za zbiranje predlogov v okviru Skupnega podjetja BBI objavijo najpozneje do 31. decembra 2020. V ustrezno utemeljenih primerih se lahko razpisi za zbiranje predlogov objavijo do 31. decembra 2021.

2.   Skupno podjetje BBI je organ, ki je pooblaščen za izvajanje javno-zasebnega partnerstva iz člena 209 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012.

3.   Skupno podjetje BBI je pravna oseba. V vseh državah članicah uživa najširšo pravno in poslovno sposobnost, ki jo pravnim osebam priznava zakonodaja navedenih držav članic. Zlasti lahko pridobiva premičnine in nepremičnine ali z njimi razpolaga in nastopa kot stranka v sodnem postopku.

4.   Sedež Skupnega podjetja BBI je v Bruslju v Belgiji.

5.   Statut Skupnega podjetja BBI (v nadaljnjem besedilu: Statut) je določen v Prilogi.

Člen 2

Cilji

Skupno podjetje BBI ima naslednje cilje:

| (a) | prispevati k izvajanju Uredbe (EU) št. 1291/2013 in zlasti dela III Sklepa 2013/743/EU; |
| --- | --- |

(a)

prispevati k izvajanju Uredbe (EU) št. 1291/2013 in zlasti dela III Sklepa 2013/743/EU;

| (b) | prispevati k ciljem pobude BBI za z viri bolj gospodarno in trajnostno nizkoogljično gospodarstvo ter povečanje gospodarske rasti in zaposlovanja, zlasti na podeželju, z razvojem trajnostnih in konkurenčnih industrijskih panog, ki temeljijo na rabi biomase, v Evropi, ki bodo temeljile na naprednih biorafinerijah, ki se trajnostno oskrbujejo z biomaso, in zlasti:






  (i) | predstaviti tehnologije, ki omogočajo nove kemične sestavine, nove materiale in nove potrošniške izdelke iz evropske biomase ter ne potrebujejo fosilnih virov; |
| --- | --- | --- |

(b)

prispevati k ciljem pobude BBI za z viri bolj gospodarno in trajnostno nizkoogljično gospodarstvo ter povečanje gospodarske rasti in zaposlovanja, zlasti na podeželju, z razvojem trajnostnih in konkurenčnih industrijskih panog, ki temeljijo na rabi biomase, v Evropi, ki bodo temeljile na naprednih biorafinerijah, ki se trajnostno oskrbujejo z biomaso, in zlasti:

(i)

predstaviti tehnologije, ki omogočajo nove kemične sestavine, nove materiale in nove potrošniške izdelke iz evropske biomase ter ne potrebujejo fosilnih virov;

| (ii) | razviti poslovne modele, ki povezujejo gospodarske akterje vzdolž celotne vrednostne verige od dobave biomase v obrate rafinerij do dobave materialov iz biomase, kemikalij in goriv potrošnikom, vključno z vzpostavitvijo novih medsektorskih povezav in podporo medpanožnim grozdom, ter |
| --- | --- |

(ii)

razviti poslovne modele, ki povezujejo gospodarske akterje vzdolž celotne vrednostne verige od dobave biomase v obrate rafinerij do dobave materialov iz biomase, kemikalij in goriv potrošnikom, vključno z vzpostavitvijo novih medsektorskih povezav in podporo medpanožnim grozdom, ter

| (iii) | vzpostaviti vodilne obrate biorafinerij, ki uporabljajo tehnologije in poslovne modele za materiale, kemikalije in goriva na biološki osnovi, ter predstaviti izboljšave stroškov in učinkovitosti na ravní, ki so konkurenčne alternativam na osnovi fosilnih goriv. |
| --- | --- |

(iii)

vzpostaviti vodilne obrate biorafinerij, ki uporabljajo tehnologije in poslovne modele za materiale, kemikalije in goriva na biološki osnovi, ter predstaviti izboljšave stroškov in učinkovitosti na ravní, ki so konkurenčne alternativam na osnovi fosilnih goriv.

Člen 3

Finančni prispevek Unije

1.   Finančni prispevek Unije za Skupno podjetje BBI, vključno z odobritvami Efte, za kritje upravnih stroškov in stroškov poslovanja znaša do 975 000 000 EUR. Prispevek Unije se plača iz odobritev splošnega proračuna Unije, dodeljenih posebnemu programu za izvajanje programa Obzorje 2020, ustanovljenim s Sklepom 2013/743/EU v skladu s točko (c)(iv) člena 58(1) ter členoma 60 in 61 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 za organe iz člena 209 navedene uredbe.

2.   Finančni prispevek Unije urejajo sporazum o prenosu pooblastil in sporazumi o letnem prenosu sredstev, ki jih skleneta Komisija v imenu Unije in Skupno podjetje BBI.

3.   Sporazum o prenosu pooblastil iz odstavka 2 tega člena zajema vidike, določene v členu 58(3), členih 60 in 61 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 ter členu 40 Delegirane uredbe (EU) št. 1268/2012, med drugim tudi naslednje:

| (a) | zahteve za prispevek Skupnega podjetja BBI v zvezi z ustreznimi kazalniki uspešnosti iz Priloge II k Sklepu 2013/743/EU; |
| --- | --- |

(a)

zahteve za prispevek Skupnega podjetja BBI v zvezi z ustreznimi kazalniki uspešnosti iz Priloge II k Sklepu 2013/743/EU;

| (b) | zahteve za prispevek Skupnega podjetja BBI v zvezi s spremljanjem iz Priloge III k Sklepu 2013/743/EU; |
| --- | --- |

(b)

zahteve za prispevek Skupnega podjetja BBI v zvezi s spremljanjem iz Priloge III k Sklepu 2013/743/EU;

| (c) | posebne kazalnike uspešnosti v zvezi z delovanjem Skupnega podjetja BBI; |
| --- | --- |

(c)

posebne kazalnike uspešnosti v zvezi z delovanjem Skupnega podjetja BBI;

| (d) | ureditve v zvezi s posredovanjem podatkov, potrebnih za zagotovitev, da lahko Komisija izpolnjuje svoje obveznosti glede razširjanja in poročanja, med drugim na enotnem portalu za udeležence ter prek drugih elektronskih sredstev razširjanja v okviru programa Obzorje 2020, ki jih upravlja Komisija; |
| --- | --- |

(d)

ureditve v zvezi s posredovanjem podatkov, potrebnih za zagotovitev, da lahko Komisija izpolnjuje svoje obveznosti glede razširjanja in poročanja, med drugim na enotnem portalu za udeležence ter prek drugih elektronskih sredstev razširjanja v okviru programa Obzorje 2020, ki jih upravlja Komisija;

| (e) | določbe o objavi razpisov za zbiranje predlogov Skupnega podjetja BBI, tudi na enotnem portalu za udeležence, pa tudi prek drugih sredstev elektronskega razširjanja v okviru programa Obzorje 2020, ki jih upravlja Komisija; |
| --- | --- |

(e)

določbe o objavi razpisov za zbiranje predlogov Skupnega podjetja BBI, tudi na enotnem portalu za udeležence, pa tudi prek drugih sredstev elektronskega razširjanja v okviru programa Obzorje 2020, ki jih upravlja Komisija;

| (f) | uporabo človeških virov in spremembe v zvezi z njimi, zlasti zaposlovanje po funkcionalnih skupinah, razredih in kategorijah, prerazporejanje in vse spremembe števila uslužbencev. |
| --- | --- |

(f)

uporabo človeških virov in spremembe v zvezi z njimi, zlasti zaposlovanje po funkcionalnih skupinah, razredih in kategorijah, prerazporejanje in vse spremembe števila uslužbencev.

Člen 4

Prispevki članov razen Unije

1.   Člani Skupnega podjetja BBI razen Unije skupaj prispevajo ali poskrbijo, da njihovi sestavni subjekti skupaj prispevajo najmanj 2 730 000 000 EUR v obdobju, opredeljenem v členu 1.

2.   Prispevek iz odstavka 1 tega člena je sestavljen iz:

| (a) | prispevkov za Skupno podjetje BBI, kot so določeni v členu 12(2), točki (b) člena 12(3) in točki (c) člena 12(3) Statuta; |
| --- | --- |

(a)

prispevkov za Skupno podjetje BBI, kot so določeni v členu 12(2), točki (b) člena 12(3) in točki (c) člena 12(3) Statuta;

| (b) | stvarnih prispevkov v višini najmanj 1 755 000 000 EUR v obdobju, opredeljenem v členu 1, ki jih zagotovijo člani razen Unije ali njihovi sestavni subjekti in so sestavljeni iz stroškov, ki jih imajo pri izvajanju dodatnih dejavnosti zunaj delovnega načrta Skupnega podjetja BBI, s katerimi prispevajo k ciljem pobude BBI. Z drugimi programi Unije za financiranje je mogoče navedene stroške pokriti v skladu z veljavnimi pravili in postopki. V takih primerih finančna sredstva Unije ne nadomeščajo stvarnih prispevkov članov razen Unije ali njihovih sestavnih subjektov. |
| --- | --- |

(b)

stvarnih prispevkov v višini najmanj 1 755 000 000 EUR v obdobju, opredeljenem v členu 1, ki jih zagotovijo člani razen Unije ali njihovi sestavni subjekti in so sestavljeni iz stroškov, ki jih imajo pri izvajanju dodatnih dejavnosti zunaj delovnega načrta Skupnega podjetja BBI, s katerimi prispevajo k ciljem pobude BBI. Z drugimi programi Unije za financiranje je mogoče navedene stroške pokriti v skladu z veljavnimi pravili in postopki. V takih primerih finančna sredstva Unije ne nadomeščajo stvarnih prispevkov članov razen Unije ali njihovih sestavnih subjektov.

Stroški iz točke (b) niso upravičeni do finančne podpore Skupnega podjetja BBI. Ustrezne dejavnosti se določijo v letnem načrtu dodatnih dejavnosti, v katerem se navede ocenjena vrednost navedenih prispevkov.

3.   Člani Skupnega podjetja BBI razen Unije vsako leto do 31. januarja sporočijo upravnemu odboru Skupnega podjetja BBI višino prispevkov iz odstavka 2, plačanih v vsakem od predhodnih proračunskih let. Tudi skupina predstavnikov držav mora biti o tem pravočasno obveščena.

4.   Za oceno vrednosti prispevkov iz točke (b) odstavka 2 tega člena in točke (c) člena 12(3) Statuta se stroški določijo v skladu z običajnimi praksami stroškovnega računovodstva zadevnih subjektov, veljavnimi računovodskimi standardi države, v kateri ima posamezni subjekt sedež, in veljavnimi mednarodnimi računovodskimi standardi in mednarodnimi standardi računovodskega poročanja. Stroške potrdi neodvisni zunanji revizor, ki ga imenuje zadevni subjekt. Če je vsebina potrdila kakor koli nejasna, lahko Skupno podjetje BBI preveri metodo, po kateri se je ocenila vrednost. Skupno podjetje BBI ali kateri koli drug organ Unije za namene te uredbe ne izvaja revizije stroškov, ki nastanejo pri izvajanju dodatnih dejavnosti.

5.   Komisija lahko prekliče, sorazmerno zmanjša ali začasno ustavi finančni prispevek Unije za Skupno podjetje BBI ali začne postopek za prenehanje delovanja podjetja iz člena 20(2) Statuta, če navedeni člani ali njihovi sestavni subjekti prispevkov iz odstavka 2 tega člena ne plačujejo, jih plačujejo samo delno ali z zamudo. Odločitev Komisije ne ovira povračila upravičenih stroškov, ki so jih člani povzročili, preden je bilo Skupno podjetje BBI uradno obveščeno o tej odločitvi.

Člen 5

Finančna pravila

Brez poseganja v člen 12 te uredbe Skupno podjetje BBI sprejme posebna finančna pravila v skladu s členom 209 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 in Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 110/2014 (9).

Člen 6

Osebje

1.   Za osebje Skupnega podjetja BBI se uporabljajo Kadrovski predpisi za uradnike in Pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije, določeni z Uredbo Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (10) (v nadaljnjem besedilu: Kadrovski predpisi in Pogoji za zaposlitev), ter pravila, sprejeta skupno med institucijami Unije za namene uporabe Kadrovskih predpisov in Pogojev za zaposlitev.

2.   Upravni odbor v zvezi z osebjem Skupnega podjetja BBI izvaja pooblastila, ki so s Kadrovskimi predpisi podeljena organu za imenovanja, s Pogoji za zaposlitev pa organu, pristojnemu za sklepanje pogodb (v nadaljnjem besedilu: pooblastila organa za imenovanja).

Upravni odbor v skladu s členom 110 Kadrovskih predpisov sprejme odločitev na podlagi člena 2(1) Kadrovskih predpisov in člena 6 Pogojev za zaposlitev o prenosu ustreznih pooblastil organa za imenovanja na izvršnega direktorja in opredelitvi pogojev, v skladu s katerimi se lahko ta prenos začasno prekine. Izvršni direktor ima dovoljenje za nadaljnji prenos navedenih pooblastil.

Upravni odbor lahko zaradi izjemnih okoliščin s sklepom začasno prekine prenos pooblastil organa za imenovanja na izvršnega direktorja in vseh kasnejših pooblastil, ki jih je ta prenesel naprej. V takem primeru upravni odbor pooblastila organa za imenovanja izvaja sam ali jih prenese na enega od svojih članov ali člana osebja Skupnega podjetja BBI, razen izvršnega direktorja.

3.   Upravni odbor sprejme ustrezna izvedbena pravila h Kadrovskim predpisom in Pogojem za zaposlitev v skladu s členom 110 Kadrovskih predpisov.

4.   Kadrovski viri se v skladu z letnim proračunom skupnega podjetja določijo z načrtom delovnih mest Skupnega podjetja BBI, v katerem sta navedeni število začasnih delovnih mest po funkcionalnih skupinah in razredih ter število pogodbenih uslužbencev v ekvivalentu polnega delovnega časa.

5.   Osebje Skupnega podjetja BBI so začasni uslužbenci in pogodbeni uslužbenci.

6.   Vse stroške v zvezi z osebjem krije Skupno podjetje BBI.

Člen 7

Napoteni nacionalni strokovnjaki in pripravniki

1.   Skupno podjetje BBI lahko uporabi napotene nacionalne strokovnjake in pripravnike, ki niso zaposleni v Skupnem podjetju BBI. Število napotenih nacionalnih strokovnjakov, izraženo v ekvivalentu polnega delovnega časa, se doda informacijam o osebju iz člena 6(4) v skladu z letnim proračunom.

2.   Upravni odbor sprejme sklep, s katerim določi pravila o napotitvi nacionalnih strokovnjakov v Skupno podjetje BBI in uporabi pripravnikov.

Člen 8

Privilegiji in imunitete

Za Skupno podjetje BBI in njegovo osebje se uporablja Protokol št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in PDEU.

Člen 9

Odgovornost Skupnega podjetja BBI

1.   Pogodbeno odgovornost Skupnega podjetja BBI urejajo zadevne pogodbene določbe in pravo, ki se uporablja za zadevni sporazum, sklep ali pogodbo.

2.   V primeru nepogodbene odgovornosti Skupno podjetje BBI v skladu s splošnimi pravnimi načeli, ki so skupna vsem državam članicam, nadomesti vso škodo, ki jo je povzročilo njegovo osebje pri opravljanju svojih dolžnosti.

3.   Vsako plačilo Skupnega podjetja BBI v zvezi z odgovornostjo iz odstavkov 1 in 2 ter stroški in izdatki, nastali v povezavi s tem, se štejejo za odhodke Skupnega podjetja BBI in se krijejo iz njegovih sredstev.

4.   Skupno podjetje BBI je edino odgovorno za izpolnjevanje svojih obveznosti.

Člen 10

Pristojnost Sodišča Evropske unije in pravo, ki se uporablja

1.   Sodišče Evropske unije je pristojno:

| (a) | na podlagi arbitražnih klavzul v sporazumih ali pogodbah, ki jih sklene Skupno podjetje BBI, ali njegovih sklepih; |
| --- | --- |

(a)

na podlagi arbitražnih klavzul v sporazumih ali pogodbah, ki jih sklene Skupno podjetje BBI, ali njegovih sklepih;

| (b) | v sporih v zvezi z nadomestilom škode, ki jo je povzročilo osebje Skupnega podjetja BBI pri opravljanju svojih dolžnosti; |
| --- | --- |

(b)

v sporih v zvezi z nadomestilom škode, ki jo je povzročilo osebje Skupnega podjetja BBI pri opravljanju svojih dolžnosti;

| (c) | v sporih med Skupnim podjetjem BBI in njegovimi uslužbenci v okvirih in pod pogoji, določenimi v Kadrovskih predpisih in Pogojih za zaposlitev. |
| --- | --- |

(c)

v sporih med Skupnim podjetjem BBI in njegovimi uslužbenci v okvirih in pod pogoji, določenimi v Kadrovskih predpisih in Pogojih za zaposlitev.

2.   Za vse zadeve, ki jih ne urejajo ta uredba ali drugi pravni akti Unije, se uporablja pravo države, v kateri je sedež Skupnega podjetja BBI.

Člen 11

Ocena

1.   Komisija do 30. junija 2017 s pomočjo neodvisnih strokovnjakov izvede vmesno oceno Skupnega podjetja BBI. O tej oceni pripravi poročilo, ki vključuje ugotovitve ocene in pripombe Komisije. Navedeno poročilo do 31. decembra 2017 predloži Evropskemu parlamentu in Svetu. Rezultati vmesne ocene Skupnega podjetja BBI se upoštevajo pri poglobljeni oceni in vmesni oceni iz člena 32 Uredbe (EU) št. 1291/2013.

2.   Komisija lahko na podlagi ugotovitev vmesne ocene iz odstavka 1 tega člena ukrepa v skladu s členom 4(5) ali sprejme drug ustrezen ukrep.

3.   V šestih mesecih od prenehanja delovanja Skupnega podjetja BBI, vendar najpozneje v dveh letih po začetku postopka za prenehanje delovanja iz člena 20 Statuta, pripravi končno oceno Skupnega podjetja BBI. Rezultati navedene končne ocene se pošljejo Evropskemu parlamentu in Svetu.

Člen 12

Razrešnica

Z odstopanjem od člena 60(7) in člena 209 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 razrešnico za izvrševanje proračuna Skupnega podjetja BBI podeli Evropski parlament na priporočilo Sveta v skladu s postopkom iz finančnih pravil za Skupno podjetje BBI.

Člen 13

Naknadne revizije

1.   Skupno podjetje BBI opravi naknadne revizije odhodkov za posredne ukrepe v skladu s členom 29 Uredbe (EU) št. 1291/2013 kot del posrednih ukrepov programa Obzorje 2020.

2.   Komisija se lahko odloči, da sama izvede revizije iz odstavka 1 tega člena. To stori v skladu z veljavnimi pravili, zlasti uredbami (EU, Euratom) št. 966/2012, (EU) št. 1290/2013 in (EU) št. 1291/2013.

Člen 14

Zaščita finančnih interesov članov

1.   Skupno podjetje BBI osebju Komisije in drugim osebam, ki jih pooblasti Skupno podjetje BBI ali Komisija, ter Računskemu sodišču odobri dostop do svojih lokacij in prostorov ter vseh informacij, vključno z informacijami v elektronski obliki, ki so potrebne za izvedbo revizij.

2.   Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) lahko v skladu z določbami in postopki iz Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (11) in Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (12) opravi preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je v povezavi s sporazumom, sklepom ali pogodbo, ki se financira na podlagi te uredbe, prišlo do goljufije, korupcije ali katerega koli drugega nezakonitega ravnanja, ki škodi finančnim interesom Unije.

3.   Brez vpliva na odstavka 1 in 2 sporazumi, sklepi in pogodbe, ki izhajajo iz izvajanja te uredbe, vsebujejo določbe, s katerimi so Komisija, Skupno podjetje BBI, Računsko sodišče in urad OLAF izrecno pooblaščeni za izvajanje takih revizij in preiskav v skladu s svojimi pristojnostmi.

4.   Skupno podjetje BBI zagotovi, da so finančni interesi njegovih članov ustrezno zaščiteni, in sicer z izvajanjem ali naročanjem ustreznih notranjih in zunanjih kontrol.

5.   Skupno podjetje BBI pristopi k Medinstitucionalnemu sporazumu z dne 25. maja 1999 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o notranjih preiskavah Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) (13). Skupno podjetje BBI sprejme potrebne ukrepe za olajšanje notranjih preiskav, ki jih izvaja urad OLAF.

Člen 15

Zaupnost

Brez poseganja v člen 16 Skupno podjetje BBI zagotovi varstvo občutljivih informacij, katerih razkritje bi lahko ogrozilo interese njegovih članov ali udeležencev dejavnosti Skupnega podjetja BBI.

Člen 16

Preglednost

1.   Za dokumente, ki jih hrani Skupno podjetje BBI, se uporablja Uredba (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (14).

2.   Upravni odbor Skupnega podjetja BBI lahko sprejme praktične rešitve za izvajanje Uredbe (ES) št. 1049/2001.

3.   Brez poseganja v člen 10 te uredbe se lahko zoper sklepe, ki jih Skupno podjetje BBI sprejme v skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 1049/2001, pod pogoji, določenimi v členu 228 PDEU, vloži pritožba pri varuhu človekovih pravic.

Člen 17

Pravila za sodelovanje in razširjanje

Za ukrepe, ki jih financira Skupno podjetje BBI, se uporablja Uredba (EU) št. 1290/2013. V skladu z navedeno uredbo se Skupno podjetje BBI šteje za organ financiranja in zagotavlja finančno podporo posrednim ukrepom, kot je določeno v členu 1 Statuta.

Člen 18

Podpora države gostiteljice

Skupno podjetje BBI in država, v kateri ima sedež, lahko skleneta upravni sporazum o privilegijih in imunitetah ter drugi podpori, ki jo ta država zagotovi Skupnemu podjetju BBI.

Člen 19

Začetni ukrepi

1.   Komisija je odgovorna za ustanovitev in začetek delovanja Skupnega podjetja BBI, dokler ta ne doseže operativne zmogljivosti za izvrševanje lastnega proračuna. Izvaja vse potrebne ukrepe v skladu s pravom Unije ter v sodelovanju s preostalimi člani in z udeležbo pristojnih organov Skupnega podjetja BBI.

2.   V namen iz odstavka 1:

| (a) | lahko Komisija imenuje svojega uradnika za začasnega izvršnega direktorja, ki bo opravljal obveznosti, dodeljene izvršnemu direktorju, in ki mu lahko pomaga omejeno število uradnikov Komisije, dokler upravni odbor v skladu s členom 8 Statuta ne imenuje izvršnega direktorja in ta ne prevzame svojih dolžnosti: |
| --- | --- |

(a)

lahko Komisija imenuje svojega uradnika za začasnega izvršnega direktorja, ki bo opravljal obveznosti, dodeljene izvršnemu direktorju, in ki mu lahko pomaga omejeno število uradnikov Komisije, dokler upravni odbor v skladu s členom 8 Statuta ne imenuje izvršnega direktorja in ta ne prevzame svojih dolžnosti:

| (b) | z odstopanjem od člena 6(2) te uredbe začasni direktor izvaja pooblastila organa za imenovanje; |
| --- | --- |

(b)

z odstopanjem od člena 6(2) te uredbe začasni direktor izvaja pooblastila organa za imenovanje;

| (c) | Komisija lahko začasno dodeli omejeno število svojih uradnikov. |
| --- | --- |

(c)

Komisija lahko začasno dodeli omejeno število svojih uradnikov.

3.   Začasni izvršni direktor lahko po privolitvi upravnega odbora odobri vsa plačila, krita z odobritvami iz letnega proračuna Skupnega podjetja BBI, po sprejetju načrta delovnih mest Skupnega podjetja BBI pa lahko sklepa sporazume, sklepe ali pogodbe, vključno s pogodbami o zaposlitvi.

4.   Začasni izvršni direktor v soglasju z izvršnim direktorjem Skupnega podjetja BBI ob soglasju upravnega odbora določi datum, ko Skupno podjetje BBI postane sposobno izvrševati svoj proračun. Komisija od navedenega dne ne prevzema več obveznosti in ne izvršuje plačil za dejavnosti Skupnega podjetja BBI.

Člen 20

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 6. maja 2014

Za Svet

Predsednik

G. STOURNARAS

---

(1)  Mnenje z dne 10. decembra 2013 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  Sklep št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (UL L 412, 30.12.2006, str. 1).

2

(3)  Odločba Sveta 2006/971/ES z dne 19. decembra 2006 o posebnem programu „Sodelovanje“ za izvajanje Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (UL L 400, 30.12.2006, str. 86).

3

(4)  Uredba (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 (UL L 347, 20.12.2013, str. 104).

4

(5)  Sklep Sveta 2013/743/EU z dne 3. decembra 2013 o vzpostavitvi posebnega programa za izvajanje programa Obzorje 2020 (2014–2020) (UL L 347, 20.12.2013, str. 965).

5

(6)  Uredba (EU) št. 1290/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o pravilih za sodelovanje v okvirnem programu za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 ter za razširjanje njegovih rezultatov (UL L 347, 20.12.2013, str. 81).

6

(7)  Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (UL L 298, 26.10.2012, str. 1).

7

(8)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1268/2012 z dne 29. oktobra 2012 o pravilih uporabe Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 362, 31.12.2012, str. 1).

8

(9)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 110/2014 z dne 30. septembra 2013 o vzorčni finančni uredbi za subjekte javno-zasebnega partnerstva iz člena 209 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 38, 7.2.2014, str. 2).

9

(10)  Uredba Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 z dne 29. februarja 1968 o določitvi Kadrovskih predpisov za uradnike in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti ter določitvi posebnih ukrepov, ki se začasno uporabljajo za uradnike Komisije (UL L 56, 4.3.1968, str. 1).

10

(11)  Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).

11

(12)  Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).

12

(13)  UL L 136, 31.5.1999, str. 15.

13

(14)  Uredba (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (UL L 145, 31.5.2001, str. 43).

14

---

PRILOGA

STATUT SKUPNEGA PODJETJA ZA INDUSTRIJSKE PANOGE, KI TEMELJIJO NA RABI BIOMASE

Člen 1

Naloge

Skupno podjetje BBI izvaja naslednje naloge:

| (a) | vzpostavi in trajnostno upravlja pobudo BBI; |
| --- | --- |

(a)

vzpostavi in trajnostno upravlja pobudo BBI;

| (b) | mobilizira potrebne vire iz javnega in zasebnega sektorja; |
| --- | --- |

(b)

mobilizira potrebne vire iz javnega in zasebnega sektorja;

| (c) | vzpostavi in razvija tesno in dolgoročno sodelovanje med Unijo, industrijo in ostalimi deležniki; |
| --- | --- |

(c)

vzpostavi in razvija tesno in dolgoročno sodelovanje med Unijo, industrijo in ostalimi deležniki;

| (d) | zagotavlja učinkovitost pobude BBI; |
| --- | --- |

(d)

zagotavlja učinkovitost pobude BBI;

| (e) | doseže kritično maso raziskovalnih prizadevanj za začetek izvajanja dolgoročnega programa; |
| --- | --- |

(e)

doseže kritično maso raziskovalnih prizadevanj za začetek izvajanja dolgoročnega programa;

| (f) | spremlja napredek pri doseganju ciljev Skupnega podjetja BBI; |
| --- | --- |

(f)

spremlja napredek pri doseganju ciljev Skupnega podjetja BBI;

| (g) | zagotovi finančno podporo posrednim ukrepom na področju raziskav in inovacij, predvsem z nepovratnimi sredstvi; |
| --- | --- |

(g)

zagotovi finančno podporo posrednim ukrepom na področju raziskav in inovacij, predvsem z nepovratnimi sredstvi;

| (h) | izvaja dejavnosti informiranja, sporočanja, uporabe in razširjanja rezultatov, pri čemer smiselno uporablja člen 28 Uredbe (EU) št. 1291/2013, ter med drugim zagotavlja, da so podrobne informacije o rezultatih razpisov za zbiranje predlogov na voljo in dostopne v skupni elektronski zbirki podatkov programa Obzorje 2020; |
| --- | --- |

(h)

izvaja dejavnosti informiranja, sporočanja, uporabe in razširjanja rezultatov, pri čemer smiselno uporablja člen 28 Uredbe (EU) št. 1291/2013, ter med drugim zagotavlja, da so podrobne informacije o rezultatih razpisov za zbiranje predlogov na voljo in dostopne v skupni elektronski zbirki podatkov programa Obzorje 2020;

| (i) | povezuje se s širokim naborom deležnikov, vključno z raziskovalnimi organizacijami in univerzami; |
| --- | --- |

(i)

povezuje se s širokim naborom deležnikov, vključno z raziskovalnimi organizacijami in univerzami;

| (j) | izvaja vse druge naloge, potrebne za izpolnitev ciljev iz člena 2 te uredbe. |
| --- | --- |

(j)

izvaja vse druge naloge, potrebne za izpolnitev ciljev iz člena 2 te uredbe.

Člen 2

Člani

| 1. | Člani Skupnega podjetja BBI so:






  (a) | Unija, ki jo zastopa Komisija; |
| --- | --- | --- |

1.

Člani Skupnega podjetja BBI so:

(a)

Unija, ki jo zastopa Komisija;

| (b) | po sprejetju tega statuta s podpisom potrditvenega dopisa Bio-based Industries Consortium Aisbl (v nadaljnjem besedilu: BIC), nepridobitna organizacija, ustanovljena v skladu z belgijskim pravom, s sedežem v Bruslju. |
| --- | --- |

(b)

po sprejetju tega statuta s podpisom potrditvenega dopisa Bio-based Industries Consortium Aisbl (v nadaljnjem besedilu: BIC), nepridobitna organizacija, ustanovljena v skladu z belgijskim pravom, s sedežem v Bruslju.

| 2. | Sestavni subjekti so subjekti, ki predstavljajo vsakega člana Skupnega podjetja BBI razen Unije v skladu s statutom tega člana. |
| --- | --- |

2.

Sestavni subjekti so subjekti, ki predstavljajo vsakega člana Skupnega podjetja BBI razen Unije v skladu s statutom tega člana.

Člen 3

Spremembe članstva

| 1. | Za članstvo v Skupnem podjetju BBI lahko zaprosi vsak pravni subjekt, ki neposredno ali posredno podpira raziskave in inovacije v državi članici ali državi, pridruženi programu Obzorje 2020, če prispeva k finančnim sredstvom iz člena 12 za doseganje ciljev Skupnega podjetja BBI iz člena 2 te uredbe in sprejme njegov statut. |
| --- | --- |

1.

Za članstvo v Skupnem podjetju BBI lahko zaprosi vsak pravni subjekt, ki neposredno ali posredno podpira raziskave in inovacije v državi članici ali državi, pridruženi programu Obzorje 2020, če prispeva k finančnim sredstvom iz člena 12 za doseganje ciljev Skupnega podjetja BBI iz člena 2 te uredbe in sprejme njegov statut.

| 2. | Vsaka prošnja za članstvo v Skupnem podjetju BBI se naslovi na upravni odbor Skupnega podjetja BBI, priloži pa se ji predlog za prilagoditev sestave tega upravnega odbora. |
| --- | --- |

2.

Vsaka prošnja za članstvo v Skupnem podjetju BBI se naslovi na upravni odbor Skupnega podjetja BBI, priloži pa se ji predlog za prilagoditev sestave tega upravnega odbora.

| 3. | Upravni odbor obravnava prošnjo ob upoštevanju ustreznosti in možne dodane vrednosti kandidata za doseganje ciljev Skupnega podjetja BBI, ter sprejme odločitev o prošnji. |
| --- | --- |

3.

Upravni odbor obravnava prošnjo ob upoštevanju ustreznosti in možne dodane vrednosti kandidata za doseganje ciljev Skupnega podjetja BBI, ter sprejme odločitev o prošnji.

| 4. | Vsak član lahko prekine svoje članstvo v Skupnem podjetju BBI. Prekinitev članstva začne veljati in postane nepreklicna šest mesecev po uradnem obvestilu, poslanem drugim članom. Od datuma prekinitve je nekdanji član razrešen vseh obveznosti, razen tistih, ki jih je Skupno podjetje BBI odobrilo ali so mu nastale pred prekinitvijo članstva. |
| --- | --- |

4.

Vsak član lahko prekine svoje članstvo v Skupnem podjetju BBI. Prekinitev članstva začne veljati in postane nepreklicna šest mesecev po uradnem obvestilu, poslanem drugim članom. Od datuma prekinitve je nekdanji član razrešen vseh obveznosti, razen tistih, ki jih je Skupno podjetje BBI odobrilo ali so mu nastale pred prekinitvijo članstva.

| 5. | Članstva v Skupnem podjetju BBI ni dovoljeno prenesti na tretjo osebo brez predhodnega soglasja upravnega odbora. |
| --- | --- |

5.

Članstva v Skupnem podjetju BBI ni dovoljeno prenesti na tretjo osebo brez predhodnega soglasja upravnega odbora.

| 6. | Skupno podjetje BBI takoj po spremembi članstva v skladu s tem členom na svoji spletni strani objavi posodobljen seznam svojih članov in datum take spremembe. |
| --- | --- |

6.

Skupno podjetje BBI takoj po spremembi članstva v skladu s tem členom na svoji spletni strani objavi posodobljen seznam svojih članov in datum take spremembe.

Člen 4

Organi Skupnega podjetja BBI

| 1. | Organi Skupnega podjetja BBI so:






  (a) | upravni odbor; |
| --- | --- | --- |

1.

Organi Skupnega podjetja BBI so:

(a)

upravni odbor;

| (b) | izvršni direktor; |
| --- | --- |

(b)

izvršni direktor;

| (c) | znanstveni odbor; |
| --- | --- |

(c)

znanstveni odbor;

| (d) | skupina predstavnikov držav. |
| --- | --- |

(d)

skupina predstavnikov držav.

| 2. | Znanstveni odbor in skupina predstavnikov držav sta svetovalna organa Skupnega podjetja BBI. |
| --- | --- |

2.

Znanstveni odbor in skupina predstavnikov držav sta svetovalna organa Skupnega podjetja BBI.

Člen 5

Sestava upravnega odbora

Upravni odbor sestavlja:

| (a) | pet predstavnikov Komisije v imenu Unije in |
| --- | --- |

(a)

pet predstavnikov Komisije v imenu Unije in

| (b) | pet predstavnikov članov razen Unije, od katerih mora biti vsaj eden predstavnik malih in srednje velikih podjetij. |
| --- | --- |

(b)

pet predstavnikov članov razen Unije, od katerih mora biti vsaj eden predstavnik malih in srednje velikih podjetij.

Člen 6

Delovanje upravnega odbora

| 1. | Unija ima 50 % glasovalnih pravic. Glasovalne pravice Unije so nedeljive. Člani razen Unije imajo enako število glasov. Člani poskušajo po svojih najboljših močeh doseči soglasje. Če to ni doseženo, upravni odbor sprejema odločitve z vsaj 75-odstotno večino vseh glasov, vključno z glasovi tistih, ki so odsotni. |
| --- | --- |

1.

Unija ima 50 % glasovalnih pravic. Glasovalne pravice Unije so nedeljive. Člani razen Unije imajo enako število glasov. Člani poskušajo po svojih najboljših močeh doseči soglasje. Če to ni doseženo, upravni odbor sprejema odločitve z vsaj 75-odstotno večino vseh glasov, vključno z glasovi tistih, ki so odsotni.

| 2. | Upravni odbor izvoli svojega predsednika za dve leti. |
| --- | --- |

2.

Upravni odbor izvoli svojega predsednika za dve leti.

| 3. | Upravni odbor se redno sestaja dvakrat letno. Na zahtevo Komisije ali večine predstavnikov članov razen Unije ali na zahtevo predsednika se lahko sestane na izrednem sestanku. Sestanke upravnega odbora sklicuje njegov predsednik in običajno potekajo na sedežu Skupnega podjetja BBI.
  Izvršni direktor ima pravico sodelovati v razpravah, vendar nima glasovalne pravice.
  Predsednik skupine predstavnikov držav ima pravico, da se udeležuje sestankov upravnega odbora kot opazovalec in sodeluje v razpravah, nima pa glasovalne pravice.
  Predsednik znanstvenega odbora ima pravico, da se, kadar se razpravlja o vprašanjih v okviru njegovih nalog, udeležuje sestankov upravnega odbora kot opazovalec in sodeluje v razpravah, nima pa glasovalne pravice.
  Upravni odbor lahko glede na posamezne primere povabi druge osebe, naj se udeležijo njegovih sestankov kot opazovalci, kar velja zlasti za predstavnike regionalnih organov Unije in predstavnike civilne družbe. |
| --- | --- |

3.

Upravni odbor se redno sestaja dvakrat letno. Na zahtevo Komisije ali večine predstavnikov članov razen Unije ali na zahtevo predsednika se lahko sestane na izrednem sestanku. Sestanke upravnega odbora sklicuje njegov predsednik in običajno potekajo na sedežu Skupnega podjetja BBI.

Izvršni direktor ima pravico sodelovati v razpravah, vendar nima glasovalne pravice.

Predsednik skupine predstavnikov držav ima pravico, da se udeležuje sestankov upravnega odbora kot opazovalec in sodeluje v razpravah, nima pa glasovalne pravice.

Predsednik znanstvenega odbora ima pravico, da se, kadar se razpravlja o vprašanjih v okviru njegovih nalog, udeležuje sestankov upravnega odbora kot opazovalec in sodeluje v razpravah, nima pa glasovalne pravice.

Upravni odbor lahko glede na posamezne primere povabi druge osebe, naj se udeležijo njegovih sestankov kot opazovalci, kar velja zlasti za predstavnike regionalnih organov Unije in predstavnike civilne družbe.

| 4. | Predstavniki članov niso osebno odgovorni za ukrepe, ki so jih izvedli v vlogi predstavnikov v upravnem odboru. |
| --- | --- |

4.

Predstavniki članov niso osebno odgovorni za ukrepe, ki so jih izvedli v vlogi predstavnikov v upravnem odboru.

| 5. | Upravni odbor sprejme svoj poslovnik. |
| --- | --- |

5.

Upravni odbor sprejme svoj poslovnik.

Člen 7

Naloge upravnega odbora

| 1. | Upravni odbor je v celoti odgovoren za strateško usmeritev in delovanje Skupnega podjetja BBI ter nadzira izvajanje njegovih dejavnosti. |
| --- | --- |

1.

Upravni odbor je v celoti odgovoren za strateško usmeritev in delovanje Skupnega podjetja BBI ter nadzira izvajanje njegovih dejavnosti.

| 2. | Komisija si v okviru svoje vloge v upravnem odboru prizadeva za uskladitev dejavnosti Skupnega podjetja BBI z ustreznimi dejavnostmi programa Obzorje 2020, da bi spodbudila sinergije pri opredeljevanju prednostnih nalog skupnih raziskav. |
| --- | --- |

2.

Komisija si v okviru svoje vloge v upravnem odboru prizadeva za uskladitev dejavnosti Skupnega podjetja BBI z ustreznimi dejavnostmi programa Obzorje 2020, da bi spodbudila sinergije pri opredeljevanju prednostnih nalog skupnih raziskav.

| 3. | Opravlja zlasti naslednje naloge:






  (a) | ocenjuje, sprejema ali zavrača prošnje za novo članstvo v skladu s členom 3 tega statuta; |
| --- | --- | --- |

3.

Opravlja zlasti naslednje naloge:

(a)

ocenjuje, sprejema ali zavrača prošnje za novo članstvo v skladu s členom 3 tega statuta;

| (b) | odloča o prekinitvi članstva v Skupnem podjetju BBI v zvezi z vsakim članom, ki ne izpolnjuje obveznosti; |
| --- | --- |

(b)

odloča o prekinitvi članstva v Skupnem podjetju BBI v zvezi z vsakim članom, ki ne izpolnjuje obveznosti;

| (c) | sprejme finančna pravila Skupnega podjetja BBI v skladu s členom 5 te uredbe; |
| --- | --- |

(c)

sprejme finančna pravila Skupnega podjetja BBI v skladu s členom 5 te uredbe;

| (d) | sprejme letni proračun Skupnega podjetja BBI, vključno z odgovarjajočim načrtom delovnih mest, v katerem sta navedeni število začasnih delovnih mest po funkcionalnih skupinah in razredih ter število pogodbenih uslužbencev in napotenih nacionalnih strokovnjakov, izraženo v ekvivalentu polnega delovnega časa; |
| --- | --- |

(d)

sprejme letni proračun Skupnega podjetja BBI, vključno z odgovarjajočim načrtom delovnih mest, v katerem sta navedeni število začasnih delovnih mest po funkcionalnih skupinah in razredih ter število pogodbenih uslužbencev in napotenih nacionalnih strokovnjakov, izraženo v ekvivalentu polnega delovnega časa;

| (e) | v zvezi z osebjem izvaja pooblastila organa za imenovanja v skladu s členom 6(2) te uredbe; |
| --- | --- |

(e)

v zvezi z osebjem izvaja pooblastila organa za imenovanja v skladu s členom 6(2) te uredbe;

| (f) | imenuje in razreši izvršnega direktorja, mu podaljša mandat in zagotavlja smernice ter spremlja njegovo delo; |
| --- | --- |

(f)

imenuje in razreši izvršnega direktorja, mu podaljša mandat in zagotavlja smernice ter spremlja njegovo delo;

| (g) | na podlagi priporočila izvršnega direktorja odobri organizacijsko strukturo programske pisarne; |
| --- | --- |

(g)

na podlagi priporočila izvršnega direktorja odobri organizacijsko strukturo programske pisarne;

| (h) | po posvetovanju z znanstvenim odborom in skupino predstavnikov držav sprejme letni delovni načrt in ustrezne ocene odhodkov, kot jih predlaga izvršni direktor; |
| --- | --- |

(h)

po posvetovanju z znanstvenim odborom in skupino predstavnikov držav sprejme letni delovni načrt in ustrezne ocene odhodkov, kot jih predlaga izvršni direktor;

| (i) | odobri letni načrt dodatnih dejavnosti iz točke (b) člena 4(2) te uredbe na podlagi predloga članov razen Unije in po potrebi po posvetovanju z ad hoc svetovalno skupino; |
| --- | --- |

(i)

odobri letni načrt dodatnih dejavnosti iz točke (b) člena 4(2) te uredbe na podlagi predloga članov razen Unije in po potrebi po posvetovanju z ad hoc svetovalno skupino;

| (j) | odobri letno poročilo o dejavnostih, vključno z ustreznimi odhodki; |
| --- | --- |

(j)

odobri letno poročilo o dejavnostih, vključno z ustreznimi odhodki;

| (k) | po potrebi poskrbi za vzpostavitev službe za notranjo revizijo Skupnega podjetja BBI; |
| --- | --- |

(k)

po potrebi poskrbi za vzpostavitev službe za notranjo revizijo Skupnega podjetja BBI;

| (l) | odobri razpise in po potrebi s tem povezana pravila za postopke oddaje ponudb, vrednotenja, izbire, oddaje naročil in revizije; |
| --- | --- |

(l)

odobri razpise in po potrebi s tem povezana pravila za postopke oddaje ponudb, vrednotenja, izbire, oddaje naročil in revizije;

| (m) | na podlagi prednostnega seznama, ki ga je pripravila skupina neodvisnih strokovnjakov, odobri seznam ukrepov, ki so bili izbrani za financiranje; |
| --- | --- |

(m)

na podlagi prednostnega seznama, ki ga je pripravila skupina neodvisnih strokovnjakov, odobri seznam ukrepov, ki so bili izbrani za financiranje;

| (n) | na podlagi priporočila izvršnega direktorja določi politiko komuniciranja Skupnega podjetja BBI; |
| --- | --- |

(n)

na podlagi priporočila izvršnega direktorja določi politiko komuniciranja Skupnega podjetja BBI;

| (o) | po potrebi določi izvedbena pravila h Kadrovskim predpisom in Pogojem za zaposlitev v skladu s členom 6(3) te uredbe; |
| --- | --- |

(o)

po potrebi določi izvedbena pravila h Kadrovskim predpisom in Pogojem za zaposlitev v skladu s členom 6(3) te uredbe;

| (p) | po potrebi določi pravila o napotitvi nacionalnih strokovnjakov v Skupno podjetje BBI in uporabi pripravnikov v skladu s členom 7 te uredbe; |
| --- | --- |

(p)

po potrebi določi pravila o napotitvi nacionalnih strokovnjakov v Skupno podjetje BBI in uporabi pripravnikov v skladu s členom 7 te uredbe;

| (q) | po potrebi ustanavlja svetovalne skupine poleg organov Skupnega podjetja BBI; |
| --- | --- |

(q)

po potrebi ustanavlja svetovalne skupine poleg organov Skupnega podjetja BBI;

| (r) | po potrebi Komisiji predloži zahtevo za spremembo te uredbe, ki jo predlaga kateri koli član Skupnega podjetja BBI; |
| --- | --- |

(r)

po potrebi Komisiji predloži zahtevo za spremembo te uredbe, ki jo predlaga kateri koli član Skupnega podjetja BBI;

| (s) | je odgovoren za vse naloge, ki niso posebej dodeljene kateremu od organov Skupnega podjetja BBI in jih lahko dodeli kateremu koli od organov. |
| --- | --- |

(s)

je odgovoren za vse naloge, ki niso posebej dodeljene kateremu od organov Skupnega podjetja BBI in jih lahko dodeli kateremu koli od organov.

Člen 8

Imenovanje, razrešitev ali podaljšanje mandata izvršnega direktorja

| 1. | Izvršnega direktorja imenuje upravni odbor s seznama kandidatov, ki jih predlaga Komisija, po javnem in preglednem izbirnem postopku. Komisija v izbirni postopek vključi predstavnike drugih članov Skupnega podjetja BBI, kadar je to primerno.
  Ustrezna zastopanost drugih članov Skupnega podjetja BBI se zlasti zagotovi v fazi predizbora v izbirnem postopku. Za to člani razen Unije soglasno imenujejo predstavnika in opazovalca v imenu upravnega odbora. |
| --- | --- |

1.

Izvršnega direktorja imenuje upravni odbor s seznama kandidatov, ki jih predlaga Komisija, po javnem in preglednem izbirnem postopku. Komisija v izbirni postopek vključi predstavnike drugih članov Skupnega podjetja BBI, kadar je to primerno.

Ustrezna zastopanost drugih članov Skupnega podjetja BBI se zlasti zagotovi v fazi predizbora v izbirnem postopku. Za to člani razen Unije soglasno imenujejo predstavnika in opazovalca v imenu upravnega odbora.

| 2. | Izvršni direktor je član osebja in je zaposlen kot začasni uslužbenec Skupnega podjetja BBI na podlagi točke (a) člena 2 Pogojev za zaposlitev.
  Skupno podjetje BBI za sklenitev pogodbe z izvršnim direktorjem zastopa predsednik upravnega odbora. |
| --- | --- |

2.

Izvršni direktor je član osebja in je zaposlen kot začasni uslužbenec Skupnega podjetja BBI na podlagi točke (a) člena 2 Pogojev za zaposlitev.

Skupno podjetje BBI za sklenitev pogodbe z izvršnim direktorjem zastopa predsednik upravnega odbora.

| 3. | Mandat izvršnega direktorja traja tri leta. Ob koncu tega obdobja Komisija z vključitvijo članov razen Unije, kadar je to primerno, oceni njegovo delo ter prihodnje naloge in izzive Skupnega podjetja BBI. |
| --- | --- |

3.

Mandat izvršnega direktorja traja tri leta. Ob koncu tega obdobja Komisija z vključitvijo članov razen Unije, kadar je to primerno, oceni njegovo delo ter prihodnje naloge in izzive Skupnega podjetja BBI.

| 4. | Upravni odbor lahko na predlog Komisije, pri katerem se upošteva ocena iz odstavka 3, podaljša mandat izvršnega direktorja enkrat, in sicer za največ štiri leta. |
| --- | --- |

4.

Upravni odbor lahko na predlog Komisije, pri katerem se upošteva ocena iz odstavka 3, podaljša mandat izvršnega direktorja enkrat, in sicer za največ štiri leta.

| 5. | Izvršni direktor, čigar mandat je bil podaljšan, ne sme sodelovati v drugem izbirnem postopku za isto delovno mesto ob koncu celotnega obdobja. |
| --- | --- |

5.

Izvršni direktor, čigar mandat je bil podaljšan, ne sme sodelovati v drugem izbirnem postopku za isto delovno mesto ob koncu celotnega obdobja.

| 6. | Izvršni direktor je lahko razrešen samo na podlagi odločitve upravnega odbora, ki ukrepa na predlog Komisije z vključitvijo članov razen Unije, kadar je to primerno. |
| --- | --- |

6.

Izvršni direktor je lahko razrešen samo na podlagi odločitve upravnega odbora, ki ukrepa na predlog Komisije z vključitvijo članov razen Unije, kadar je to primerno.

Člen 9

Naloge izvršnega direktorja

| 1. | Izvršni direktor je glavni vodstveni delavec, ki je odgovoren za vsakodnevno vodenje Skupnega podjetja BBI v skladu z odločitvami upravnega odbora. |
| --- | --- |

1.

Izvršni direktor je glavni vodstveni delavec, ki je odgovoren za vsakodnevno vodenje Skupnega podjetja BBI v skladu z odločitvami upravnega odbora.

| 2. | Izvršni direktor je pravni zastopnik Skupnega podjetja BBI. Izvršni direktor odgovarja upravnemu odboru. |
| --- | --- |

2.

Izvršni direktor je pravni zastopnik Skupnega podjetja BBI. Izvršni direktor odgovarja upravnemu odboru.

| 3. | Izvršni direktor izvršuje proračun Skupnega podjetja BBI. |
| --- | --- |

3.

Izvršni direktor izvršuje proračun Skupnega podjetja BBI.

| 4. | Neodvisno izvaja zlasti naslednje naloge:






  (a) | pripravi osnutek letnega proračuna, vključno z načrtom delovnih mest, v katerem sta navedeni število začasnih delovnih mest po funkcionalnih skupinah in razredih ter število pogodbenih uslužbencev in napotenih nacionalnih strokovnjakov, izraženo v ekvivalentu polnega delovnega časa, in ga predloži upravnemu odboru v sprejetje; |
| --- | --- | --- |

4.

Neodvisno izvaja zlasti naslednje naloge:

(a)

pripravi osnutek letnega proračuna, vključno z načrtom delovnih mest, v katerem sta navedeni število začasnih delovnih mest po funkcionalnih skupinah in razredih ter število pogodbenih uslužbencev in napotenih nacionalnih strokovnjakov, izraženo v ekvivalentu polnega delovnega časa, in ga predloži upravnemu odboru v sprejetje;

| (b) | pripravi letni delovni načrt in ustrezne ocene odhodkov ter jih predloži upravnemu odboru v sprejetje; |
| --- | --- |

(b)

pripravi letni delovni načrt in ustrezne ocene odhodkov ter jih predloži upravnemu odboru v sprejetje;

| (c) | upravnemu odboru predloži v mnenje letni zaključni račun; |
| --- | --- |

(c)

upravnemu odboru predloži v mnenje letni zaključni račun;

| (d) | pripravi letno poročilo o dejavnostih, vključno z informacijami o ustreznih odhodkih, in ga predloži upravnemu odboru v odobritev; |
| --- | --- |

(d)

pripravi letno poročilo o dejavnostih, vključno z informacijami o ustreznih odhodkih, in ga predloži upravnemu odboru v odobritev;

| (e) | upravnemu odboru v odobritev predloži seznam ukrepov, izbranih za financiranje; |
| --- | --- |

(e)

upravnemu odboru v odobritev predloži seznam ukrepov, izbranih za financiranje;

| (f) | redno obvešča skupino predstavnikov držav in znanstveni odbor o vseh zadevah, ki so pomembne za njuno svetovalno vlogo; |
| --- | --- |

(f)

redno obvešča skupino predstavnikov držav in znanstveni odbor o vseh zadevah, ki so pomembne za njuno svetovalno vlogo;

| (g) | podpisuje posamezne sporazume in sklepe; |
| --- | --- |

(g)

podpisuje posamezne sporazume in sklepe;

| (h) | podpisuje pogodbe o javnih naročilih; |
| --- | --- |

(h)

podpisuje pogodbe o javnih naročilih;

| (i) | izvaja politiko komuniciranja Skupnega podjetja BBI; |
| --- | --- |

(i)

izvaja politiko komuniciranja Skupnega podjetja BBI;

| (j) | organizira, usmerja in nadzira dejavnosti in osebje Skupnega podjetja BBI v okviru omejitev prenosa pooblastil s strani upravnega odbora, kot je določeno v členu 6(2) te uredbe; |
| --- | --- |

(j)

organizira, usmerja in nadzira dejavnosti in osebje Skupnega podjetja BBI v okviru omejitev prenosa pooblastil s strani upravnega odbora, kot je določeno v členu 6(2) te uredbe;

| (k) | vzpostavi in zagotovi delovanje uspešnega in učinkovitega sistema notranje kontrole ter o kakršni koli pomembni spremembi tega sistema poroča upravnemu odboru; |
| --- | --- |

(k)

vzpostavi in zagotovi delovanje uspešnega in učinkovitega sistema notranje kontrole ter o kakršni koli pomembni spremembi tega sistema poroča upravnemu odboru;

| (l) | zagotavlja izvajanje ocene tveganja in upravljanja tveganja; |
| --- | --- |

(l)

zagotavlja izvajanje ocene tveganja in upravljanja tveganja;

| (m) | sprejema druge ukrepe, potrebne za oceno napredka Skupnega podjetja BBI pri doseganju njegovih ciljev; |
| --- | --- |

(m)

sprejema druge ukrepe, potrebne za oceno napredka Skupnega podjetja BBI pri doseganju njegovih ciljev;

| (n) | opravlja druge naloge, ki mu jih zaupa ali za katere ga pooblasti upravni odbor. |
| --- | --- |

(n)

opravlja druge naloge, ki mu jih zaupa ali za katere ga pooblasti upravni odbor.

| 5. | Izvršni direktor ustanovi programsko pisarno, ki pod njegovo odgovornostjo izvaja vse podporne naloge, izhajajoče iz te uredbe. Sestavlja jo osebje Skupnega podjetja BBI, ki izvaja zlasti naslednje naloge:






  (a) | zagotavlja podporo pri vzpostavitvi in vodenju ustreznega računovodskega sistema v skladu s finančnimi pravili Skupnega podjetja BBI; |
| --- | --- | --- |

5.

Izvršni direktor ustanovi programsko pisarno, ki pod njegovo odgovornostjo izvaja vse podporne naloge, izhajajoče iz te uredbe. Sestavlja jo osebje Skupnega podjetja BBI, ki izvaja zlasti naslednje naloge:

(a)

zagotavlja podporo pri vzpostavitvi in vodenju ustreznega računovodskega sistema v skladu s finančnimi pravili Skupnega podjetja BBI;

| (b) | vodi razpise, kot je določeno v letnem delovnem načrtu, in upravlja sporazume in sklepe, vključno z njihovim usklajevanjem; |
| --- | --- |

(b)

vodi razpise, kot je določeno v letnem delovnem načrtu, in upravlja sporazume in sklepe, vključno z njihovim usklajevanjem;

| (c) | članom in drugim organom Skupnega podjetja BBI zagotavlja informacije in podporo, ki jih potrebujejo za izvajanje svojih nalog in ki ustrezajo njihovim posebnim zahtevam; |
| --- | --- |

(c)

članom in drugim organom Skupnega podjetja BBI zagotavlja informacije in podporo, ki jih potrebujejo za izvajanje svojih nalog in ki ustrezajo njihovim posebnim zahtevam;

| (d) | deluje kot sekretariat organov Skupnega podjetja BBI in podpira vse svetovalne skupine, ki jih ustanovi upravni odbor. |
| --- | --- |

(d)

deluje kot sekretariat organov Skupnega podjetja BBI in podpira vse svetovalne skupine, ki jih ustanovi upravni odbor.

Člen 10

Znanstveni odbor

| 1. | Znanstveni odbor sestavlja največ 15 članov. Izmed svojih članov izvoli predsednika. |
| --- | --- |

1.

Znanstveni odbor sestavlja največ 15 članov. Izmed svojih članov izvoli predsednika.

| 2. | Pri članstvu so uravnoteženo zastopani svetovno priznani strokovnjaki iz akademskih krogov, industrije, MSP, nevladnih organizacij in regulativnih organov. Člani znanstvenega odbora skupaj razpolagajo s potrebnimi znanstvenimi kompetencami ter strokovnim znanjem in izkušnjami, ki pokrivajo tehnično področje, potrebno za oblikovanje znanstveno utemeljenih priporočil za Skupno podjetje BBI. |
| --- | --- |

2.

Pri članstvu so uravnoteženo zastopani svetovno priznani strokovnjaki iz akademskih krogov, industrije, MSP, nevladnih organizacij in regulativnih organov. Člani znanstvenega odbora skupaj razpolagajo s potrebnimi znanstvenimi kompetencami ter strokovnim znanjem in izkušnjami, ki pokrivajo tehnično področje, potrebno za oblikovanje znanstveno utemeljenih priporočil za Skupno podjetje BBI.

| 3. | Upravni odbor določi posebna merila in izbirni postopek za sestavo znanstvenega odbora ter imenuje njegove člane. Pri tem upošteva možne kandidate, ki jih predlaga skupina predstavnikov držav za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase. |
| --- | --- |

3.

Upravni odbor določi posebna merila in izbirni postopek za sestavo znanstvenega odbora ter imenuje njegove člane. Pri tem upošteva možne kandidate, ki jih predlaga skupina predstavnikov držav za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase.

| 4. | Znanstveni odbor izvaja naslednje naloge:






  (a) | svetuje glede znanstvenih prednostnih nalog, ki jih je treba obravnavati v letnih delovnih načrtih; |
| --- | --- | --- |

4.

Znanstveni odbor izvaja naslednje naloge:

(a)

svetuje glede znanstvenih prednostnih nalog, ki jih je treba obravnavati v letnih delovnih načrtih;

| (b) | svetuje glede znanstvenih dosežkov, opisanih v letnem poročilu o dejavnostih. |
| --- | --- |

(b)

svetuje glede znanstvenih dosežkov, opisanih v letnem poročilu o dejavnostih.

| 5. | Znanstveni odbor se sestane najmanj dvakrat na leto. Sestanke sklicuje njegov predsednik. |
| --- | --- |

5.

Znanstveni odbor se sestane najmanj dvakrat na leto. Sestanke sklicuje njegov predsednik.

| 6. | V dogovoru s predsednikom lahko k udeležbi na sestankih povabi druge osebe. |
| --- | --- |

6.

V dogovoru s predsednikom lahko k udeležbi na sestankih povabi druge osebe.

| 7. | Znanstveni odbor sprejme svoj poslovnik. |
| --- | --- |

7.

Znanstveni odbor sprejme svoj poslovnik.

Člen 11

Skupina predstavnikov držav

| 1. | Skupino predstavnikov držav sestavlja po en predstavnik vsake države članice in vsake države, pridružene programu Obzorje 2020. Skupina izmed svojih članov izvoli predsednika. |
| --- | --- |

1.

Skupino predstavnikov držav sestavlja po en predstavnik vsake države članice in vsake države, pridružene programu Obzorje 2020. Skupina izmed svojih članov izvoli predsednika.

| 2. | Skupina predstavnikov držav se sestane najmanj dvakrat na leto. Sestanke sklicuje njen predsednik. Udeležita se jih izvršni direktor in predsednik upravnega odbora ali njuna predstavnika.
  Predsednik skupine predstavnikov držav lahko k udeležbi na sestankih kot opazovalce povabi druge osebe, zlasti predstavnike regionalnih organov Unije, predstavnike civilne družbe ali predstavnike združenj MSP. |
| --- | --- |

2.

Skupina predstavnikov držav se sestane najmanj dvakrat na leto. Sestanke sklicuje njen predsednik. Udeležita se jih izvršni direktor in predsednik upravnega odbora ali njuna predstavnika.

Predsednik skupine predstavnikov držav lahko k udeležbi na sestankih kot opazovalce povabi druge osebe, zlasti predstavnike regionalnih organov Unije, predstavnike civilne družbe ali predstavnike združenj MSP.

| 3. | Opravi se posvetovanje s skupino predstavnikov držav, ki zlasti preučuje informacije in zagotavlja mnenja o naslednjih zadevah:






  (a) | napredku pri programu Skupnega podjetja BBI in doseganju njegovih ciljev, vključno s postopkom ocenjevanja razpisov in predlogov; |
| --- | --- | --- |

3.

Opravi se posvetovanje s skupino predstavnikov držav, ki zlasti preučuje informacije in zagotavlja mnenja o naslednjih zadevah:

(a)

napredku pri programu Skupnega podjetja BBI in doseganju njegovih ciljev, vključno s postopkom ocenjevanja razpisov in predlogov;

| (b) | posodobitvah strateške usmeritve; |
| --- | --- |

(b)

posodobitvah strateške usmeritve;

| (c) | povezavah s programom Obzorje 2020; |
| --- | --- |

(c)

povezavah s programom Obzorje 2020;

| (d) | letnih delovnih načrtih; |
| --- | --- |

(d)

letnih delovnih načrtih;

| (e) | sodelovanju MSP. |
| --- | --- |

(e)

sodelovanju MSP.

| 4. | Skupina predstavnikov držav zagotavlja tudi informacije za Skupno podjetje BBI in deluje kot povezava z njim v zvezi z naslednjimi zadevami:






  (a) | stanjem ustreznih nacionalnih ali regionalnih raziskovalnih in inovacijskih programov ter opredelitvijo morebitnih področij sodelovanja, vključno z uporabo zadevnih tehnologij, da bi omogočili medsebojna dopolnjevanja in bi se izognili prekrivanju; |
| --- | --- | --- |

4.

Skupina predstavnikov držav zagotavlja tudi informacije za Skupno podjetje BBI in deluje kot povezava z njim v zvezi z naslednjimi zadevami:

(a)

stanjem ustreznih nacionalnih ali regionalnih raziskovalnih in inovacijskih programov ter opredelitvijo morebitnih področij sodelovanja, vključno z uporabo zadevnih tehnologij, da bi omogočili medsebojna dopolnjevanja in bi se izognili prekrivanju;

| (b) | posebnimi ukrepi, sprejetimi na nacionalni ali regionalni ravni v zvezi s širjenjem izsledkov, specializiranimi tehničnimi delavnicami in dejavnostmi sporočanja; |
| --- | --- |

(b)

posebnimi ukrepi, sprejetimi na nacionalni ali regionalni ravni v zvezi s širjenjem izsledkov, specializiranimi tehničnimi delavnicami in dejavnostmi sporočanja;

| (c) | posebnimi ukrepi, sprejetimi na nacionalni ali regionalni ravni v zvezi z dejavnostmi uvajanja na področju pobude BBI. |
| --- | --- |

(c)

posebnimi ukrepi, sprejetimi na nacionalni ali regionalni ravni v zvezi z dejavnostmi uvajanja na področju pobude BBI.

| 5. | Skupina predstavnikov držav lahko za upravni odbor na lastno pobudo pripravlja priporočila ali predloge o tehničnih, vodstvenih in finančnih zadevah ter letnih načrtih, zlasti če ti zadevajo nacionalne ali regionalne interese.
  Upravni odbor brez neutemeljenega odlašanja obvesti skupino predstavnikov držav o ukrepih, ki jih sprejme na podlagi takih priporočil ali predlogov, ali poda razloge, če teh ukrepov ne sprejme. |
| --- | --- |

5.

Skupina predstavnikov držav lahko za upravni odbor na lastno pobudo pripravlja priporočila ali predloge o tehničnih, vodstvenih in finančnih zadevah ter letnih načrtih, zlasti če ti zadevajo nacionalne ali regionalne interese.

Upravni odbor brez neutemeljenega odlašanja obvesti skupino predstavnikov držav o ukrepih, ki jih sprejme na podlagi takih priporočil ali predlogov, ali poda razloge, če teh ukrepov ne sprejme.

| 6. | Skupina predstavnikov držav redno prejema informacije, med drugim tudi o udeležbi pri izvajanju posrednih ukrepov, ki jih financira Skupno podjetje BBI, o rezultatih izvajanja vsakega razpisa in projekta, medsebojnih dopolnjevanjih z drugimi zadevnimi programi Unije in izvrševanju proračuna BBI. |
| --- | --- |

6.

Skupina predstavnikov držav redno prejema informacije, med drugim tudi o udeležbi pri izvajanju posrednih ukrepov, ki jih financira Skupno podjetje BBI, o rezultatih izvajanja vsakega razpisa in projekta, medsebojnih dopolnjevanjih z drugimi zadevnimi programi Unije in izvrševanju proračuna BBI.

| 7. | Skupina predstavnikov držav sprejme svoj poslovnik. |
| --- | --- |

7.

Skupina predstavnikov držav sprejme svoj poslovnik.

Člen 12

Viri financiranja

| 1. | Skupno podjetje BBI skupaj financirajo Unija in člani razen Unije prek svojih sestavnih subjektov s finančnimi prispevki, ki se plačujejo v obrokih, in prispevki, sestavljenimi iz stroškov, ki so jim nastali pri izvajanju posrednih ukrepov in jih Skupno podjetje BBI ne povrne. |
| --- | --- |

1.

Skupno podjetje BBI skupaj financirajo Unija in člani razen Unije prek svojih sestavnih subjektov s finančnimi prispevki, ki se plačujejo v obrokih, in prispevki, sestavljenimi iz stroškov, ki so jim nastali pri izvajanju posrednih ukrepov in jih Skupno podjetje BBI ne povrne.

| 2. | Upravni stroški Skupnega podjetja BBI ne presegajo 58 500 000 EUR in se krijejo s finančnimi prispevki, ki so na letni ravni enakovredno razdeljeni med Unijo in člane razen Unije. Če se del prispevka za upravne stroške ne porabi, se lahko uporabi za kritje stroškov poslovanja Skupnega podjetja BBI. |
| --- | --- |

2.

Upravni stroški Skupnega podjetja BBI ne presegajo 58 500 000 EUR in se krijejo s finančnimi prispevki, ki so na letni ravni enakovredno razdeljeni med Unijo in člane razen Unije. Če se del prispevka za upravne stroške ne porabi, se lahko uporabi za kritje stroškov poslovanja Skupnega podjetja BBI.

| 3. | Stroški poslovanja Skupnega podjetja BBI se krijejo s:






  (a) | finančnim prispevkom Unije; |
| --- | --- | --- |

3.

Stroški poslovanja Skupnega podjetja BBI se krijejo s:

(a)

finančnim prispevkom Unije;

| (b) | finančnim prispevkom drugih članov razen Unije; |
| --- | --- |

(b)

finančnim prispevkom drugih članov razen Unije;

| (c) | stvarnimi prispevki drugih članov razen Unije ali njihovih sestavnih subjektov, sestavljenimi iz stroškov, ki so jim nastali pri izvajanju posrednih ukrepov, v kar niso vključeni prispevek Skupnega podjetja BBI in drugi prispevki Unije k navedenim stroškom. |
| --- | --- |

(c)

stvarnimi prispevki drugih članov razen Unije ali njihovih sestavnih subjektov, sestavljenimi iz stroškov, ki so jim nastali pri izvajanju posrednih ukrepov, v kar niso vključeni prispevek Skupnega podjetja BBI in drugi prispevki Unije k navedenim stroškom.

| 4. | Finančni prispevek članov razen Unije k stroškom poslovanja, naveden v odstavku 3(b), znaša v obdobju iz člena 1 te uredbe vsaj 182,50 milijona EUR. |
| --- | --- |

4.

Finančni prispevek članov razen Unije k stroškom poslovanja, naveden v odstavku 3(b), znaša v obdobju iz člena 1 te uredbe vsaj 182,50 milijona EUR.

| 5. | Sredstva Skupnega podjetja BBI, vključena v njegov proračun, so sestavljena iz naslednjih prispevkov:






  (a) | finančnih prispevkov članov k upravnim stroškom; |
| --- | --- | --- |

5.

Sredstva Skupnega podjetja BBI, vključena v njegov proračun, so sestavljena iz naslednjih prispevkov:

(a)

finančnih prispevkov članov k upravnim stroškom;

| (b) | finančnih prispevkov članov k stroškom poslovanja; |
| --- | --- |

(b)

finančnih prispevkov članov k stroškom poslovanja;

| (c) | prihodkov, ki jih ustvari Skupno podjetje BBI; |
| --- | --- |

(c)

prihodkov, ki jih ustvari Skupno podjetje BBI;

| (d) | drugih finančnih prispevkov, sredstev in prihodkov. |
| --- | --- |

(d)

drugih finančnih prispevkov, sredstev in prihodkov.

Obresti na prispevke, ki jih za Skupno podjetje BBI plačajo njegovi člani, se štejejo za njegove prihodke.

| 6. | Vsi viri Skupnega podjetja BBI in njegove dejavnosti se namenijo uresničevanju ciljev iz člena 2 te uredbe. |
| --- | --- |

6.

Vsi viri Skupnega podjetja BBI in njegove dejavnosti se namenijo uresničevanju ciljev iz člena 2 te uredbe.

| 7. | Skupno podjetje BBI ima v lasti vsa sredstva, ki jih ustvari ali so mu bila dodeljena za izpolnjevanje njegovih ciljev. |
| --- | --- |

7.

Skupno podjetje BBI ima v lasti vsa sredstva, ki jih ustvari ali so mu bila dodeljena za izpolnjevanje njegovih ciljev.

| 8. | Prihodki, ki presegajo odhodke, se ne izplačajo članom Skupnega podjetja BBI, razen v primeru prenehanja delovanja Skupnega podjetja BBI. |
| --- | --- |

8.

Prihodki, ki presegajo odhodke, se ne izplačajo članom Skupnega podjetja BBI, razen v primeru prenehanja delovanja Skupnega podjetja BBI.

Člen 13

Finančne obveznosti

Finančne obveznosti Skupnega podjetja BBI ne smejo biti višje od zneska finančnih sredstev, ki je na razpolago ali ki ga v njegov proračun dodelijo njegovi člani.

Člen 14

Proračunsko leto

Proračunsko leto traja od 1. januarja do 31. decembra.

Člen 15

Operativno in finančno načrtovanje

| 1. | Izvršni direktor upravnemu odboru vsako leto v sprejetje predloži osnutek letnega delovnega načrta, ki vključuje podroben načrt raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti ter upravnih dejavnosti in ustrezne ocene odhodkov za prihodnje leto. Vključuje tudi ocenjeno višino prispevkov, ki jih je treba zagotoviti v skladu s točko (c) člena 12(3) Statuta. |
| --- | --- |

1.

Izvršni direktor upravnemu odboru vsako leto v sprejetje predloži osnutek letnega delovnega načrta, ki vključuje podroben načrt raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti ter upravnih dejavnosti in ustrezne ocene odhodkov za prihodnje leto. Vključuje tudi ocenjeno višino prispevkov, ki jih je treba zagotoviti v skladu s točko (c) člena 12(3) Statuta.

| 2. | Letni delovni načrt za posamezno leto se sprejme do konca predhodnega leta. Načrt je javno dostopen. |
| --- | --- |

2.

Letni delovni načrt za posamezno leto se sprejme do konca predhodnega leta. Načrt je javno dostopen.

| 3. | Izvršni direktor pripravi osnutek letnega proračuna za naslednje leto in ga predloži upravnemu odboru v sprejetje. |
| --- | --- |

3.

Izvršni direktor pripravi osnutek letnega proračuna za naslednje leto in ga predloži upravnemu odboru v sprejetje.

| 4. | Letni proračun za posamezno leto sprejme upravni odbor do konca predhodnega leta. |
| --- | --- |

4.

Letni proračun za posamezno leto sprejme upravni odbor do konca predhodnega leta.

| 5. | Letni proračun se prilagodi zaradi upoštevanja zneska finančnega prispevka Unije, kot je določen v proračunu Unije. |
| --- | --- |

5.

Letni proračun se prilagodi zaradi upoštevanja zneska finančnega prispevka Unije, kot je določen v proračunu Unije.

Člen 16

Operativno in finančno poročanje

| 1. | Izvršni direktor letno poroča upravnemu odboru o opravljanju nalog izvršnega direktorja v skladu s finančnimi pravili Skupnega podjetja BBI.
  Izvršni direktor v dveh mesecih po zaključku vsakega proračunskega leta upravnemu odboru v odobritev predloži letno poročilo o dejavnostih in napredku Skupnega podjetja BBI v preteklem koledarskem letu, zlasti v zvezi z letnim delovnim načrtom za zadevno leto. Letno poročilo med drugim vsebuje informacije o naslednjih zadevah:






  (a) | raziskavah, inovacijah in drugih izvedenih ukrepih ter z njimi povezanih odhodkih; |
| --- | --- | --- |

1.

Izvršni direktor letno poroča upravnemu odboru o opravljanju nalog izvršnega direktorja v skladu s finančnimi pravili Skupnega podjetja BBI.

Izvršni direktor v dveh mesecih po zaključku vsakega proračunskega leta upravnemu odboru v odobritev predloži letno poročilo o dejavnostih in napredku Skupnega podjetja BBI v preteklem koledarskem letu, zlasti v zvezi z letnim delovnim načrtom za zadevno leto. Letno poročilo med drugim vsebuje informacije o naslednjih zadevah:

(a)

raziskavah, inovacijah in drugih izvedenih ukrepih ter z njimi povezanih odhodkih;

| (b) | predloženih ukrepih, vključno z razčlenitvijo po vrsti udeležencev, vključno z MSP, in po državah; |
| --- | --- |

(b)

predloženih ukrepih, vključno z razčlenitvijo po vrsti udeležencev, vključno z MSP, in po državah;

| (c) | ukrepih, izbranih za financiranje, vključno z razčlenitvijo po vrsti udeležencev, vključno z MSP, in po državah ter z navedbo prispevka Skupnega podjetja BBI za posamezne udeležence in ukrepe. |
| --- | --- |

(c)

ukrepih, izbranih za financiranje, vključno z razčlenitvijo po vrsti udeležencev, vključno z MSP, in po državah ter z navedbo prispevka Skupnega podjetja BBI za posamezne udeležence in ukrepe.

| 2. | Letno poročilo o dejavnostih je po odobritvi upravnega odbora javno dostopno. |
| --- | --- |

2.

Letno poročilo o dejavnostih je po odobritvi upravnega odbora javno dostopno.

| 3. | Računovodja Skupnega podjetja BBI do 1. marca naslednjega proračunskega leta računovodji Komisije in Računskemu sodišču pošlje začasni zaključni račun.
  Skupno podjetje BBI do 31. marca naslednjega proračunskega leta Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču pošlje poročilo o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju.
  Po prejemu opažanj Računskega sodišča o začasnem zaključnem računu Skupnega podjetja BBI v skladu s členom 148 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 računovodja Skupnega podjetja BBI pripravi končni zaključni račun Skupnega podjetja BBI, izvršni direktor pa ga predloži upravnemu odboru v mnenje.
  Upravni odbor da mnenje o končnem zaključnem računu Skupnega podjetja BBI.
  Izvršni direktor do 1. julija naslednjega proračunskega leta pošlje končni zaključni račun in mnenje upravnega odbora Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji ter Računskemu sodišču.
  Končni zaključni račun se objavi v Uradnem listu Evropske unije do 15. novembra naslednjega proračunskega leta.
  Izvršni direktor poda Računskemu sodišču odgovor na opažanja v letnem poročilu do 30. septembra. Izvršni direktor ta odgovor predloži tudi upravnemu odboru.
  Izvršni direktor predloži Evropskemu parlamentu na njegovo zahtevo vse potrebne informacije za nemoteno izvajanje postopka razrešnice za zadevno proračunsko leto v skladu s členom 165(3) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012. |
| --- | --- |

3.

Računovodja Skupnega podjetja BBI do 1. marca naslednjega proračunskega leta računovodji Komisije in Računskemu sodišču pošlje začasni zaključni račun.

Skupno podjetje BBI do 31. marca naslednjega proračunskega leta Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču pošlje poročilo o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju.

Po prejemu opažanj Računskega sodišča o začasnem zaključnem računu Skupnega podjetja BBI v skladu s členom 148 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 računovodja Skupnega podjetja BBI pripravi končni zaključni račun Skupnega podjetja BBI, izvršni direktor pa ga predloži upravnemu odboru v mnenje.

Upravni odbor da mnenje o končnem zaključnem računu Skupnega podjetja BBI.

Izvršni direktor do 1. julija naslednjega proračunskega leta pošlje končni zaključni račun in mnenje upravnega odbora Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji ter Računskemu sodišču.

Končni zaključni račun se objavi v Uradnem listu Evropske unije do 15. novembra naslednjega proračunskega leta.

Izvršni direktor poda Računskemu sodišču odgovor na opažanja v letnem poročilu do 30. septembra. Izvršni direktor ta odgovor predloži tudi upravnemu odboru.

Izvršni direktor predloži Evropskemu parlamentu na njegovo zahtevo vse potrebne informacije za nemoteno izvajanje postopka razrešnice za zadevno proračunsko leto v skladu s členom 165(3) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012.

Člen 17

Notranja revizija

Notranji revizor Komisije ima v Skupnem podjetju BBI enaka pooblastila, kot jih ima v zvezi s Komisijo.

Člen 18

Odgovornost članov in zavarovanje

| 1. | Finančna odgovornost članov za dolgove Skupnega podjetja BBI je omejena na njihov že vplačani prispevek za upravne stroške. |
| --- | --- |

1.

Finančna odgovornost članov za dolgove Skupnega podjetja BBI je omejena na njihov že vplačani prispevek za upravne stroške.

| 2. | Skupno podjetje BBI sklene in vzdržuje ustrezno zavarovanje. |
| --- | --- |

2.

Skupno podjetje BBI sklene in vzdržuje ustrezno zavarovanje.

Člen 19

Navzkrižje interesov

| 1. | Skupno podjetje BBI, njegovi organi in osebje se pri delovanju izogibajo navzkrižju interesov. |
| --- | --- |

1.

Skupno podjetje BBI, njegovi organi in osebje se pri delovanju izogibajo navzkrižju interesov.

| 2. | Upravni odbor Skupnega podjetja BBI sprejme pravila za preprečevanje in obvladovanje navzkrižij interesov, ki se uporabljajo za njegove člane, organe in osebje. Ta pravila vključujejo določbe, s katerimi se prepreči navzkrižja interesov v zvezi s predstavniki članov v upravnem odboru. |
| --- | --- |

2.

Upravni odbor Skupnega podjetja BBI sprejme pravila za preprečevanje in obvladovanje navzkrižij interesov, ki se uporabljajo za njegove člane, organe in osebje. Ta pravila vključujejo določbe, s katerimi se prepreči navzkrižja interesov v zvezi s predstavniki članov v upravnem odboru.

Člen 20

Prenehanje delovanja

| 1. | Skupno podjetje BBI preneha delovati ob koncu obdobja, opredeljenega v členu 1 te uredbe. |
| --- | --- |

1.

Skupno podjetje BBI preneha delovati ob koncu obdobja, opredeljenega v členu 1 te uredbe.

| 2. | Poleg odstavka 1 se postopek prenehanja delovanja samodejno začne, če Unija ali vsi člani razen Unije izstopijo iz Skupnega podjetja BBI. |
| --- | --- |

2.

Poleg odstavka 1 se postopek prenehanja delovanja samodejno začne, če Unija ali vsi člani razen Unije izstopijo iz Skupnega podjetja BBI.

| 3. | Za vodenje postopkov v zvezi s prenehanjem delovanja Skupnega podjetja BBI upravni odbor imenuje enega ali več likvidacijskih upraviteljev, ki ravnajo v skladu z odločitvami upravnega odbora. |
| --- | --- |

3.

Za vodenje postopkov v zvezi s prenehanjem delovanja Skupnega podjetja BBI upravni odbor imenuje enega ali več likvidacijskih upraviteljev, ki ravnajo v skladu z odločitvami upravnega odbora.

| 4. | Ko Skupno podjetje BBI preneha delovati, se njegova sredstva uporabijo za kritje njegovih obveznosti in odhodkov, povezanih z njegovim prenehanjem delovanja. Vsi presežki se porazdelijo med člane, ki so bili ob prenehanju delovanja udeleženi v skupnem podjetju, sorazmerno z njihovim finančnim prispevkom k Skupnemu podjetju BBI. Vsi presežki v korist Unije se vrnejo v proračun Unije. |
| --- | --- |

4.

Ko Skupno podjetje BBI preneha delovati, se njegova sredstva uporabijo za kritje njegovih obveznosti in odhodkov, povezanih z njegovim prenehanjem delovanja. Vsi presežki se porazdelijo med člane, ki so bili ob prenehanju delovanja udeleženi v skupnem podjetju, sorazmerno z njihovim finančnim prispevkom k Skupnemu podjetju BBI. Vsi presežki v korist Unije se vrnejo v proračun Unije.

| 5. | Določi se ad hoc postopek za zagotovitev ustreznega upravljanja sporazuma, ki ga je sklenilo Skupno podjetje BBI, ali sklepa, ki ga je sprejelo, ter pogodbe o javnem naročilu za obdobje, daljše od obdobja trajanja Skupnega podjetja BBI. |
| --- | --- |

5.

Določi se ad hoc postopek za zagotovitev ustreznega upravljanja sporazuma, ki ga je sklenilo Skupno podjetje BBI, ali sklepa, ki ga je sprejelo, ter pogodbe o javnem naročilu za obdobje, daljše od obdobja trajanja Skupnega podjetja BBI.

---

| 7.6.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 169/152 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 169/152

---

UREDBA SVETA (EU) št. 561/2014

z dne 6. maja 2014

o ustanovitvi Skupnega podjetja ECSEL

(Besedilo velja za EGP)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 187 in prvega odstavka člena 188 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Javno-zasebna partnerstva v obliki skupnih tehnoloških pobud so bila prvotno določena v Sklepu št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2). |
| --- | --- |

(1)

Javno-zasebna partnerstva v obliki skupnih tehnoloških pobud so bila prvotno določena v Sklepu št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2).

| (2) | Odločba Sveta 2006/971/ES (3) je določala posebna javno-zasebna partnerstva, ki naj se podpirajo, vključno z javno-zasebnimi partnerstvi skupnih tehnoloških pobud na posebnih področjih nanoelektronike (ENIAC) in vgrajenih računalniških sistemov (ARTEMIS). |
| --- | --- |

(2)

Odločba Sveta 2006/971/ES (3) je določala posebna javno-zasebna partnerstva, ki naj se podpirajo, vključno z javno-zasebnimi partnerstvi skupnih tehnoloških pobud na posebnih področjih nanoelektronike (ENIAC) in vgrajenih računalniških sistemov (ARTEMIS).

| (3) | V sporočilu Komisije z naslovom: „Evropa 2020 Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (v nadaljnjem besedilu: strategija Evropa 2020), ki sta jo potrdila Evropski parlament in Svet, je poudarjeno, da je treba razviti ugodne pogoje za naložbe v znanje in inovacije, da bi dosegli pametno, trajnostno in vključujočo rast v Uniji. |
| --- | --- |

(3)

V sporočilu Komisije z naslovom: „Evropa 2020 Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (v nadaljnjem besedilu: strategija Evropa 2020), ki sta jo potrdila Evropski parlament in Svet, je poudarjeno, da je treba razviti ugodne pogoje za naložbe v znanje in inovacije, da bi dosegli pametno, trajnostno in vključujočo rast v Uniji.

| (4) | Uredba (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4) je vzpostavila Obzorje 2020 - okvirni program za raziskave in inovacije (2014–2020) (v nadaljnjem besedilu: Obzorje 2020). Obzorje 2020 ima namen doseči večji učinek glede na raziskave in inovacije z združevanjem sredstev Obzorje 2020 in sredstev zasebnega sektorja v okviru javno-zasebnih partnerstev na ključnih področjih, na katerih bi lahko raziskave in inovacije prispevale k obsežnejšim ciljem Unije na področju konkurenčnosti, privabile zasebne naložbe in pomagale pri spoprijemanju z družbenimi izzivi. Ta partnerstva bi morala temeljiti na dolgoročni zavezi, ki vključuje uravnotežen prispevek vseh partnerjev, nositi bi morala odgovornost za dosego svojih ciljev in biti usklajena s strateškimi cilji Unije na področju raziskav, razvoja in inovacij. Upravljanje in delovanje teh partnerstev bi moralo biti odprto, pregledno, učinkovito in uspešno, sodelovanje v njih pa bi morali omogočiti širokemu krogu zainteresiranih strani, dejavnih na posameznih področjih. V skladu z Uredbo (EU) št. 1291/2013 je lahko udeležba Unije v navedenih partnerstvih v obliki finančnih prispevkov za skupna podjetja, ustanovljena na podlagi člena 187 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) na podlagi Sklepa št. 1982/2006/ES. |
| --- | --- |

(4)

Uredba (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4) je vzpostavila Obzorje 2020 - okvirni program za raziskave in inovacije (2014–2020) (v nadaljnjem besedilu: Obzorje 2020). Obzorje 2020 ima namen doseči večji učinek glede na raziskave in inovacije z združevanjem sredstev Obzorje 2020 in sredstev zasebnega sektorja v okviru javno-zasebnih partnerstev na ključnih področjih, na katerih bi lahko raziskave in inovacije prispevale k obsežnejšim ciljem Unije na področju konkurenčnosti, privabile zasebne naložbe in pomagale pri spoprijemanju z družbenimi izzivi. Ta partnerstva bi morala temeljiti na dolgoročni zavezi, ki vključuje uravnotežen prispevek vseh partnerjev, nositi bi morala odgovornost za dosego svojih ciljev in biti usklajena s strateškimi cilji Unije na področju raziskav, razvoja in inovacij. Upravljanje in delovanje teh partnerstev bi moralo biti odprto, pregledno, učinkovito in uspešno, sodelovanje v njih pa bi morali omogočiti širokemu krogu zainteresiranih strani, dejavnih na posameznih področjih. V skladu z Uredbo (EU) št. 1291/2013 je lahko udeležba Unije v navedenih partnerstvih v obliki finančnih prispevkov za skupna podjetja, ustanovljena na podlagi člena 187 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) na podlagi Sklepa št. 1982/2006/ES.

| (5) | V skladu z Uredbo (EU) št. 1291/2013 in Sklepom Sveta 2013/743/EU (5) bi bilo treba skupnim podjetjem, ustanovljenim na podlagi Sklepa št. 1982/2006/ES, zagotoviti dodatno podporo pod pogoji iz Sklepa 2013/743/EU. Prednostna naloga v zvezi z vodilnim položajem v industriji se nanaša na dve specifični področji dejavnosti v okviru informacijskih in komunikacijskih tehnologij: „mikro- in nanoelektroniko“ ter „novo generacijo komponent in sistemov, inženiring naprednih in pametnih vgrajenih komponent in sistemov“. ARTEMIS in ENIAC bi bilo treba združiti v eno pobudo. |
| --- | --- |

(5)

V skladu z Uredbo (EU) št. 1291/2013 in Sklepom Sveta 2013/743/EU (5) bi bilo treba skupnim podjetjem, ustanovljenim na podlagi Sklepa št. 1982/2006/ES, zagotoviti dodatno podporo pod pogoji iz Sklepa 2013/743/EU. Prednostna naloga v zvezi z vodilnim položajem v industriji se nanaša na dve specifični področji dejavnosti v okviru informacijskih in komunikacijskih tehnologij: „mikro- in nanoelektroniko“ ter „novo generacijo komponent in sistemov, inženiring naprednih in pametnih vgrajenih komponent in sistemov“. ARTEMIS in ENIAC bi bilo treba združiti v eno pobudo.

| (6) | Komisija je v sporočilu z dne 26. junija 2012 z naslovom: „Evropska strategija za ključne omogočitvene tehnologije – pot do rasti in delovnih mest“ ključne omogočitvene tehnologije, med katere spadata mikro- in nanoelektronika, opredelila kot nepogrešljive vire inovacij. Trenutno obstaja vrzel med generacijo osnovnega znanja in njegovim poznejšim trženjem v obliki blaga in storitev. Odpraviti jo je treba z usmerjenim poudarkom na pilotnih proizvodnih linijah in inovativnih pilotnih projektih, vključno s tistimi večjega obsega, da se pod industrijskimi pogoji doseže validiranje tehnologije in proizvodov ter doseže večja integracija in medsebojno bogatenje med različnimi ključnimi omogočitvenimi tehnologijami. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je v sporočilu z dne 26. junija 2012 z naslovom: „Evropska strategija za ključne omogočitvene tehnologije – pot do rasti in delovnih mest“ ključne omogočitvene tehnologije, med katere spadata mikro- in nanoelektronika, opredelila kot nepogrešljive vire inovacij. Trenutno obstaja vrzel med generacijo osnovnega znanja in njegovim poznejšim trženjem v obliki blaga in storitev. Odpraviti jo je treba z usmerjenim poudarkom na pilotnih proizvodnih linijah in inovativnih pilotnih projektih, vključno s tistimi večjega obsega, da se pod industrijskimi pogoji doseže validiranje tehnologije in proizvodov ter doseže večja integracija in medsebojno bogatenje med različnimi ključnimi omogočitvenimi tehnologijami.

| (7) | V skladu s sporočilom Komisije z dne 23. maja 2013 z naslovom: „Evropska strategija za mikro- in nanoelektronske komponente in sisteme“ mikro- in nanoelektronske komponente in sistemi krepijo inovacije in konkurenčnost v vseh glavnih gospodarskih sektorjih. Zaradi pomembnosti področja in izzivov, s katerimi se srečujejo zainteresirane strani v Uniji, je treba nujno ukrepati, da v evropski inovacijski in vrednostni verigi ne bi bilo šibkega člena. Predlaga se torej ustanovitev mehanizma na ravni Unije, ki bi združeval in usmerjal zagotavljanje podpore, ki jo za raziskave in inovacije v elektronske komponente in sisteme namenjajo države članice, Unija in zasebni sektor. |
| --- | --- |

(7)

V skladu s sporočilom Komisije z dne 23. maja 2013 z naslovom: „Evropska strategija za mikro- in nanoelektronske komponente in sisteme“ mikro- in nanoelektronske komponente in sistemi krepijo inovacije in konkurenčnost v vseh glavnih gospodarskih sektorjih. Zaradi pomembnosti področja in izzivov, s katerimi se srečujejo zainteresirane strani v Uniji, je treba nujno ukrepati, da v evropski inovacijski in vrednostni verigi ne bi bilo šibkega člena. Predlaga se torej ustanovitev mehanizma na ravni Unije, ki bi združeval in usmerjal zagotavljanje podpore, ki jo za raziskave in inovacije v elektronske komponente in sisteme namenjajo države članice, Unija in zasebni sektor.

| (8) | Da bi ponovno zavzeli vodilni položaj v nanoelektronskem ekosistemu v Evropi, so zainteresirane strani iz industrije in raziskovalnega področja predlagali strateški program za raziskave in inovacije s skupnimi naložbami v višini 100 milijard EUR v obdobju do leta 2020, kar naj bi svetovne prihodke iz nanoelektronike v Evropi povečalo za več kot 200 milijard EUR letno ter v Evropi ustvarilo dodatnih 250 000 neposrednih in induciranih delovnih mest. |
| --- | --- |

(8)

Da bi ponovno zavzeli vodilni položaj v nanoelektronskem ekosistemu v Evropi, so zainteresirane strani iz industrije in raziskovalnega področja predlagali strateški program za raziskave in inovacije s skupnimi naložbami v višini 100 milijard EUR v obdobju do leta 2020, kar naj bi svetovne prihodke iz nanoelektronike v Evropi povečalo za več kot 200 milijard EUR letno ter v Evropi ustvarilo dodatnih 250 000 neposrednih in induciranih delovnih mest.

| (9) | Pojem „elektronske komponente in sistemi“ bi moral obsegati področje mikro- in nanoelektronike ter področje vgrajenih/kibernetsko-fizičnih in pametnih integriranih sistemov in aplikacij. |
| --- | --- |

(9)

Pojem „elektronske komponente in sistemi“ bi moral obsegati področje mikro- in nanoelektronike ter področje vgrajenih/kibernetsko-fizičnih in pametnih integriranih sistemov in aplikacij.

| (10) | Skupno podjetje ENIAC, ki je bilo ustanovljeno z Uredbo Sveta (ES) št. 72/2008 (6), je uspešno uresničilo agendo za raziskave z okrepitvijo ustreznih področij v nanoelektroniki, na katerih je Evropa z mobilizacijo naložb v prednostna področja in vključitvijo celotnega ekosistema izboljšala konkurenčnost. |
| --- | --- |

(10)

Skupno podjetje ENIAC, ki je bilo ustanovljeno z Uredbo Sveta (ES) št. 72/2008 (6), je uspešno uresničilo agendo za raziskave z okrepitvijo ustreznih področij v nanoelektroniki, na katerih je Evropa z mobilizacijo naložb v prednostna področja in vključitvijo celotnega ekosistema izboljšala konkurenčnost.

| (11) | Skupno podjetje ARTEMIS, ki je bilo ustanovljeno z Uredbo Sveta (ES) št. 74/2008 (7), je uspešno dokazalo svoj strateški pomen, ki pri tehničnih vprašanjih, ki jih je treba obravnavati, vodenje od zgoraj navzdol združuje z opredelitvijo od spodaj navzgor, s čimer je pritegnilo projekte z neposredno pomembnimi rezultati za industrijo. |
| --- | --- |

(11)

Skupno podjetje ARTEMIS, ki je bilo ustanovljeno z Uredbo Sveta (ES) št. 74/2008 (7), je uspešno dokazalo svoj strateški pomen, ki pri tehničnih vprašanjih, ki jih je treba obravnavati, vodenje od zgoraj navzdol združuje z opredelitvijo od spodaj navzgor, s čimer je pritegnilo projekte z neposredno pomembnimi rezultati za industrijo.

| (12) | V vmesnih ocenah skupnih podjetij ENIAC in ARTEMIS je bilo ugotovljeno, da sta uporabni in prilagojeni orodji za združevanje naporov ter da znatno vplivata na pripadajoča področja. Raziskovalna področja skupnih podjetij ENIAC in ARTEMIS bi se morala podpirati še naprej, da se nadalje izboljša konkurenčnost industrije elektronskih komponent in sistemov v Evropi ter se prizadevanja osredotočijo na nabor strateških dejavnosti, o katerih se dogovorijo zasebne in javne zainteresirane strani, vključene v pobudi. |
| --- | --- |

(12)

V vmesnih ocenah skupnih podjetij ENIAC in ARTEMIS je bilo ugotovljeno, da sta uporabni in prilagojeni orodji za združevanje naporov ter da znatno vplivata na pripadajoča področja. Raziskovalna področja skupnih podjetij ENIAC in ARTEMIS bi se morala podpirati še naprej, da se nadalje izboljša konkurenčnost industrije elektronskih komponent in sistemov v Evropi ter se prizadevanja osredotočijo na nabor strateških dejavnosti, o katerih se dogovorijo zasebne in javne zainteresirane strani, vključene v pobudi.

| (13) | Pri nadaljnji podpori za raziskovalne programe na področju nanoelektronike in vgrajenih računalniških sistemov bi bilo treba upoštevati izkušnje, pridobljene pri poslovanju skupnih podjetij ENIAC in ARTEMIS, vključno z izsledki njihovih vmesnih ocen, priporočili zainteresiranih strani ter potrebo po učinkovitem sodelovanju in sinergiji virov. |
| --- | --- |

(13)

Pri nadaljnji podpori za raziskovalne programe na področju nanoelektronike in vgrajenih računalniških sistemov bi bilo treba upoštevati izkušnje, pridobljene pri poslovanju skupnih podjetij ENIAC in ARTEMIS, vključno z izsledki njihovih vmesnih ocen, priporočili zainteresiranih strani ter potrebo po učinkovitem sodelovanju in sinergiji virov.

| (14) | Interakcija se je med zainteresiranimi stranmi evropskih tehnoloških platform ARTEMIS, ENIAC in evropske tehnološke platforme za integracijo pametnih sistemov (EpoSS) povečala, kot to podrobno določa strateška agenda za raziskave in inovacije na visoki ravni, ki jo je leta 2012 objavila industrija komponent in sistemov IKT. Da bi čim bolje zajeli in poglobili sinergije, ki izhajajo iz teh interakcij, bi bilo treba ustanoviti enotno skupno podjetje (v nadaljnjem besedilu: Skupno podjetje ECSEL), ki bi vključilo elektronske komponente in sisteme, vključno s predhodnimi dejavnostmi skupnih podjetij ARTEMIS in ENIAC, ter uporabljalo strukturo, ki bi bila bolj primerna njegovemu namenu, kot tudi pravila, kar bo povečalo učinkovitost in zagotovilo poenostavitev. V ta namen bi moralo Skupno podjetje ECSEL v skladu s členom 209 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (8), sprejeti finančna pravila v skladu s svojimi potrebami. |
| --- | --- |

(14)

Interakcija se je med zainteresiranimi stranmi evropskih tehnoloških platform ARTEMIS, ENIAC in evropske tehnološke platforme za integracijo pametnih sistemov (EpoSS) povečala, kot to podrobno določa strateška agenda za raziskave in inovacije na visoki ravni, ki jo je leta 2012 objavila industrija komponent in sistemov IKT. Da bi čim bolje zajeli in poglobili sinergije, ki izhajajo iz teh interakcij, bi bilo treba ustanoviti enotno skupno podjetje (v nadaljnjem besedilu: Skupno podjetje ECSEL), ki bi vključilo elektronske komponente in sisteme, vključno s predhodnimi dejavnostmi skupnih podjetij ARTEMIS in ENIAC, ter uporabljalo strukturo, ki bi bila bolj primerna njegovemu namenu, kot tudi pravila, kar bo povečalo učinkovitost in zagotovilo poenostavitev. V ta namen bi moralo Skupno podjetje ECSEL v skladu s členom 209 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (8), sprejeti finančna pravila v skladu s svojimi potrebami.

| (15) | Izvajanje strateške agende za raziskave in inovacije na visoki ravni, ki so jo pripravile zainteresirane strani iz industrije, je odvisno od več virov podpore: nacionalnih, regionalnih in medvladnih programov, okvirnega programa Unije in skupne tehnološke pobude v obliki javno-zasebnega partnerstva. |
| --- | --- |

(15)

Izvajanje strateške agende za raziskave in inovacije na visoki ravni, ki so jo pripravile zainteresirane strani iz industrije, je odvisno od več virov podpore: nacionalnih, regionalnih in medvladnih programov, okvirnega programa Unije in skupne tehnološke pobude v obliki javno-zasebnega partnerstva.

| (16) | Javno-zasebno partnerstvo za elektronske komponente in sisteme bi moralo združevati finančna in tehnična sredstva, ki so bistvena za obvladovanje kompleksnosti vedno večje hitrosti inovacij na tem področju. Zato bi morali biti člani Skupnega podjetja ECSEL Unija, države članice in pridružene države Obzorja 2020 (v nadaljnjem besedilu: pridružene države) na prostovoljni osnovi ter združenja v vlogi zasebnih članov, ki zastopajo gospodarske družbe v sestavi in druge organizacije, ki so v Evropi dejavne na področju elektronskih komponent in sistemov. Skupno podjetje ECSEL bi moralo biti odprto za nove člane. |
| --- | --- |

(16)

Javno-zasebno partnerstvo za elektronske komponente in sisteme bi moralo združevati finančna in tehnična sredstva, ki so bistvena za obvladovanje kompleksnosti vedno večje hitrosti inovacij na tem področju. Zato bi morali biti člani Skupnega podjetja ECSEL Unija, države članice in pridružene države Obzorja 2020 (v nadaljnjem besedilu: pridružene države) na prostovoljni osnovi ter združenja v vlogi zasebnih članov, ki zastopajo gospodarske družbe v sestavi in druge organizacije, ki so v Evropi dejavne na področju elektronskih komponent in sistemov. Skupno podjetje ECSEL bi moralo biti odprto za nove člane.

| (17) | Skupno podjetje ECSEL bi moralo obravnavati jasno opredeljene teme, ki bi evropskim industrijam v širšem smislu omogočile, da snujejo, izdelujejo in uporabljajo najbolj inovativne tehnologije za elektronske komponente in sisteme. Da bi raziskovalne skupine in evropske industrije ohranile vodilni položaj v zelo konkurenčnem mednarodnem prostoru, je potrebna strukturirana in usklajena finančna podpora na evropski ravni, ki bo zagotovila hitro in široko industrijsko izkoriščanje tehnološkega vodilnega položaja v Evropi, zbrala pomembna prelivanja za družbo, delila tveganja ter združila sile z zbliževanjem strategij in naložb v skupnem evropskem interesu. Komisija lahko na podlagi uradnega obvestila zadevne države članice ali skupine zadevnih držav članic šteje, da so pobude Skupnega podjetja ECSEL pomembni projekti v skupnem evropskem interesu, pod pogojem, da so izpolnjeni vsi zadevni pogoji. |
| --- | --- |

(17)

Skupno podjetje ECSEL bi moralo obravnavati jasno opredeljene teme, ki bi evropskim industrijam v širšem smislu omogočile, da snujejo, izdelujejo in uporabljajo najbolj inovativne tehnologije za elektronske komponente in sisteme. Da bi raziskovalne skupine in evropske industrije ohranile vodilni položaj v zelo konkurenčnem mednarodnem prostoru, je potrebna strukturirana in usklajena finančna podpora na evropski ravni, ki bo zagotovila hitro in široko industrijsko izkoriščanje tehnološkega vodilnega položaja v Evropi, zbrala pomembna prelivanja za družbo, delila tveganja ter združila sile z zbliževanjem strategij in naložb v skupnem evropskem interesu. Komisija lahko na podlagi uradnega obvestila zadevne države članice ali skupine zadevnih držav članic šteje, da so pobude Skupnega podjetja ECSEL pomembni projekti v skupnem evropskem interesu, pod pogojem, da so izpolnjeni vsi zadevni pogoji.

| (18) | Zasebna združenja AENEAS, ARTEMISIA in EpoSS so pisno privolila v raziskovalne in inovacijske dejavnosti Skupnega podjetja ECSEL, ki naj bi se opravljale v strukturi, ki je dobro prilagojena značaju javno-zasebnega partnerstva. Primerno je, da zasebna združenja sprejmejo Statut iz Priloge k tej uredbi s pismom o strinjanju. |
| --- | --- |

(18)

Zasebna združenja AENEAS, ARTEMISIA in EpoSS so pisno privolila v raziskovalne in inovacijske dejavnosti Skupnega podjetja ECSEL, ki naj bi se opravljale v strukturi, ki je dobro prilagojena značaju javno-zasebnega partnerstva. Primerno je, da zasebna združenja sprejmejo Statut iz Priloge k tej uredbi s pismom o strinjanju.

| (19) | Da bi Skupno podjetje ECSEL doseglo svoje cilje, bi moralo finančno podporo udeležencem, ki so se odzvali na odprte in konkurenčne razpise za zbiranje predlogov, zagotoviti predvsem v obliki nepovratnih sredstev. Takšna finančna podpora bi morala biti usmerjena v odpravljanje dokazanega nedelovanja trga, ki preprečuje razvoj zadevnega programa, in bi morala učinkovati spodbujevalno na spreminjanje prejemnikovega vedenja. |
| --- | --- |

(19)

Da bi Skupno podjetje ECSEL doseglo svoje cilje, bi moralo finančno podporo udeležencem, ki so se odzvali na odprte in konkurenčne razpise za zbiranje predlogov, zagotoviti predvsem v obliki nepovratnih sredstev. Takšna finančna podpora bi morala biti usmerjena v odpravljanje dokazanega nedelovanja trga, ki preprečuje razvoj zadevnega programa, in bi morala učinkovati spodbujevalno na spreminjanje prejemnikovega vedenja.

| (20) | Skupno podjetje ECSEL bi moralo delovati na odprt in pregleden način s pravočasnim zagotavljanjem vseh zadevnih informacij svojim ustreznim organom in s promocijo svojih dejavnosti, vključno z dejavnostmi obveščanja in razširjanja informacij v širši javnosti. Poslovnik organov skupnega podjetja ECSEL bi bilo treba objaviti. |
| --- | --- |

(20)

Skupno podjetje ECSEL bi moralo delovati na odprt in pregleden način s pravočasnim zagotavljanjem vseh zadevnih informacij svojim ustreznim organom in s promocijo svojih dejavnosti, vključno z dejavnostmi obveščanja in razširjanja informacij v širši javnosti. Poslovnik organov skupnega podjetja ECSEL bi bilo treba objaviti.

| (21) | Pri ocenjevanju skupnega vpliva Skupnega podjetja ECSEL bi bilo treba upoštevati naložbe vseh drugih pravnih subjektov razen Unije in sodelujočih držav v Skupnem podjetju ECSEL (nadaljnjem besedilu: sodelujoče države ECSEL), ki prispevajo k doseganju ciljev Skupnega podjetja ECSEL. Te skupne naložbe naj bi znašale najmanj 2 340 000 000 EUR. |
| --- | --- |

(21)

Pri ocenjevanju skupnega vpliva Skupnega podjetja ECSEL bi bilo treba upoštevati naložbe vseh drugih pravnih subjektov razen Unije in sodelujočih držav v Skupnem podjetju ECSEL (nadaljnjem besedilu: sodelujoče države ECSEL), ki prispevajo k doseganju ciljev Skupnega podjetja ECSEL. Te skupne naložbe naj bi znašale najmanj 2 340 000 000 EUR.

| (22) | Da bi ohranili enake konkurenčne pogoje za vsa podjetja, ki so dejavna na notranjem trgu, bi bilo treba financiranje, ki ga zagotavlja okvirni program Unije, oblikovati v skladu s pravili o državnih pomočeh, da bi zagotovili učinkovito porabo javnih sredstev in preprečili izkrivljanje konkurence na trgu, kot je izrivanje zasebnega financiranja, ustvarjanje neučinkovitih tržnih struktur ali ohranjanje neučinkovitih podjetij. |
| --- | --- |

(22)

Da bi ohranili enake konkurenčne pogoje za vsa podjetja, ki so dejavna na notranjem trgu, bi bilo treba financiranje, ki ga zagotavlja okvirni program Unije, oblikovati v skladu s pravili o državnih pomočeh, da bi zagotovili učinkovito porabo javnih sredstev in preprečili izkrivljanje konkurence na trgu, kot je izrivanje zasebnega financiranja, ustvarjanje neučinkovitih tržnih struktur ali ohranjanje neučinkovitih podjetij.

| (23) | Sodelovanje v posrednih ukrepih, ki jih financira Skupno podjetje ECSEL, bi moralo biti skladno z Uredbo (EU) št. 1290/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (9). Skupno podjetje ECSEL bi moralo z ustreznimi ukrepi, ki jih sprejme Komisija, zagotavljati tudi dosledno uporabo teh pravil. Posebna merila za upravičenost posameznih prosilcev do financiranja s sredstvi sodelujočih držav ECSEL lahko določijo zadevni organi. Sodelujoča država ECSEL lahko določi posebna pravila v zvezi z upravičenostjo stroškov, če na Skupno podjetje ECSEL ne prenese izvrševanja svojih prispevkov za udeležence posrednih ukrepov. |
| --- | --- |

(23)

Sodelovanje v posrednih ukrepih, ki jih financira Skupno podjetje ECSEL, bi moralo biti skladno z Uredbo (EU) št. 1290/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (9). Skupno podjetje ECSEL bi moralo z ustreznimi ukrepi, ki jih sprejme Komisija, zagotavljati tudi dosledno uporabo teh pravil. Posebna merila za upravičenost posameznih prosilcev do financiranja s sredstvi sodelujočih držav ECSEL lahko določijo zadevni organi. Sodelujoča država ECSEL lahko določi posebna pravila v zvezi z upravičenostjo stroškov, če na Skupno podjetje ECSEL ne prenese izvrševanja svojih prispevkov za udeležence posrednih ukrepov.

| (24) | Skupno podjetje ECSEL bi moralo za zagotovitev odprtosti in preglednosti ter spodbujanje sodelovanja uporabljati tudi elektronska sredstva, ki jih upravlja Komisija. Zato bi bilo treba razpise za zbiranje predlogov Skupnega podjetja ECSEL objaviti tudi na enotnem portalu za udeležence ter prek drugih elektronskih sredstev razširjanja v okviru programa Obzorje 2020, ki jih upravlja Komisija. Poleg tega bi moralo Skupno podjetje ECSEL za vključitev v elektronske sisteme za poročanje in razširjanje v okviru Obzorje 2020, ki jih upravlja Komisija, predložiti ustrezne podatke, med drugim o predlogih, prosilcih, dodeljenih nepovratnih sredstvih in udeležencih, v ustrezni obliki in časovnem okviru, ki ustrezata obveznostim Komisije glede poročanja. |
| --- | --- |

(24)

Skupno podjetje ECSEL bi moralo za zagotovitev odprtosti in preglednosti ter spodbujanje sodelovanja uporabljati tudi elektronska sredstva, ki jih upravlja Komisija. Zato bi bilo treba razpise za zbiranje predlogov Skupnega podjetja ECSEL objaviti tudi na enotnem portalu za udeležence ter prek drugih elektronskih sredstev razširjanja v okviru programa Obzorje 2020, ki jih upravlja Komisija. Poleg tega bi moralo Skupno podjetje ECSEL za vključitev v elektronske sisteme za poročanje in razširjanje v okviru Obzorje 2020, ki jih upravlja Komisija, predložiti ustrezne podatke, med drugim o predlogih, prosilcih, dodeljenih nepovratnih sredstvih in udeležencih, v ustrezni obliki in časovnem okviru, ki ustrezata obveznostim Komisije glede poročanja.

| (25) | Skupno podjetje ECSEL bi moralo pri klasifikaciji tehnoloških raziskav, razvoja izdelkov in predstavitvenih dejavnosti upoštevati opredelitve OECD v zvezi z ravnjo tehnološke pripravljenosti. |
| --- | --- |

(25)

Skupno podjetje ECSEL bi moralo pri klasifikaciji tehnoloških raziskav, razvoja izdelkov in predstavitvenih dejavnosti upoštevati opredelitve OECD v zvezi z ravnjo tehnološke pripravljenosti.

| (26) | Finančni prispevek Unije bi bilo treba upravljati v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja in pravili o posrednem upravljanju iz Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 ter Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1268/2012 (10). |
| --- | --- |

(26)

Finančni prispevek Unije bi bilo treba upravljati v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja in pravili o posrednem upravljanju iz Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 ter Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1268/2012 (10).

| (27) | Zaradi poenostavitve bi bilo treba za vse strani zmanjšati upravno breme. Izogibati bi se bilo treba dvojnim revizijam ter nesorazmerni količini dokumentiranja in poročanja. Revizije prejemnikov sredstev Unije na podlagi te uredbe bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 1291/2013. |
| --- | --- |

(27)

Zaradi poenostavitve bi bilo treba za vse strani zmanjšati upravno breme. Izogibati bi se bilo treba dvojnim revizijam ter nesorazmerni količini dokumentiranja in poročanja. Revizije prejemnikov sredstev Unije na podlagi te uredbe bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 1291/2013.

| (28) | Finančne interese Unije in drugih članov Skupnega podjetja ECSEL bi bilo treba v celotnem ciklusu odhodkov zaščititi s sorazmernimi ukrepi, med katerimi so preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje nepravilnosti, povračilo izgubljenih, napačno plačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi upravne in finančne kazni v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012. |
| --- | --- |

(28)

Finančne interese Unije in drugih članov Skupnega podjetja ECSEL bi bilo treba v celotnem ciklusu odhodkov zaščititi s sorazmernimi ukrepi, med katerimi so preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje nepravilnosti, povračilo izgubljenih, napačno plačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi upravne in finančne kazni v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012.

| (29) | Notranji revizor Komisije bi moral imeti v zvezi s Skupnim podjetjem ECSEL enaka pooblastila, kot jih ima v zvezi s Komisijo. |
| --- | --- |

(29)

Notranji revizor Komisije bi moral imeti v zvezi s Skupnim podjetjem ECSEL enaka pooblastila, kot jih ima v zvezi s Komisijo.

| (30) | Glede na posebno naravo in trenutni status skupnih podjetij ter za zagotovitev nadaljnjega izvajanja sedmega okvirnega programa bi bilo treba za skupna podjetja še naprej uporabljati ločen postopek razrešnice. Z odstopanjem od členov 60(7) in 209 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 bi moral razrešnico za izvrševanje proračuna Skupnega podjetja ECSEL zato podeliti Evropski parlament na priporočilo Sveta. Zahteve glede poročanja iz člena 60(5) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 se torej ne bi smele uporabljati za finančni prispevek Unije za Skupno podjetje ECSEL, temveč bi jih bilo treba čim bolj uskladiti z zahtevami, predvidenimi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012. Revizijo računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti osnovnih poslov bi moralo opraviti Računsko sodišče. |
| --- | --- |

(30)

Glede na posebno naravo in trenutni status skupnih podjetij ter za zagotovitev nadaljnjega izvajanja sedmega okvirnega programa bi bilo treba za skupna podjetja še naprej uporabljati ločen postopek razrešnice. Z odstopanjem od členov 60(7) in 209 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 bi moral razrešnico za izvrševanje proračuna Skupnega podjetja ECSEL zato podeliti Evropski parlament na priporočilo Sveta. Zahteve glede poročanja iz člena 60(5) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 se torej ne bi smele uporabljati za finančni prispevek Unije za Skupno podjetje ECSEL, temveč bi jih bilo treba čim bolj uskladiti z zahtevami, predvidenimi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012. Revizijo računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti osnovnih poslov bi moralo opraviti Računsko sodišče.

| (31) | Obzorje 2020 bi moral prispevati k odpravi razkoraka med raziskavami in inovacijami v Uniji, saj spodbuja sinergije z evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi. Zato bi si moralo Skupno podjetje ECSEL prizadevati za vzpostavitev tesnih povezav z omenjenimi skladi, ki lahko prispevajo zlasti h krepitvi lokalnih, regionalnih ter nacionalnih raziskovalnih in inovacijskih zmogljivosti na področju delovanja Skupnega podjetja ECSEL in podprejo prizadevanja za pametno specializacijo. |
| --- | --- |

(31)

Obzorje 2020 bi moral prispevati k odpravi razkoraka med raziskavami in inovacijami v Uniji, saj spodbuja sinergije z evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi. Zato bi si moralo Skupno podjetje ECSEL prizadevati za vzpostavitev tesnih povezav z omenjenimi skladi, ki lahko prispevajo zlasti h krepitvi lokalnih, regionalnih ter nacionalnih raziskovalnih in inovacijskih zmogljivosti na področju delovanja Skupnega podjetja ECSEL in podprejo prizadevanja za pametno specializacijo.

| (32) | Skupni podjetji ENIAC in ARTEMIS sta bili ustanovljeni za obdobje do 31. decembra 2017. Skupno podjetje ECSEL bi moralo zagotoviti nadaljnjo podporo raziskovalnim programom na področju nanoelektronike in vgrajenih računalniških sistemov, da se preostali ukrepi, ki so se začeli izvajati na podlagi uredb (ES) št. 72/2008 in (ES) št. 74/2008, izvedejo v skladu z navedenima uredbama.
  Prehod s skupnih podjetij ENIAC in ARTEMIS na Skupno podjetje ECSEL bi bilo treba približati in časovno uskladiti s prehodom s sedmega okvirnega programa na Obzorje 2020, da bi bila sredstva, namenjena raziskavam, čim bolje uporabljena. Zaradi pravne varnosti in jasnosti bi bilo treba uredbi (ES) št. 72/2008 in (ES) št. 74/2008 razveljaviti ter določiti prehodne določbe. |
| --- | --- |

(32)

Skupni podjetji ENIAC in ARTEMIS sta bili ustanovljeni za obdobje do 31. decembra 2017. Skupno podjetje ECSEL bi moralo zagotoviti nadaljnjo podporo raziskovalnim programom na področju nanoelektronike in vgrajenih računalniških sistemov, da se preostali ukrepi, ki so se začeli izvajati na podlagi uredb (ES) št. 72/2008 in (ES) št. 74/2008, izvedejo v skladu z navedenima uredbama.

Prehod s skupnih podjetij ENIAC in ARTEMIS na Skupno podjetje ECSEL bi bilo treba približati in časovno uskladiti s prehodom s sedmega okvirnega programa na Obzorje 2020, da bi bila sredstva, namenjena raziskavam, čim bolje uporabljena. Zaradi pravne varnosti in jasnosti bi bilo treba uredbi (ES) št. 72/2008 in (ES) št. 74/2008 razveljaviti ter določiti prehodne določbe.

| (33) | V skladu s ciljem Obzorje 2020 glede dodatne poenostavitve in doseganja večje skladnosti bi bilo treba v vseh razpisih za zbiranje predlogov v okviru Skupnega podjetja ECSEL upoštevati trajanje Obzorje 2020. |
| --- | --- |

(33)

V skladu s ciljem Obzorje 2020 glede dodatne poenostavitve in doseganja večje skladnosti bi bilo treba v vseh razpisih za zbiranje predlogov v okviru Skupnega podjetja ECSEL upoštevati trajanje Obzorje 2020.

| (34) | Ker cilja te uredbe, in sicer krepitve industrijskih raziskav in inovacij v vsej Uniji z izvajanjem s strani Skupnega podjetja ECSEL, skupne tehnološke pobude o „elektronskih komponentah in sistemih za evropski vodilni položaj“, ne morejo zadovoljivo doseči države članice, temveč se ta cilj zaradi preprečevanja nepotrebnega podvajanja, ohranjanja kritične mase in zagotavljanja optimalne porabe javnih sredstev lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja - |
| --- | --- |

(34)

Ker cilja te uredbe, in sicer krepitve industrijskih raziskav in inovacij v vsej Uniji z izvajanjem s strani Skupnega podjetja ECSEL, skupne tehnološke pobude o „elektronskih komponentah in sistemih za evropski vodilni položaj“, ne morejo zadovoljivo doseči države članice, temveč se ta cilj zaradi preprečevanja nepotrebnega podvajanja, ohranjanja kritične mase in zagotavljanja optimalne porabe javnih sredstev lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja -

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ustanovitev

1.   Za izvajanje skupne tehnološke pobude „elektronske komponente in sistemi za evropski vodilni položaj“ (v nadaljnjem besedilu: pobuda ECSEL) se ustanovi skupno podjetje v smislu člena 187 PDEU (v nadaljnjem besedilu: Skupno podjetje ECSEL) za obdobje do 31. decembra 2024. Da bi upoštevali trajanje Obzorje 2020, se razpisi za zbiranje predlogov v okviru Skupnega podjetja ECSEL objavijo do 31. decembra 2020. V ustrezno utemeljenih primerih se lahko razpisi za zbiranje predlogov objavijo do 31. decembra 2021.

2.   Skupno podjetje ECSEL nadomesti in nasledi skupni podjetji ENIAC in ARTEMIS, ki sta bili ustanovljeni z uredbama (ES) št. 72/2008 in (ES) št. 74/2008.

3.   Skupno podjetje ECSEL je organ, ki se mu podeli pooblastilo za izvajanje javno-zasebnega partnerstva iz člena 209 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012.

4.   Skupno podjetje ECSEL je pravna oseba. V vseh državah članicah uživa najširšo pravno sposobnost, ki jo pravnim osebam priznava zakonodaja teh držav članic. Zlasti lahko pridobiva premično in nepremično premoženje, z njim razpolaga ter je lahko stranka v sodnih postopkih.

5.   Sedež Skupnega podjetja ECSEL je v Bruslju v Belgiji.

6.   Statut Skupnega podjetja ECSEL (v nadaljnjem besedilu: Statut) je določen v Prilogi.

Člen 2

Cilji in obseg

1.   Skupno podjetje ECSEL ima naslednje cilje:

| (a) | prispevati k izvajanju Uredbe (EU) št. 1291/2013 in zlasti dela II Sklepa 2013/743/EU; |
| --- | --- |

(a)

prispevati k izvajanju Uredbe (EU) št. 1291/2013 in zlasti dela II Sklepa 2013/743/EU;

| (b) | prispevati k razvoju močne in globalno konkurenčne industrije elektronskih komponent in sistemov v Uniji; |
| --- | --- |

(b)

prispevati k razvoju močne in globalno konkurenčne industrije elektronskih komponent in sistemov v Uniji;

| (c) | zagotavljati razpoložljivost elektronskih komponent in sistemov za ključne trge in za reševanje družbenih izzivov, s čimer naj bi Evropa ostala med vodilnimi v tehnološkem razvoju, premostila vrzel med raziskavami in izkoriščanjem, okrepila inovacijske zmogljivosti ter ustvarila gospodarsko rast in rast delovnih mest v Uniji; |
| --- | --- |

(c)

zagotavljati razpoložljivost elektronskih komponent in sistemov za ključne trge in za reševanje družbenih izzivov, s čimer naj bi Evropa ostala med vodilnimi v tehnološkem razvoju, premostila vrzel med raziskavami in izkoriščanjem, okrepila inovacijske zmogljivosti ter ustvarila gospodarsko rast in rast delovnih mest v Uniji;

| (d) | z državami članicami zbliževati strategije z izogibanjem nepotrebnemu podvajanju in razdrobljenosti prizadevanj ter z lajšanjem sodelovanja akterjem v raziskavah in inovacijah, da bi pritegnili zasebne naložbe in prispevali k učinkovitosti javne podpore; |
| --- | --- |

(d)

z državami članicami zbliževati strategije z izogibanjem nepotrebnemu podvajanju in razdrobljenosti prizadevanj ter z lajšanjem sodelovanja akterjem v raziskavah in inovacijah, da bi pritegnili zasebne naložbe in prispevali k učinkovitosti javne podpore;

| (e) | vzdrževati in povečati zmogljivosti za izdelovanje polprevodnikov in pametnih sistemov v Evropi, vključno z vodilno vlogo na področju proizvodne opreme in obdelave materialov; |
| --- | --- |

(e)

vzdrževati in povečati zmogljivosti za izdelovanje polprevodnikov in pametnih sistemov v Evropi, vključno z vodilno vlogo na področju proizvodne opreme in obdelave materialov;

| (f) | zagotavljati in krepiti vodilni položaj v projektnem in sistemskem inženiringu, vključno z vgrajenimi tehnologijami; |
| --- | --- |

(f)

zagotavljati in krepiti vodilni položaj v projektnem in sistemskem inženiringu, vključno z vgrajenimi tehnologijami;

| (g) | vsem zainteresiranim stranem zagotavljati dostop do infrastrukture svetovnega razreda za snovanje in izdelovanje elektronskih komponent ter vgrajenih/kibernetsko-fizičnih in pametnih sistemov; in |
| --- | --- |

(g)

vsem zainteresiranim stranem zagotavljati dostop do infrastrukture svetovnega razreda za snovanje in izdelovanje elektronskih komponent ter vgrajenih/kibernetsko-fizičnih in pametnih sistemov; in

| (h) | razvijati dinamičen ekosistem in vanj vključevati mala in srednja podjetja (MSP) ter tako krepiti obstoječe grozde in podpirati ustanavljanje novih grozdov na obetajočih novih področjih. |
| --- | --- |

(h)

razvijati dinamičen ekosistem in vanj vključevati mala in srednja podjetja (MSP) ter tako krepiti obstoječe grozde in podpirati ustanavljanje novih grozdov na obetajočih novih področjih.

2.   Obseg dela Skupnega podjetja ECSEL temelji na rezultatih skupnih podjetij ENIAC in ARTEMIS, evropski tehnološki platformi EPoSS in delu, ki se financira v okviru drugih nacionalnih in evropskih programov. Na ustrezen in uravnotežen način bo podpiralo nove razvojne dosežke in sinergije na naslednjih glavnih področjih:

| (a) | snovanje tehnologij, procesov in integracije, opreme, materialov in izdelava mikro- in nanoelektronike, da se dosežejo miniaturizacija, diverzifikacija in diferenciacija ter heterogena integracija; |
| --- | --- |

(a)

snovanje tehnologij, procesov in integracije, opreme, materialov in izdelava mikro- in nanoelektronike, da se dosežejo miniaturizacija, diverzifikacija in diferenciacija ter heterogena integracija;

| (b) | procesi, metode, orodja in platforme, referenčne zasnove in arhitekture za programsko opremo in/ali nadzorno intenzivne vgrajene/kibernetsko-fizične sisteme, rešitve za neprekinjeno povezljivost in interoperabilnost, funkcijska varnost, visoka razpoložljivost ter varnost naprav za profesionalno rabo in za potrošnike ter povezane storitve; in |
| --- | --- |

(b)

procesi, metode, orodja in platforme, referenčne zasnove in arhitekture za programsko opremo in/ali nadzorno intenzivne vgrajene/kibernetsko-fizične sisteme, rešitve za neprekinjeno povezljivost in interoperabilnost, funkcijska varnost, visoka razpoložljivost ter varnost naprav za profesionalno rabo in za potrošnike ter povezane storitve; in

| (c) | večdisciplinarni pristopi za pametne sisteme, podprti z razvojem celovitega snovanja in napredno izdelavo, da se realizirajo samozadostni in prilagodljivi pametni sistemi s prefinjenimi vmesniki in kompleksnimi funkcijami, ki temeljijo, na primer na neprekinjeni integraciji zaznavanja, sproženja, obdelave, oskrbe z energijo in povezovanja v mrežo. |
| --- | --- |

(c)

večdisciplinarni pristopi za pametne sisteme, podprti z razvojem celovitega snovanja in napredno izdelavo, da se realizirajo samozadostni in prilagodljivi pametni sistemi s prefinjenimi vmesniki in kompleksnimi funkcijami, ki temeljijo, na primer na neprekinjeni integraciji zaznavanja, sproženja, obdelave, oskrbe z energijo in povezovanja v mrežo.

Člen 3

Finančni prispevek Unije

1.   Finančni prispevek Unije za Skupno podjetje ECSEL, vključno z odobritvami EFTA, namenjen kritju upravnih stroškov in stroškov, nastalih s poslovanjem, znaša do 1 184 874 000 EUR. Finančni prispevek Unije se plača iz odobritev iz splošnega proračuna Unije, dodeljenih posebnemu programu za izvajanje Obzorja 2020 (2014–2020), vzpostavljenemu s Sklepom 2013/743/EU. Pooblastilo za izvrševanje proračuna se pri finančnem prispevku Unije podeli Skupnemu podjetju ECSEL, ki deluje kot organ iz člena 209 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 v skladu s točko (c)(iv) člena 58(1) in členoma 60 in 61 navedene uredbe.

2.   Finančni prispevek Unije urejajo sporazum o prenosu pooblastil in sporazumi o letnem prenosu sredstev, ki jih Komisija s Skupnim podjetjem ECSEL sklene v imenu Unije.

3.   Sporazum o prenosu pooblastil iz odstavka 2 tega člena zajema vidike, določene v členu 58(3), členih 60 in 61 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 ter členu 40 Delegirane uredbe (EU) št. 1268/2012, med drugim tudi naslednje:

| (a) | zahteve za prispevek Skupnega podjetja ECSEL v zvezi z ustreznimi kazalniki uspešnosti iz Priloge II k Sklepu 2013/743/EU; |
| --- | --- |

(a)

zahteve za prispevek Skupnega podjetja ECSEL v zvezi z ustreznimi kazalniki uspešnosti iz Priloge II k Sklepu 2013/743/EU;

| (b) | zahteve za prispevek Skupnega podjetja ECSEL v zvezi s spremljanjem iz Priloge III k Sklepu 2013/743/EU; |
| --- | --- |

(b)

zahteve za prispevek Skupnega podjetja ECSEL v zvezi s spremljanjem iz Priloge III k Sklepu 2013/743/EU;

| (c) | posebne kazalnike uspešnosti v zvezi z delovanjem Skupnega podjetja ECSEL; |
| --- | --- |

(c)

posebne kazalnike uspešnosti v zvezi z delovanjem Skupnega podjetja ECSEL;

| (d) | ureditve v zvezi s posredovanjem podatkov, potrebnih za zagotovitev, da lahko Komisija izpolnjuje svoje obveznosti glede razširjanja in poročanja iz člena 28 Uredbe (EU) št. 1291/2013, vključno na enotnem portalu za udeležence ter prek drugih elektronskih sredstev razširjanja v okviru Obzorje 2020, ki jih upravlja Komisija; |
| --- | --- |

(d)

ureditve v zvezi s posredovanjem podatkov, potrebnih za zagotovitev, da lahko Komisija izpolnjuje svoje obveznosti glede razširjanja in poročanja iz člena 28 Uredbe (EU) št. 1291/2013, vključno na enotnem portalu za udeležence ter prek drugih elektronskih sredstev razširjanja v okviru Obzorje 2020, ki jih upravlja Komisija;

| (e) | določbe o objavi razpisov za zbiranje predlogov Skupnega podjetja ECSEL, tudi na enotnem portalu za udeležence, pa tudi prek drugih sredstev elektronskega razširjanja v okviru Obzorje 2020, ki jih upravlja Komisija; |
| --- | --- |

(e)

določbe o objavi razpisov za zbiranje predlogov Skupnega podjetja ECSEL, tudi na enotnem portalu za udeležence, pa tudi prek drugih sredstev elektronskega razširjanja v okviru Obzorje 2020, ki jih upravlja Komisija;

| (f) | uporabo človeških virov in spremembe v zvezi z njimi, zlasti zaposlovanje po funkcijskih skupinah, plačnih razredih in kategorijah, prerazporejanje in vse spremembe glede števila osebja. |
| --- | --- |

(f)

uporabo človeških virov in spremembe v zvezi z njimi, zlasti zaposlovanje po funkcijskih skupinah, plačnih razredih in kategorijah, prerazporejanje in vse spremembe glede števila osebja.

Člen 4

Prispevki članov razen Unije

1.   Sodelujoče države ECSEL finančno prispevajo k stroškom, nastalim s poslovanjem Skupnega podjetja ECSEL, da bi bil njihov prispevek sorazmeren s finančnim prispevkom Unije. Znesek, predviden za obdobje iz člena 1, znaša najmanj 1 170 000 000 EUR.

2.   Zasebni člani Skupnega podjetja ECSEL namenijo prispevek za Skupno podjetje ECSEL ali zagotovijo, da to storijo njihovi subjekti v sestavi in pridruženi subjekti. Znesek, predviden za obdobje iz člena 1, znaša najmanj 1 657 500 000 EUR.

3.   Prispevke iz odstavkov 1 in 2 tega člena sestavljajo prispevki za Skupno podjetje ECSEL, ki jih določajo člen 16(2), točka (b) člena 16(3) in točka (c) člena 16(3) Statuta iz priloge.

4.   Člani Skupnega podjetja ECSEL, razen Unije, vsako leto do 31. januarja upravnemu odboru poročajo o višini prispevkov iz odstavkov 1 in 2 v predhodnem proračunskem letu.

5.   Za namene ocenjevanja prispevkov iz točke (c) člena 16(3) Statuta se stroški določijo v skladu z običajnimi praksami stroškovnega računovodstva zadevnih subjektov, računovodskimi standardi, ki se uporabljajo v državi, v kateri ima subjekt sedež, in veljavnimi mednarodnimi računovodskimi standardi ali mednarodnimi standardi finančnega poročanja. Stroške potrdi neodvisni zunanji revizor, ki ga imenuje zadevni subjekt. Oceno vrednosti prispevkov preveri Skupno podjetje ECSEL, če obstajajo kakršne koli negotovosti glede preverjanja. Če negotovosti ostajajo, ga lahko Skupno podjetje ECSEL revidira.

6.   Komisija lahko sprejme popravne ukrepe in finančni prispevek Unije za Skupno podjetje ECSEL ustavi, sorazmerno zmanjša ali prekine oziroma sproži postopek prenehanja iz člena 26(2) Statuta, če člani, razen Unije, ter njihovi subjekti v sestavi in pridruženi subjekti prispevkov iz odstavkov 1 in 2 tega člena ne prispevajo, jih prispevajo le delno ali z zamudo.

Člen 5

Finančna pravila

Brez poseganja v člen 12 te uredbe Skupno podjetje ECSEL sprejme posebna finančna pravila v skladu s členom 209 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 in Delegirana uredba Komisije (EU) št. 110/2014 (11).

Člen 6

Osebje

1.   Za osebje, ki ga zaposluje Skupno podjetje ECSEL, se uporabljajo Kadrovski predpisi za uradnike in Pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije, ki jih določa Uredba Sveta (EGS, Euratom, ECSC) št. 259/68 (12) (v nadaljnjem besedilu: Kadrovski predpisi in Pogoji za zaposlitev), ter pravila, ki so jih skupaj sprejele institucije Unije, z namenom, uporabe Kadrovskih predpisov in Pogojev za zaposlitev, se uporabljajo za osebje Skupnega podjetja ECSEL.

2.   Glede osebja Skupnega podjetja ECSEL ima upravni odbor pooblastila, ki so bila organu za imenovanje podeljena s Kadrovskimi predpisi, organu, pooblaščenemu za sklepanje pogodb, pa s Pogoji za zaposlovanje (v nadaljnjem besedilu: pooblastila organov za imenovanje).

Upravni odbor v skladu s členom 110 Kadrovskih predpisov sprejme odločitev na podlagi člena 2(1) Kadrovskih predpisov in člena 6 Pogojev za zaposlitev o prenosu ustreznih pooblastil organa za imenovanja na izvršnega direktorja in opredelitvi pogojev, v skladu s katerimi se lahko ta prenos začasno prekine. Izvršni direktor ima dovoljenje za nadaljnji prenos navedenih pooblastil.

V izjemnih okoliščinah se lahko upravni odbor odloči, da začasno prekine prenesena pooblastila organa za imenovanje na izvršnega direktorja kot tudi pooblastila, ki jih je ta prenesel. V takih primerih upravni odbor pooblastila organa za imenovanje izvršuje sam ali pa jih prenese na enega od svojih članov ali uslužbenca Skupnega podjetja ECSEL, razen na izvršnega direktorja.

3.   Upravni odbor sprejme ustrezna izvedbena pravila h Kadrovskim predpisom in Pogojem za zaposlitev v skladu s členom 110 Kadrovskih predpisov.

4.   Število osebja se določi v skladu z letnim proračunom v kadrovskem načrtu Skupnega podjetja ECSEL, ki določa število začasnih mest po funkcionalni skupini in razredu ter število pogodbenega osebja, izraženo v ekvivalentu polnega delovnega časa.

5.   Osebje Skupnega podjetja ECSEL so začasni uslužbenci in pogodbeni uslužbenci.

6.   Vse stroške v zvezi z osebjem nosi Skupno podjetje ECSEL.

Člen 7

Napoteni nacionalni strokovnjaki in pripravniki

1.   Skupno podjetje ECSEL lahko sprejema napotene nacionalne strokovnjake in pripravnike, ki niso zaposleni v Skupnem podjetju ECSEL. Število napotenih nacionalnih strokovnjakov, izraženo v ekvivalentu polnega delovnega časa, se doda številu osebja iz člena 6(4) v skladu z letnim proračunom.

2.   Upravni odbor sprejme sklep, s katerim določi pravila o napotitvi nacionalnih strokovnjakov v Skupno podjetje ECSEL in uporabi pripravnikov.

Člen 8

Privilegiji in imunitete

Za Skupno podjetje ECSEL in njegovo osebje se uporablja Protokol (št. 7) o privilegijih in imunitetah Evropske unije, ki so priloženi Pogodbi o Evropski uniji (PDEU).

Člen 9

Odgovornost Skupnega podjetja ECSEL

1.   Pogodbeno odgovornost Skupnega podjetja ECSEL urejajo zadevne pogodbene določbe in pravo, ki se uporablja za zadevni sporazum, sklep ali pogodbo.

2.   V primeru nepogodbene odgovornosti Skupno podjetje ECSEL v skladu s splošnimi načeli, ki so skupna zakonodajam držav članic, nadomesti vso škodo, ki jo je povzročilo njegovo osebje pri opravljanju svojih dolžnosti.

3.   Vsako plačilo Skupnega podjetja ECSEL v zvezi z odgovornostjo iz odstavkov 1 in 2 ter stroški in izdatki, nastali pri tem, se štejejo za izdatke Skupnega podjetja ECSEL in se krijejo iz njegovih sredstev.

4.   Skupno podjetje ECSEL je edino odgovorno za izpolnjevanje svojih obveznosti.

Člen 10

Pristojnost Sodišča Evropske unije in pravo, ki se uporablja

1.   Sodišče Evropske unije je pristojno:

| (a) | na podlagi arbitražnih določb v sporazumih in pogodbah, ki jih sklene Skupno podjetje ECSEL, ali glede njegovih sklepov; |
| --- | --- |

(a)

na podlagi arbitražnih določb v sporazumih in pogodbah, ki jih sklene Skupno podjetje ECSEL, ali glede njegovih sklepov;

| (b) | za spore v zvezi z nadomestilom škode, ki jo je povzročilo osebje Skupnega podjetja ECSEL pri opravljanju svojih dolžnosti; |
| --- | --- |

(b)

za spore v zvezi z nadomestilom škode, ki jo je povzročilo osebje Skupnega podjetja ECSEL pri opravljanju svojih dolžnosti;

| (c) | za spore med Skupnim podjetjem ECSEL in njegovimi uslužbenci v okvirih in pod pogoji, določenimi v Kadrovskih predpisih in Pogojih za zaposlitev. |
| --- | --- |

(c)

za spore med Skupnim podjetjem ECSEL in njegovimi uslužbenci v okvirih in pod pogoji, določenimi v Kadrovskih predpisih in Pogojih za zaposlitev.

2.   V vseh zadevah, ki se nanašajo na pridružene države, se uporabljajo določbe posameznih sporazumov.

3.   V vseh zadevah, ki jih ta uredba ali drugi pravni akti Unije ne urejajo, se uporablja pravo države, v kateri ima Skupno podjetje ECSEL sedež.

Člen 11

Ocenjevanje

1.   Komisija do 30. junija 2017 s pomočjo neodvisnih strokovnjakov izvede vmesno oceno Skupnega podjetja ECSEL, pri čemer pri posrednih ukrepih oceni zlasti stopnjo udeležbe ter prispevke zasebnih članov ter njihovih subjektov v sestavi in pridruženih subjektov kot tudi drugih pravnih subjektov. Komisija pripravi poročilo o tej oceni, ki vključuje zaključne sklepe o oceni in opažanjih Komisije. Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu do 31. decembra 2017 pošlje ugotovitve te ocene z opažanji. Rezultati vmesne ocene Skupnega podjetja ECSEL se upoštevajo pri poglobljeni oceni in vmesni oceni iz člena 32 Uredbe (EU) št. 1291/2013.

2.   Komisija lahko na podlagi vmesne ocene iz odstavka 1 tega člena ukrepa v skladu s členom 4(6) ali sprejme kateri koli drug ustrezen ukrep.

3.   V šestih mesecih po prenehanju opravljanja dejavnosti Skupnega podjetja ECSEL in ne pozneje kot dve leti po sprožitvi postopka za prenehanje opravljanja dejavnosti iz člena 26 Statuta Komisija pripravi končno oceno Skupnega podjetja ECSEL. Rezultati navedene končne ocene se predložijo Evropskemu parlamentu in Svetu.

Člen 12

Razrešnica

Z odstopanjem od člena 60(7) in člena 209 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 razrešnico za izvrševanje proračuna Skupnega podjetja ECSEL podeli Evropski parlament na priporočilo Sveta v skladu s postopkom iz finančnih pravil za Skupno podjetje ECSEL.

Člen 13

Naknadne revizije

1.   Skupno podjetje ECSEL opravi naknadne revizije odhodkov za posredne ukrepe v skladu s členom 29 Uredbe (EU) št. 1291/2013 kot del posrednih ukrepov v okviru Obzorje 2020.

2.   Komisija se lahko odloči, da sama izvede revizije iz odstavka 1 tega člena. V takih primerih to stori v skladu z veljavnimi pravili, zlasti uredbami (EU, Euratom) št. 966/2012, (EU) št. 1290/2013 in (EU) št. 1291/2013.

Člen 14

Zaščita finančnih interesov Unije

1.   Skupno podjetje ECSEL osebju Komisije in drugim osebam, ki jih pooblasti Skupno podjetje ECSEL ali Komisija, ter Računskemu sodišču odobri dostop do svojih lokacij in prostorov ter vseh informacij, vključno z informacijami v elektronski obliki, ki so potrebne za izvedbo revizij.

2.   Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) lahko na podlagi določb in postopkov iz Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (13) in Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (14), opravlja preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi v zvezi s sporazumi, sklepi ali pogodbami, ki se financirajo po tej uredbi, ugotovil morebitne goljufije, korupcijo ali druga nezakonita ravnanja, ki škodijo finančnim interesom Unije.

3.   Brez poseganja v odstavka 1 in 2 sporazumi, sklepi in pogodbe, ki izhajajo iz izvajanja te uredbe, vsebujejo določbe, s katerimi so Komisija, Skupno podjetje ECSEL, Računsko sodišče in urad OLAF izrecno pooblaščeni za izvajanje takih revizij in preiskav v skladu s svojimi pristojnostmi.

4.   Skupno podjetje ECSEL z izvajanjem ali naročanjem ustreznih notranjih in zunanjih kontrol zagotovi, da so finančni interesi njegovih članov ustrezno zaščiteni.

5.   Skupno podjetje ECSEL pristopi k Medinstitucionalnemu sporazumu z dne 25. maja 1999 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo Evropskih skupnosti o notranjih preiskavah Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) (15). Skupno podjetje ECSEL sprejme potrebne ukrepe, s katerimi uradu OLAF olajša notranje preiskave.

Člen 15

Zaupnost

Brez poseganja v člen 16 Skupno podjetje ECSEL zagotovi varstvo občutljivih informacij, katerih razkritje bi lahko ogrozilo interese njegovih članov ali udeležencev dejavnosti Skupnega podjetja ECSEL.

Člen 16

Preglednost

1.   Za dokumente, ki jih hrani Skupno podjetje ECSEL, se uporablja Uredba (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (16).

2.   Upravni odbor Skupnega podjetja ECSEL sprejme praktične ureditve za izvajanje Uredbe (ES) št. 1049/2001.

3.   Brez poseganja v člen 10 te uredbe se lahko zoper odločitve, ki jih Skupno podjetje ECSEL sprejme v skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 1049/2001, pod pogoji, določenimi v členu 228 PDEU, vloži pritožba pri varuhu človekovih pravic.

Člen 17

Pravila za sodelovanje in razširjanje rezultatov

1.   Za ukrepe, ki jih financira Skupno podjetje ECSEL, se uporablja Uredba (EU) št. 1290/2013. V skladu z navedeno uredbo se Skupno podjetje ECSEL šteje za organ za financiranje, ki za posredne ukrepe iz točke (a) člena 1 Statuta namenja finančno podporo.

2.   Posebna merila za upravičenost posameznih prosilcev do financiranja s sredstvi sodelujočih držav ECSEL lahko določijo zadevni organi, ki zagotavljajo finančna sredstva. Ta merila bi se lahko med drugim nanašala na vrsto prosilca ter zajemala njegov pravni status in namen, pogoje za prevzem odgovornosti in rentabilnost, tudi finančno trdnost, ter izpolnjevanje davčnih in socialnih obveznosti.

3.   Če sodelujoča država ECSEL Skupnega podjetja ECSEL ne pooblasti za izvrševanje svojih prispevkov, namenjenih udeležencem posrednih ukrepov, s sporazumi o dodelitvi nepovratnih sredstev z udeleženci, ki jih sklene Skupno podjetje ECSEL, lahko določi posebna pravila v zvezi z upravičenostjo stroškov pri dodeljevanju finančnih sredstev udeležencem posrednih ukrepov.

4.   Posebna merila in pravila iz tega člena so vključena v načrt dela.

Člen 18

Podpora države gostiteljice

Skupno podjetje ECSEL in država, v kateri ima sedež, lahko skleneta upravni sporazum o privilegijih in imunitetah ter drugi podpori, ki jo ta država zagotovi Skupnemu podjetju ECSEL.

Člen 19

Razveljavitev in prehodne določbe

1.   Uredba (ES) št. 72/2008 in Uredba (ES) št. 74/2008 se razveljavita

2.   Brez poseganja v odstavek 1 ukrepe, ki so se začeli na podlagi uredb (ES) št. 72/2008 in (ES) št. 74/2008, vključno z letnimi načrti izvajanja, sprejetimi na podlagi teh uredb, do njihovega zaključka še naprej urejata navedeni uredbi.

3.   Poleg prispevkov iz člena 3(1) in člena 4(2) te uredbe se za dokončanje ukrepov, ki so se začeli izvajati na podlagi uredb (ES) št. 72/2008 in (ES) št. 74/2008, v obdobju 2014–2017 plačajo naslednji prispevki za upravne stroške Skupnega podjetja ECSEL:

| (a) | 2 050 000 EUR prispeva Unija; |
| --- | --- |

(a)

2 050 000 EUR prispeva Unija;

| (b) | 1 430 000 EUR združenje AENEAS; |
| --- | --- |

(b)

1 430 000 EUR združenje AENEAS;

| (c) | 975 000 EUR združenje ARTEMISIA. |
| --- | --- |

(c)

975 000 EUR združenje ARTEMISIA.

Vmesna ocena iz člena 11(1) te uredbe vsebuje končno oceno skupnih podjetij ENIAC in ARTEMIS po uredbah (ES) št. 72/2008 in (ES) št. 74/2008.

4.   Na izvršnega direktorja, imenovanega na podlagi Uredbe (ES) št. 72/2008, se od 27. junija 2014 za preostali mandat prenesejo naloge izvršnega direktorja Skupnega podjetja ECSEL, kot jih določa ta uredba. Ostali pogoji pogodbe o zaposlitvi izvršnega direktorja so nespremenjeni.

5.   Če je mandat izvršnega direktorja, ki se imenuje v skladu z odstavkom 4 tega člena, njegov prvi mandat, njegovo imenovanje za preostalo trajanje tega mandata vključuje možnost podaljšanja mandata do štirih let v skladu s členom 8(4) Statuta. Če je mandat izvršnega direktorja, ki se ga imenuje v skladu z odstavkom 4, njegov drugi mandat, mandata ni mogoče podaljšati. Izvršni direktor, ki se mu mandat podaljša, ob izteku celotnega obdobja njegovega mandata ne sme sodelovati v drugem izbirnem postopku za isto delovno mesto.

6.   Pogodba o zaposlitvi izvršnega direktorja, imenovanega na podlagi Uredbe (ES) št. 74/2008, se izteče pred 27. junijem 2014.

7.   Brez poseganja v odstavka 4 in 5 ta uredba ne posega v pravice in dolžnosti osebja, ki so zaposleni po uredbah (ES) št. 72/2008 in (ES) št. 74/2008. Njihove pogodbe se lahko na podlagi te uredbe podaljšajo v skladu s Kadrovskimi predpisi in Pogoji za zaposlitev v skladu s proračunskimi omejitvami Skupnega podjetja ECSEL.

8.   Izvršni direktor Skupnega podjetja ECSEL skliče prvo sejo upravnega odbora in odbora javnih organov.

9.   Če se člani skupnih podjetij ENIAC in ARTEMIS po uredbah (ES) št. 72/2008 in (ES) št. 74/2008 ne dogovorijo drugače, se vse pravice in dolžnosti, vključno s premoženjem, dolgovi ali obveznostmi članov skupnih podjetij na podlagi navedenih uredb prenesejo na člane Skupnega podjetja ECSEL v skladu s to uredbo.

10.   Neizkoriščene odobritve na podlagi uredb (ES) št. 72/2008 in (ES) št. 74/2008 se prenesejo na Skupno podjetje ECSEL. Zneski, ki jih prispevata združenji AENEAS in ARTEMISIA za upravne odobritve skupnih podjetij ENIAC in ARTEMIS v obdobju 2008–2013, se na Skupno podjetje ECSEL prenesejo v skladu z ureditvami, ki jih sprejmeta s Komisijo.

Člen 20

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 6. maja 2014

Za Svet

Predsednik

G. STOURNARAS

---

(1)  Mnenje z dne 10. decembra 2013 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  Sklep (ES) št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (UL L 412, 30.12.2006, str. 1).

2

(3)  Odločba Sveta 2006/971/ES z dne 19. decembra 2006 o posebnem programu Sodelovanje za izvajanje Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (UL L 400, 30.12.2006, str. 86).

3

(4)  Uredba (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) - Obzorje 2020 (UL L 347, 20.12.2013, str. 104).

4

(5)  Sklep Sveta 2013/743/EU z dne 3. decembra 2013 o vzpostavitvi posebnega programa za izvajanje okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 in razveljavitvi odločb 2006/971/ES, 2006/972/ES, 2006/973/ES, 2006/974/ES in 2006/975/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 965).

5

(6)  Uredba Sveta (ES) št. 72/2008 z dne 20. decembra 2007 o ustanovitvi Skupnega podjetja ENIAC (UL L 30, 4.2.2008, str. 21).

6

(7)  Uredba Sveta (ES) št. 74/2008 z dne 20. decembra 2007 o ustanovitvi Skupnega podjetja ARTEMIS za izvedbo skupne tehnološke pobude o vgrajenih računalniških sistemih (UL L 30, 4.2.2008, str. 52).

7

(8)  Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (UL L 298, 26.10.2012, str. 1).

8

(9)  Uredba (EU) št. 1290/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o pravilih za sodelovanje v okvirnem programu za raziskave in inovacije (2014–2020) - Obzorje 2020 ter za razširjanje njegovih rezultatov (UL L 347, 20.12.2013, str. 81).

9

(10)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1268/2012 z dne 29. oktobra 2012 o pravilih uporabe Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 362, 31.12.2012, str. 1).

10

(11)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 110/2014 z dne 30. septembra 2013 o vzorčni finančni uredbi za subjekte javno-zasebnega partnerstva iz člena 209 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 38, 7.2.2014, str. 2).

11

(12)  Uredba Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 z dne 29. februarja 1968 o Kadrovskih predpisih za uradnike in Pogojih za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti ter vzpostavitvi posebnih ukrepov, ki se začasno uporabljajo za uradnike Komisije (UL L 56, 4.3.1968, str. 1).

12

(13)  Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).

13

(14)  Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).

14

(15)  UL L 136, 31.5.1999, str. 15.

15

(16)  Uredba (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (UL L 145, 31.5.2001, str. 43).

16

---

PRILOGA

STATUT SKUPNEGA PODJETJA ELEKTRONSKE KOMPONENTE IN SISTEMI ZA EVROPSKI VODILNI POLOŽAJ

Člen 1

Naloge

Skupno podjetje ECSEL opravlja naslednje naloge:

| (a) | finančno podpira posredne ukrepe na področju raziskav in inovacij, zlasti z nepovratnimi sredstvi; |
| --- | --- |

(a)

finančno podpira posredne ukrepe na področju raziskav in inovacij, zlasti z nepovratnimi sredstvi;

| (b) | zagotavlja trajnostno upravljanje Skupnega podjetja ECSEL; |
| --- | --- |

(b)

zagotavlja trajnostno upravljanje Skupnega podjetja ECSEL;

| (c) | tesno sodeluje z evropskimi (zlasti z Obzorjem 2020), nacionalnimi in nadnacionalnimi dejavnostmi, organi in zainteresiranimi stranmi ter se z njimi usklajuje, s čimer spodbuja plodno inovacijsko okolje v Evropi, ustvarja sinergije ter izboljšuje izkoriščanje rezultatov raziskav in inovacij na področju elektronskih komponent in sistemov; |
| --- | --- |

(c)

tesno sodeluje z evropskimi (zlasti z Obzorjem 2020), nacionalnimi in nadnacionalnimi dejavnostmi, organi in zainteresiranimi stranmi ter se z njimi usklajuje, s čimer spodbuja plodno inovacijsko okolje v Evropi, ustvarja sinergije ter izboljšuje izkoriščanje rezultatov raziskav in inovacij na področju elektronskih komponent in sistemov;

| (d) | določi in ustrezno prilagodi večletni strateški načrt; |
| --- | --- |

(d)

določi in ustrezno prilagodi večletni strateški načrt;

| (e) | izdela in izvaja načrte dela za izvajanje večletnega strateškega načrta; |
| --- | --- |

(e)

izdela in izvaja načrte dela za izvajanje večletnega strateškega načrta;

| (f) | z odprtimi in preglednimi postopki organizira javne razpise za zbiranje predlogov, ocenjuje predloge ter dodeljuje razpoložljiva sredstva za posredne ukrepe v okviru omejitev; |
| --- | --- |

(f)

z odprtimi in preglednimi postopki organizira javne razpise za zbiranje predlogov, ocenjuje predloge ter dodeljuje razpoložljiva sredstva za posredne ukrepe v okviru omejitev;

| (g) | objavlja informacije o posrednih ukrepih; |
| --- | --- |

(g)

objavlja informacije o posrednih ukrepih;

| (h) | spremlja izvajanje posrednih ukrepov ter upravlja sporazume ali sklepe o dodelitvi nepovratnih sredstev; |
| --- | --- |

(h)

spremlja izvajanje posrednih ukrepov ter upravlja sporazume ali sklepe o dodelitvi nepovratnih sredstev;

| (i) | spremlja splošni napredek pri uresničevanju ciljev Skupnega podjetja ECSEL; |
| --- | --- |

(i)

spremlja splošni napredek pri uresničevanju ciljev Skupnega podjetja ECSEL;

| (j) | izvaja dejavnosti informiranja, sporočanja, uporabe in razširjanja rezultatov, pri čemer smiselno uporablja člen 28 Uredbe (EU) št. 1291/2013, ter med drugim zagotavlja, da so podrobne informacije o rezultatih razpisov za zbiranje predlogov na voljo in dostopne v skupni elektronski zbirki podatkov Obzorje 2020; |
| --- | --- |

(j)

izvaja dejavnosti informiranja, sporočanja, uporabe in razširjanja rezultatov, pri čemer smiselno uporablja člen 28 Uredbe (EU) št. 1291/2013, ter med drugim zagotavlja, da so podrobne informacije o rezultatih razpisov za zbiranje predlogov na voljo in dostopne v skupni elektronski zbirki podatkov Obzorje 2020;

| (k) | povezuje se s širokim naborom zainteresiranih strani, vključno z raziskovalnimi organizacijami in univerzami; |
| --- | --- |

(k)

povezuje se s širokim naborom zainteresiranih strani, vključno z raziskovalnimi organizacijami in univerzami;

| (l) | opravlja vse ostale naloge, potrebne za doseganje ciljev iz člena 2 te uredbe. |
| --- | --- |

(l)

opravlja vse ostale naloge, potrebne za doseganje ciljev iz člena 2 te uredbe.

Člen 2

Člani

| 1. | Člani Skupnega podjetja ECSEL so:






  (a) | Unija, ki jo zastopa Komisija; |
| --- | --- | --- |

1.

Člani Skupnega podjetja ECSEL so:

(a)

Unija, ki jo zastopa Komisija;

| (b) | Belgija, Bolgarija, Češka, Danska, Nemčija, Estonija, Irska, Grčija, Španija, Francija, Italija, Latvija, Litva, Luksemburg, Madžarska, Malta, Nizozemska, Avstrija, Poljska, Portugalska, Romunija, Slovenija, Slovaška, Finska, Švedska in Združeno kraljestvo ter |
| --- | --- |

(b)

Belgija, Bolgarija, Češka, Danska, Nemčija, Estonija, Irska, Grčija, Španija, Francija, Italija, Latvija, Litva, Luksemburg, Madžarska, Malta, Nizozemska, Avstrija, Poljska, Portugalska, Romunija, Slovenija, Slovaška, Finska, Švedska in Združeno kraljestvo ter

| (c) | po odobritvi tega statuta s pismom o strinjanju združenje AENEAS – združenje, ustanovljeno po francoskem pravu s sedežem v Parizu (Francija); združenje ARTEMISIA – združenje, ustanovljeno po nizozemskem pravu s sedežem v Eindhovnu (Nizozemska); združenje EPoSS – združenje, ustanovljeno po nemškem pravu s sedežem v Berlinu (Nemčija). |
| --- | --- |

(c)

po odobritvi tega statuta s pismom o strinjanju združenje AENEAS – združenje, ustanovljeno po francoskem pravu s sedežem v Parizu (Francija); združenje ARTEMISIA – združenje, ustanovljeno po nizozemskem pravu s sedežem v Eindhovnu (Nizozemska); združenje EPoSS – združenje, ustanovljeno po nemškem pravu s sedežem v Berlinu (Nemčija).

| 2. | Države, ki so člani Skupnega podjetja ECSEL, so v nadaljnjem besedilu navedeni kot „sodelujoče države ECSEL“. Vsaka sodelujoča država ECSEL imenuje svojega predstavnika v organih Skupnega podjetja ECSEL in določi nacionalni subjekt ali nacionalne subjekte, pristojne za izpolnjevanje obveznosti v zvezi z izvajanjem dejavnosti Skupnega podjetja ECSEL. |
| --- | --- |

2.

Države, ki so člani Skupnega podjetja ECSEL, so v nadaljnjem besedilu navedeni kot „sodelujoče države ECSEL“. Vsaka sodelujoča država ECSEL imenuje svojega predstavnika v organih Skupnega podjetja ECSEL in določi nacionalni subjekt ali nacionalne subjekte, pristojne za izpolnjevanje obveznosti v zvezi z izvajanjem dejavnosti Skupnega podjetja ECSEL.

| 3. | V tem statutu so sodelujoče države ECSEL in Komisija navedene kot „javni organi“ Skupnega podjetja ECSEL. |
| --- | --- |

3.

V tem statutu so sodelujoče države ECSEL in Komisija navedene kot „javni organi“ Skupnega podjetja ECSEL.

| 4. | V tem statutu so zasebna združenja navedena kot „zasebni člani“ Skupnega podjetja ECSEL in subjekti, ki sestavljajo vsakega zasebnega člana, kakor je opredeljen v statutu tega zasebnega člana, so navedeni kot „subjekti v sestavi“. |
| --- | --- |

4.

V tem statutu so zasebna združenja navedena kot „zasebni člani“ Skupnega podjetja ECSEL in subjekti, ki sestavljajo vsakega zasebnega člana, kakor je opredeljen v statutu tega zasebnega člana, so navedeni kot „subjekti v sestavi“.

Člen 3

Spremembe članstva

| 1. | Države članice ali pridružene države, ki niso navedene v točki (b) člena 2(1), postanejo članice Skupnega podjetja ECSEL, potem ko upravni odbor pisno obvestijo, da sprejmejo ta statut in vse druge določbe, ki urejajo opravljanje dejavnosti Skupnega podjetja ECSEL. |
| --- | --- |

1.

Države članice ali pridružene države, ki niso navedene v točki (b) člena 2(1), postanejo članice Skupnega podjetja ECSEL, potem ko upravni odbor pisno obvestijo, da sprejmejo ta statut in vse druge določbe, ki urejajo opravljanje dejavnosti Skupnega podjetja ECSEL.

| 2. | Naslednji subjekti lahko zaprosijo za članstvo v Skupnem podjetju ECSEL, pod pogojem, da prispevajo k financiranju iz člena 16(4), ki Skupnemu podjetju ECSEL omogoča, da doseže cilje iz člena 2 te uredbe, in sprejmejo ta statut:






  (a) | vsaka država, ki ni navedena v odstavku 1 ter ki izvaja raziskovalne in inovacijske politike ali programe na področju elektronskih komponent in sistemov; |
| --- | --- | --- |

2.

Naslednji subjekti lahko zaprosijo za članstvo v Skupnem podjetju ECSEL, pod pogojem, da prispevajo k financiranju iz člena 16(4), ki Skupnemu podjetju ECSEL omogoča, da doseže cilje iz člena 2 te uredbe, in sprejmejo ta statut:

(a)

vsaka država, ki ni navedena v odstavku 1 ter ki izvaja raziskovalne in inovacijske politike ali programe na področju elektronskih komponent in sistemov;

| (b) | vsak drug pravni subjekt, ki neposredno ali posredno podpira raziskave in inovacije v eni od držav članic ali v eni od pridruženih držav. |
| --- | --- |

(b)

vsak drug pravni subjekt, ki neposredno ali posredno podpira raziskave in inovacije v eni od držav članic ali v eni od pridruženih držav.

| 3. | Vsaka vloga za novo članstvo v Skupnem podjetju ECSEL se naslovi na upravni odbor Skupnega podjetja ECSEL v skladu z odstavkom 2. Upravni odbor oceni vlogo, pri čemer upošteva pomen in morebitno dodatno vrednost vložnika pri doseganju ciljev Skupnega podjetja ECSEL in odloči o vlogi. |
| --- | --- |

3.

Vsaka vloga za novo članstvo v Skupnem podjetju ECSEL se naslovi na upravni odbor Skupnega podjetja ECSEL v skladu z odstavkom 2. Upravni odbor oceni vlogo, pri čemer upošteva pomen in morebitno dodatno vrednost vložnika pri doseganju ciljev Skupnega podjetja ECSEL in odloči o vlogi.

| 4. | Vsak član lahko odpove svoje članstvo v Skupnem podjetju ECSEL. Taka odpoved članstva začne učinkovati šest mesecev po tem, ko so bili o njej uradno obveščeni ostali člani, in je ni mogoče preklicati. Od datuma odpovedi je nekdanji član razrešen vseh obveznosti, razen tistih, ki jih je Skupno podjetje ECSEL potrdilo ali prevzelo že pred uradnim obvestilom o odpovedi članstva. |
| --- | --- |

4.

Vsak član lahko odpove svoje članstvo v Skupnem podjetju ECSEL. Taka odpoved članstva začne učinkovati šest mesecev po tem, ko so bili o njej uradno obveščeni ostali člani, in je ni mogoče preklicati. Od datuma odpovedi je nekdanji član razrešen vseh obveznosti, razen tistih, ki jih je Skupno podjetje ECSEL potrdilo ali prevzelo že pred uradnim obvestilom o odpovedi članstva.

| 5. | Članstva v Skupnem podjetju ECSEL brez predhodnega soglasja upravnega odbora ni dovoljeno prenesti na tretje osebe. |
| --- | --- |

5.

Članstva v Skupnem podjetju ECSEL brez predhodnega soglasja upravnega odbora ni dovoljeno prenesti na tretje osebe.

| 6. | Po vsaki spremembi članstva v skladu s tem členom Skupno podjetje ECSEL na svojem spletnem mestu nemudoma objavi posodobljen seznam članov in datum, na katerega začne takšna sprememba učinkovati. |
| --- | --- |

6.

Po vsaki spremembi članstva v skladu s tem členom Skupno podjetje ECSEL na svojem spletnem mestu nemudoma objavi posodobljen seznam članov in datum, na katerega začne takšna sprememba učinkovati.

Člen 4

Organi Skupnega podjetja ECSEL

Organi Skupnega podjetja ECSEL so:

| (a) | upravni odbor; |
| --- | --- |

(a)

upravni odbor;

| (b) | izvršni direktor; |
| --- | --- |

(b)

izvršni direktor;

| (c) | odbor javnih organov, |
| --- | --- |

(c)

odbor javnih organov,

| (d) | odbor zasebnih članov. |
| --- | --- |

(d)

odbor zasebnih članov.

Člen 5

Sestava upravnega odbora

Upravni odbor sestavljajo predstavniki članov Skupnega podjetja ECSEL.

Vsak član Skupnega podjetja ECSEL imenuje svoje predstavnike in glavnega delegata, ki ima glasovalne pravice člana upravnega odbora.

Člen 6

Delovanje upravnega odbora

| 1. | Glasovalne pravice v upravnem odboru se razdelijo, kot sledi:






  (a) | 1/3 za zasebne člane skupaj; |
| --- | --- | --- |

1.

Glasovalne pravice v upravnem odboru se razdelijo, kot sledi:

(a)

1/3 za zasebne člane skupaj;

| (b) | 1/3 za Komisijo in |
| --- | --- |

(b)

1/3 za Komisijo in

| (c) | 1/3 za sodelujoče države ECSEL skupaj. |
| --- | --- |

(c)

1/3 za sodelujoče države ECSEL skupaj.

Člani si prizadevajo doseči soglasje. Če soglasja ne dosežejo, upravni odbor odloča z večino najmanj 75 % vseh glasov, vključno z glasovi odsotnih članov.

| 2. | V prvih dveh proračunskih letih se glasovalne pravice sodelujočih držav ECSEL med njimi razdelijo, kot sledi:






  (a) | en odstotek za vsako sodelujočo državo ECSEL; |
| --- | --- | --- |

2.

V prvih dveh proračunskih letih se glasovalne pravice sodelujočih držav ECSEL med njimi razdelijo, kot sledi:

(a)

en odstotek za vsako sodelujočo državo ECSEL;

| (b) | preostali odstotki pa se vsako leto razdelijo med sodelujoče države ECSEL sorazmerno z njihovimi dejanskimi finančnimi prispevki v zadnjih dveh letih, vključno z njihovimi prispevki za skupni podjetji ENIAC in ARTEMIS. |
| --- | --- |

(b)

preostali odstotki pa se vsako leto razdelijo med sodelujoče države ECSEL sorazmerno z njihovimi dejanskimi finančnimi prispevki v zadnjih dveh letih, vključno z njihovimi prispevki za skupni podjetji ENIAC in ARTEMIS.

V naslednjih proračunskih letih se glasovalne pravice sodelujočih držav ECSEL razdelijo vsako leto sorazmerno s finančnimi sredstvi, ki so jih v zadnjih dveh proračunskih letih prispevale za posredne ukrepe.

Glasovalne pravice zasebnih članov se med zasebnimi združenji razdelijo enako, razen če odbor zasebnih članov ne odloči drugače.

Glasovalne pravice vsakega novega člana Skupnega podjetja ECSEL, ki ni država članica ali pridružena država, določi upravni odbor pred včlanitvijo tega člana v Skupno podjetje ECSEL.

| 3. | Upravni odbor izvoli predsednika z najmanj enoletnim mandatom. |
| --- | --- |

3.

Upravni odbor izvoli predsednika z najmanj enoletnim mandatom.

| 4. | Upravni odbor se redno sestaja najmanj dvakrat letno. Na zahtevo Komisije, večine predstavnikov sodelujočih držav ECSEL, večine zasebnih članov, na zahtevo predsednika ali izvršnega direktorja v skladu s členom 16(5) lahko skliče tudi izredno sejo. Seje upravnega odbora skliče predsednik, običajno pa potekajo na sedežu Skupnega podjetja ECSEL.
  Upravni odbor je sklepčen, če soglašajo Komisija, zasebni člani in najmanj trije glavni predstavniki sodelujočih držav ECSEL.
  Izvršni direktor sodeluje v razpravah, razen če upravni odbor ne odloči drugače, vendar nima glasovalne pravice.
  Upravni odbor lahko v posameznih primerih na seje kot opazovalke povabi tudi druge osebe, zlasti predstavnike regionalnih organov Unije. |
| --- | --- |

4.

Upravni odbor se redno sestaja najmanj dvakrat letno. Na zahtevo Komisije, večine predstavnikov sodelujočih držav ECSEL, večine zasebnih članov, na zahtevo predsednika ali izvršnega direktorja v skladu s členom 16(5) lahko skliče tudi izredno sejo. Seje upravnega odbora skliče predsednik, običajno pa potekajo na sedežu Skupnega podjetja ECSEL.

Upravni odbor je sklepčen, če soglašajo Komisija, zasebni člani in najmanj trije glavni predstavniki sodelujočih držav ECSEL.

Izvršni direktor sodeluje v razpravah, razen če upravni odbor ne odloči drugače, vendar nima glasovalne pravice.

Upravni odbor lahko v posameznih primerih na seje kot opazovalke povabi tudi druge osebe, zlasti predstavnike regionalnih organov Unije.

| 5. | Predstavniki članov Skupnega podjetja ECSEL niso osebno odgovorni za ukrepe, ki jih sprejmejo kot predstavniki upravnega odbora. |
| --- | --- |

5.

Predstavniki članov Skupnega podjetja ECSEL niso osebno odgovorni za ukrepe, ki jih sprejmejo kot predstavniki upravnega odbora.

| 6. | Upravni odbor sprejme svoj poslovnik. |
| --- | --- |

6.

Upravni odbor sprejme svoj poslovnik.

Člen 7

Naloge upravnega odbora

| 1. | Upravni odbor je v celoti odgovoren za strateško usmeritev in delovanje Skupnega podjetja ECSEL ter nadzira izvajanje njegovih dejavnosti. |
| --- | --- |

1.

Upravni odbor je v celoti odgovoren za strateško usmeritev in delovanje Skupnega podjetja ECSEL ter nadzira izvajanje njegovih dejavnosti.

| 2. | Komisija si v okviru svoje vloge v upravnem odboru prizadeva za uskladitev dejavnosti Skupnega podjetja ECSEL z ustreznimi dejavnostmi v okviru Obzorje 2020, da bi spodbudila sinergije pri opredeljevanju prednostnih nalog skupnih raziskav. |
| --- | --- |

2.

Komisija si v okviru svoje vloge v upravnem odboru prizadeva za uskladitev dejavnosti Skupnega podjetja ECSEL z ustreznimi dejavnostmi v okviru Obzorje 2020, da bi spodbudila sinergije pri opredeljevanju prednostnih nalog skupnih raziskav.

| 3. | Upravni odbor opravlja zlasti naslednje naloge:






  (a) | ocenjuje, potrjuje ali zavrača nove vloge za članstvo v skladu s členom 3(3) tega statuta; |
| --- | --- | --- |

3.

Upravni odbor opravlja zlasti naslednje naloge:

(a)

ocenjuje, potrjuje ali zavrača nove vloge za članstvo v skladu s členom 3(3) tega statuta;

| (b) | odloča o prenehanju članstva v Skupnem podjetju ECSEL, če zadevni član ne izpolnjuje obveznosti; |
| --- | --- |

(b)

odloča o prenehanju članstva v Skupnem podjetju ECSEL, če zadevni član ne izpolnjuje obveznosti;

| (c) | sprejme finančna pravila Skupnega podjetja ECSEL v skladu s členom 5 te uredbe; |
| --- | --- |

(c)

sprejme finančna pravila Skupnega podjetja ECSEL v skladu s členom 5 te uredbe;

| (d) | sprejme letni proračun Skupnega podjetja ECSEL, vključno s pripadajočim kadrovskim načrtom, ki določa število začasnih mest po funkcionalni skupini in razredu ter število pogodbenega osebja in napotenih nacionalnih strokovnjakov, izraženo v ekvivalentu polnega delovnega časa; |
| --- | --- |

(d)

sprejme letni proračun Skupnega podjetja ECSEL, vključno s pripadajočim kadrovskim načrtom, ki določa število začasnih mest po funkcionalni skupini in razredu ter število pogodbenega osebja in napotenih nacionalnih strokovnjakov, izraženo v ekvivalentu polnega delovnega časa;

| (e) | izvaja pristojnosti organa za imenovanje osebja na podlagi člena 6(2) te uredbe; |
| --- | --- |

(e)

izvaja pristojnosti organa za imenovanje osebja na podlagi člena 6(2) te uredbe;

| (f) | imenuje in razreši izvršnega direktorja, mu podaljša mandat in zagotavlja smernice ter spremlja njegovo delo; |
| --- | --- |

(f)

imenuje in razreši izvršnega direktorja, mu podaljša mandat in zagotavlja smernice ter spremlja njegovo delo;

| (g) | na priporočilo izvršnega direktorja potrdi organizacijsko strukturo programske pisarne; |
| --- | --- |

(g)

na priporočilo izvršnega direktorja potrdi organizacijsko strukturo programske pisarne;

| (h) | sprejme večletni strateški načrt iz člena 21(1); |
| --- | --- |

(h)

sprejme večletni strateški načrt iz člena 21(1);

| (i) | sprejme načrt dela in pripadajoče predvidene izdatke iz člena 21(2); |
| --- | --- |

(i)

sprejme načrt dela in pripadajoče predvidene izdatke iz člena 21(2);

| (j) | potrdi letno poročilo o dejavnostih, vključno s pripadajočimi ocenami odhodkov iz člena 22(1); |
| --- | --- |

(j)

potrdi letno poročilo o dejavnostih, vključno s pripadajočimi ocenami odhodkov iz člena 22(1);

| (k) | na priporočilo izvršnega direktorja po potrebi zagotovi notranje revizijske zmogljivosti Skupnega podjetja ECSEL; |
| --- | --- |

(k)

na priporočilo izvršnega direktorja po potrebi zagotovi notranje revizijske zmogljivosti Skupnega podjetja ECSEL;

| (l) | na priporočilo izvršnega direktorja oblikuje komunikacijsko politiko Skupnega podjetja ECSEL; |
| --- | --- |

(l)

na priporočilo izvršnega direktorja oblikuje komunikacijsko politiko Skupnega podjetja ECSEL;

| (m) | po potrebi določi izvedbena pravila za Kadrovske predpise in Pogoje za zaposlitev v skladu s členom 6(3) te uredbe; |
| --- | --- |

(m)

po potrebi določi izvedbena pravila za Kadrovske predpise in Pogoje za zaposlitev v skladu s členom 6(3) te uredbe;

| (n) | po potrebi določi pravila o napotitvah nacionalnih strokovnjakov v Skupno podjetje ECSEL in sprejemanju praktikantov v skladu s členom 7(2) te uredbe; |
| --- | --- |

(n)

po potrebi določi pravila o napotitvah nacionalnih strokovnjakov v Skupno podjetje ECSEL in sprejemanju praktikantov v skladu s členom 7(2) te uredbe;

| (o) | po potrebi ustanovi svetovalne skupine poleg organov Skupnega podjetja ECSEL; |
| --- | --- |

(o)

po potrebi ustanovi svetovalne skupine poleg organov Skupnega podjetja ECSEL;

| (p) | po potrebi Komisiji predloži zahtevo za spremembo te uredbe, ki jo predlaga kateri koli član Skupnega podjetja ECSEL; |
| --- | --- |

(p)

po potrebi Komisiji predloži zahtevo za spremembo te uredbe, ki jo predlaga kateri koli član Skupnega podjetja ECSEL;

| (q) | je odgovoren za vse naloge, ki niso posebej dodeljene posameznemu organu Skupnega podjetja ECSEL, in lahko take naloge dodeli kateremu koli organu Skupnega podjetja ECSEL. |
| --- | --- |

(q)

je odgovoren za vse naloge, ki niso posebej dodeljene posameznemu organu Skupnega podjetja ECSEL, in lahko take naloge dodeli kateremu koli organu Skupnega podjetja ECSEL.

Člen 8

Imenovanje, razrešitev ali podaljšanje mandata izvršnega direktorja

| 1. | Izvršnega direktorja imenuje upravni odbor s seznama kandidatov, ki ga po odprtem in preglednem izbirnem postopku predlaga Komisija. Komisija po potrebi zaprosi predstavnike ostalih članov Skupnega podjetja ECSEL, da sodelujejo v izbirnih postopkih.
  Zlasti v predizbirni fazi izbirnega postopka je zagotovljena ustrezna zastopanost ostalih članov Skupnega podjetja ECSEL. V ta namen sodelujoče države ECSEL in zasebni člani soglasno imenujejo predstavnika in opazovalca v imenu upravnega odbora. |
| --- | --- |

1.

Izvršnega direktorja imenuje upravni odbor s seznama kandidatov, ki ga po odprtem in preglednem izbirnem postopku predlaga Komisija. Komisija po potrebi zaprosi predstavnike ostalih članov Skupnega podjetja ECSEL, da sodelujejo v izbirnih postopkih.

Zlasti v predizbirni fazi izbirnega postopka je zagotovljena ustrezna zastopanost ostalih članov Skupnega podjetja ECSEL. V ta namen sodelujoče države ECSEL in zasebni člani soglasno imenujejo predstavnika in opazovalca v imenu upravnega odbora.

| 2. | Izvršni direktor je član osebja in je zaposlen kot začasni uslužbenec Skupnega podjetja ECSEL na podlagi točke (a) člena 2 Pogojev za zaposlitev.
  Pri sklepanju pogodbe z izvršnim direktorjem Skupno podjetje ECSEL zastopa predsednik upravnega odbora. |
| --- | --- |

2.

Izvršni direktor je član osebja in je zaposlen kot začasni uslužbenec Skupnega podjetja ECSEL na podlagi točke (a) člena 2 Pogojev za zaposlitev.

Pri sklepanju pogodbe z izvršnim direktorjem Skupno podjetje ECSEL zastopa predsednik upravnega odbora.

| 3. | Mandat izvršnega direktorja traja tri leta. Po koncu mandata Komisija oceni uspešnost izvršnega direktorja ter prihodnje naloge in izzive Skupnega podjetja ECSEL, pri čemer po potrebi vključi sodelujoče države ECSEL in zasebne člane. |
| --- | --- |

3.

Mandat izvršnega direktorja traja tri leta. Po koncu mandata Komisija oceni uspešnost izvršnega direktorja ter prihodnje naloge in izzive Skupnega podjetja ECSEL, pri čemer po potrebi vključi sodelujoče države ECSEL in zasebne člane.

| 4. | Upravni odbor lahko na predlog Komisije, v katerem je upoštevana ocena iz odstavka 3, mandat izvršnemu direktorju enkrat podaljša za največ štiri leta. |
| --- | --- |

4.

Upravni odbor lahko na predlog Komisije, v katerem je upoštevana ocena iz odstavka 3, mandat izvršnemu direktorju enkrat podaljša za največ štiri leta.

| 5. | Izvršni direktor, ki se mu mandat podaljša, ob koncu celotnega obdobja ne sme sodelovati v drugem izbirnem postopku za isto delovno mesto. |
| --- | --- |

5.

Izvršni direktor, ki se mu mandat podaljša, ob koncu celotnega obdobja ne sme sodelovati v drugem izbirnem postopku za isto delovno mesto.

| 6. | Izvršni direktor je lahko razrešen samo s sklepom upravnega odbora na predlog Komisije, ki po potrebi vključi sodelujoče države ECSEL in zasebne člane. |
| --- | --- |

6.

Izvršni direktor je lahko razrešen samo s sklepom upravnega odbora na predlog Komisije, ki po potrebi vključi sodelujoče države ECSEL in zasebne člane.

Člen 9

Naloge izvršnega direktorja

| 1. | Izvršni direktor je glavni vodstveni delavec, ki je odgovoren za vsakodnevno vodenje Skupnega podjetja ECSEL v skladu z odločitvami upravnega odbora. |
| --- | --- |

1.

Izvršni direktor je glavni vodstveni delavec, ki je odgovoren za vsakodnevno vodenje Skupnega podjetja ECSEL v skladu z odločitvami upravnega odbora.

| 2. | Izvršni direktor je pravni zastopnik Skupnega podjetja ECSEL. Odgovarja upravnemu odboru. |
| --- | --- |

2.

Izvršni direktor je pravni zastopnik Skupnega podjetja ECSEL. Odgovarja upravnemu odboru.

| 3. | Izvršni direktor izvršuje proračun Skupnega podjetja ECSEL. |
| --- | --- |

3.

Izvršni direktor izvršuje proračun Skupnega podjetja ECSEL.

| 4. | Izvršni direktor neodvisno izvaja zlasti naslednje naloge:






  (a) | konsolidira osnutek večletnega strateškega načrta, ki ga sestavljata večletna strateška agenda za raziskave in inovacije, ki jo je predlagal odbor zasebnih članov, ter večletne finančne perspektive, ki so jih predlagali javni organi, ter ga upravnemu odboru predloži v sprejetje; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvršni direktor neodvisno izvaja zlasti naslednje naloge:

(a)

konsolidira osnutek večletnega strateškega načrta, ki ga sestavljata večletna strateška agenda za raziskave in inovacije, ki jo je predlagal odbor zasebnih članov, ter večletne finančne perspektive, ki so jih predlagali javni organi, ter ga upravnemu odboru predloži v sprejetje;

| (b) | pripravi predlog letnega proračuna, vključno s pripadajočim kadrovskim načrtom, ki določa število začasnih mest v vsakem razredu in funkcionalni skupini ter število pogodbenega osebja in napotenih nacionalnih strokovnjakov, izraženo v ekvivalentu polnega delovnega časa, ter ga upravnemu odboru predloži v sprejetje; |
| --- | --- |

(b)

pripravi predlog letnega proračuna, vključno s pripadajočim kadrovskim načrtom, ki določa število začasnih mest v vsakem razredu in funkcionalni skupini ter število pogodbenega osebja in napotenih nacionalnih strokovnjakov, izraženo v ekvivalentu polnega delovnega časa, ter ga upravnemu odboru predloži v sprejetje;

| (c) | pripravi osnutek načrta dela, vključno z vsebino razpisov za zbiranje predlogov, ki so potrebni za izvajanje načrta raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti, ki ga je predlagal odbor zasebnih članov, in pripadajoče predvidene izdatke, ki so jih predlagali javni organi, ter ga upravnemu odboru predloži v sprejetje; |
| --- | --- |

(c)

pripravi osnutek načrta dela, vključno z vsebino razpisov za zbiranje predlogov, ki so potrebni za izvajanje načrta raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti, ki ga je predlagal odbor zasebnih članov, in pripadajoče predvidene izdatke, ki so jih predlagali javni organi, ter ga upravnemu odboru predloži v sprejetje;

| (d) | upravnemu odboru predloži v mnenje letni zaključni račun; |
| --- | --- |

(d)

upravnemu odboru predloži v mnenje letni zaključni račun;

| (e) | pripravi letno poročilo o dejavnostih, vključno s podatki o pripadajočih odhodkih, in ga upravnemu odboru predloži v odobritev; |
| --- | --- |

(e)

pripravi letno poročilo o dejavnostih, vključno s podatki o pripadajočih odhodkih, in ga upravnemu odboru predloži v odobritev;

| (f) | podpisuje posamezne sporazume in sklepe o dodelitvi nepovratnih sredstev; |
| --- | --- |

(f)

podpisuje posamezne sporazume in sklepe o dodelitvi nepovratnih sredstev;

| (g) | podpisuje pogodbe o javnih naročilih; |
| --- | --- |

(g)

podpisuje pogodbe o javnih naročilih;

| (h) | izvaja komunikacijsko politiko Skupnega podjetja ECSEL; |
| --- | --- |

(h)

izvaja komunikacijsko politiko Skupnega podjetja ECSEL;

| (i) | organizira, vodi in nadzira poslovanje in osebje Skupnega podjetja ECSEL v mejah pooblastil, ki mu jih podeli upravni odbor v skladu s členom 6(2) te uredbe; |
| --- | --- |

(i)

organizira, vodi in nadzira poslovanje in osebje Skupnega podjetja ECSEL v mejah pooblastil, ki mu jih podeli upravni odbor v skladu s členom 6(2) te uredbe;

| (j) | vzpostavi uspešen in učinkovit notranji kontrolni sistem, zagotovi njegovo delovanje in vse bistvene z njim povezane spremembe sporoča upravnemu odboru; |
| --- | --- |

(j)

vzpostavi uspešen in učinkovit notranji kontrolni sistem, zagotovi njegovo delovanje in vse bistvene z njim povezane spremembe sporoča upravnemu odboru;

| (k) | zagotovi ocenjevanje in upravljanje tveganja; |
| --- | --- |

(k)

zagotovi ocenjevanje in upravljanje tveganja;

| (l) | sprejme vse druge ukrepe, ki so potrebni za ocenjevanje napredka Skupnega podjetja ECSEL pri doseganju njegovih ciljev iz člena 2 te uredbe; |
| --- | --- |

(l)

sprejme vse druge ukrepe, ki so potrebni za ocenjevanje napredka Skupnega podjetja ECSEL pri doseganju njegovih ciljev iz člena 2 te uredbe;

| (m) | opravlja vse druge naloge, ki jih izvršnemu direktorju podeli ali naloži upravni odbor. |
| --- | --- |

(m)

opravlja vse druge naloge, ki jih izvršnemu direktorju podeli ali naloži upravni odbor.

| 5. | Izvršni direktor ustanovi programsko pisarno, ki pod njegovo odgovornostjo izvaja vse podporne naloge, izhajajoče iz te uredbe. Programsko pisarno sestavlja osebje Skupnega podjetja ECSEL, opravlja pa zlasti naslednje naloge:






  (a) | podpira uvedbo in upravljanje ustreznega računovodskega sistema v skladu s finančnimi pravili Skupnega podjetja ECSEL; |
| --- | --- | --- |

5.

Izvršni direktor ustanovi programsko pisarno, ki pod njegovo odgovornostjo izvaja vse podporne naloge, izhajajoče iz te uredbe. Programsko pisarno sestavlja osebje Skupnega podjetja ECSEL, opravlja pa zlasti naslednje naloge:

(a)

podpira uvedbo in upravljanje ustreznega računovodskega sistema v skladu s finančnimi pravili Skupnega podjetja ECSEL;

| (b) | upravlja razpise za zbiranje predlogov, določene v načrtu dela, in sporazume in sklepe o dodelitvi nepovratnih sredstev; |
| --- | --- |

(b)

upravlja razpise za zbiranje predlogov, določene v načrtu dela, in sporazume in sklepe o dodelitvi nepovratnih sredstev;

| (c) | članom in drugim organom Skupnega podjetja ECSEL zagotavlja vse pomembne podatke in podporo, ki jih ti potrebujejo za opravljanje nalog, ter se odziva na njihove posebne zahteve; |
| --- | --- |

(c)

članom in drugim organom Skupnega podjetja ECSEL zagotavlja vse pomembne podatke in podporo, ki jih ti potrebujejo za opravljanje nalog, ter se odziva na njihove posebne zahteve;

| (d) | deluje kot sekretariat organov Skupnega podjetja ECSEL in podpira vse svetovalne skupine, ki jih ustanovi upravni odbor. |
| --- | --- |

(d)

deluje kot sekretariat organov Skupnega podjetja ECSEL in podpira vse svetovalne skupine, ki jih ustanovi upravni odbor.

Člen 10

Sestava odbora javnih organov

Odbor javnih organov sestavljajo predstavniki javnih organov Skupnega podjetja ECSEL.

Vsak javni organ imenuje predstavnika in glavnega delegata, ki ima glasovalne pravice v odboru javnih organov.

Člen 11

Delovanje odbora javnih organov

| 1. | Glasovalne pravice v odboru javnih organov se javnim organom dodelijo vsako leto sorazmerno z njihovimi finančnimi prispevki, ki jih v skladu s členom 18(4) v zadevnem letu namenijo za dejavnosti Skupnega podjetja ECSEL, pri čemer nobeden od članov v odboru javnih organov ne sme imeti več kot 50 % vseh glasovalnih pravic.
  Če so manj kot tri sodelujoče države ECSEL izvršnemu direktorju sporočile svoj finančni prispevek v skladu s členom 18(4), ima Komisija 50 % glasovalnih pravic, preostalih 50 % pa se med sodelujoče države ECSEL razdeli enako.
  Javni organi si prizadevajo doseči soglasje. Če soglasja ne dosežejo, odbor javnih organov odloča z večino najmanj 75 % vseh glasov, vključno z glasovi neprisotnih sodelujočih držav ECSEL.
  Vsak javni organ ima pravico do veta pri vseh vprašanjih, ki se nanašajo na uporabo lastnega prispevka za Skupno podjetje ECSEL. |
| --- | --- |

1.

Glasovalne pravice v odboru javnih organov se javnim organom dodelijo vsako leto sorazmerno z njihovimi finančnimi prispevki, ki jih v skladu s členom 18(4) v zadevnem letu namenijo za dejavnosti Skupnega podjetja ECSEL, pri čemer nobeden od članov v odboru javnih organov ne sme imeti več kot 50 % vseh glasovalnih pravic.

Če so manj kot tri sodelujoče države ECSEL izvršnemu direktorju sporočile svoj finančni prispevek v skladu s členom 18(4), ima Komisija 50 % glasovalnih pravic, preostalih 50 % pa se med sodelujoče države ECSEL razdeli enako.

Javni organi si prizadevajo doseči soglasje. Če soglasja ne dosežejo, odbor javnih organov odloča z večino najmanj 75 % vseh glasov, vključno z glasovi neprisotnih sodelujočih držav ECSEL.

Vsak javni organ ima pravico do veta pri vseh vprašanjih, ki se nanašajo na uporabo lastnega prispevka za Skupno podjetje ECSEL.

| 2. | Odbor javnih organov izvoli predsednika z najmanj dveletnim mandatom. |
| --- | --- |

2.

Odbor javnih organov izvoli predsednika z najmanj dveletnim mandatom.

| 3. | Odbor javnih organov se redno sestaja najmanj dvakrat letno. Na zahtevo Komisije, večine predstavnikov sodelujočih držav ECSEL ali na zahtevo predsednika lahko skliče izredno sejo. Seje odbora javnih organov skliče predsednik, običajno pa potekajo na sedežu Skupnega podjetja ECSEL.
  Odbor javnih organov je sklepčen, če soglašajo Komisija in najmanj trije glavni delegati sodelujočih držav ECSEL.
  Izvršni direktor sodeluje v razpravah, razen če odbor javnih organov ne odloči drugače, vendar nima glasovalne pravice.
  Vsaka država članica ali pridružena država, ki ni članica Skupnega podjetja ECSEL, lahko sodeluje v odboru javnih organov kot opazovalka. Opazovalci prejmejo vse relevantne dokumente in lahko svetujejo pri vseh odločitvah, ki jih sprejme odbor javnih organov. Vse opazovalce zavezujejo pravila o zaupnosti, ki se uporabljajo za člane odbora javnih organov.
  Odbor javnih organov lahko po potrebi imenuje delovne skupine, ki jih skupaj koordinira eden ali več javnih organov.
  Odbor javnih organov sprejme poslovnik. |
| --- | --- |

3.

Odbor javnih organov se redno sestaja najmanj dvakrat letno. Na zahtevo Komisije, večine predstavnikov sodelujočih držav ECSEL ali na zahtevo predsednika lahko skliče izredno sejo. Seje odbora javnih organov skliče predsednik, običajno pa potekajo na sedežu Skupnega podjetja ECSEL.

Odbor javnih organov je sklepčen, če soglašajo Komisija in najmanj trije glavni delegati sodelujočih držav ECSEL.

Izvršni direktor sodeluje v razpravah, razen če odbor javnih organov ne odloči drugače, vendar nima glasovalne pravice.

Vsaka država članica ali pridružena država, ki ni članica Skupnega podjetja ECSEL, lahko sodeluje v odboru javnih organov kot opazovalka. Opazovalci prejmejo vse relevantne dokumente in lahko svetujejo pri vseh odločitvah, ki jih sprejme odbor javnih organov. Vse opazovalce zavezujejo pravila o zaupnosti, ki se uporabljajo za člane odbora javnih organov.

Odbor javnih organov lahko po potrebi imenuje delovne skupine, ki jih skupaj koordinira eden ali več javnih organov.

Odbor javnih organov sprejme poslovnik.

Člen 12

Naloge odbora javnih organov

Odbor javnih organov:

| (a) | zagotavlja, da se pri dodeljevanju javnih sredstev udeležencem posrednih ukrepov upoštevata načeli poštenosti in preglednosti; |
| --- | --- |

(a)

zagotavlja, da se pri dodeljevanju javnih sredstev udeležencem posrednih ukrepov upoštevata načeli poštenosti in preglednosti;

| (b) | odobri postopkovna pravila za razpise za zbiranje predlogov ter za ocenjevanje, izbiranje in spremljanje posrednih ukrepov; |
| --- | --- |

(b)

odobri postopkovna pravila za razpise za zbiranje predlogov ter za ocenjevanje, izbiranje in spremljanje posrednih ukrepov;

| (c) | potrdi objavo razpisov za zbiranje predlogov v skladu z letnim načrtom dela; |
| --- | --- |

(c)

potrdi objavo razpisov za zbiranje predlogov v skladu z letnim načrtom dela;

| (d) | na podlagi pogojev za sodelovanje in meril za oddajo po vrstnem redu razvrsti predloge, pri čemer upošteva njihov prispevek pri doseganju ciljev razpisa in sinergije z nacionalnimi prednostnimi nalogami; |
| --- | --- |

(d)

na podlagi pogojev za sodelovanje in meril za oddajo po vrstnem redu razvrsti predloge, pri čemer upošteva njihov prispevek pri doseganju ciljev razpisa in sinergije z nacionalnimi prednostnimi nalogami;

| (e) | odloča o dodeljevanju javnih sredstev za izbrane predloge v okviru proračunskih omejitev, pri čemer upošteva preverjanja, opravljena v skladu s členom 18(5). Taka odločitev je za sodelujoče države ECSEL zavezujoča brez kakršnih koli nadaljnjih ocenjevalnih ali izbirnih postopkov. |
| --- | --- |

(e)

odloča o dodeljevanju javnih sredstev za izbrane predloge v okviru proračunskih omejitev, pri čemer upošteva preverjanja, opravljena v skladu s členom 18(5). Taka odločitev je za sodelujoče države ECSEL zavezujoča brez kakršnih koli nadaljnjih ocenjevalnih ali izbirnih postopkov.

Člen 13

Sestava odbora zasebnih članov

Odbor zasebnih članov sestavljajo predstavniki zasebnih članov Skupnega podjetja ECSEL.

Vsak zasebni član imenuje svoje predstavnike in glavnega delegata, ki ima glasovalne pravice v odboru zasebnih članov.

Člen 14

Delovanje odbora zasebnih članov

| 1. | Odbor zasebnih članov se sestane vsaj dvakrat letno. |
| --- | --- |

1.

Odbor zasebnih članov se sestane vsaj dvakrat letno.

| 2. | Organ zasebnih članov lahko po potrebi imenuje delovne skupine, ki jih skupaj koordinira eden ali več članov. |
| --- | --- |

2.

Organ zasebnih članov lahko po potrebi imenuje delovne skupine, ki jih skupaj koordinira eden ali več članov.

| 3. | Odbor zasebnih članov izvoli predsednika. |
| --- | --- |

3.

Odbor zasebnih članov izvoli predsednika.

| 4. | Odbor zasebnih članov sprejme poslovnik. |
| --- | --- |

4.

Odbor zasebnih članov sprejme poslovnik.

Člen 15

Naloge odbora zasebnih članov

Odbor zasebnih članov:

| (a) | pripravi in redno posodablja osnutek večletne strateške agende za raziskave in inovacije iz člena 21(1) za doseganje ciljev Skupnega podjetja ECSEL iz člena 2 te uredbe; |
| --- | --- |

(a)

pripravi in redno posodablja osnutek večletne strateške agende za raziskave in inovacije iz člena 21(1) za doseganje ciljev Skupnega podjetja ECSEL iz člena 2 te uredbe;

| (b) | vsako leto pripravi osnutek načrta raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti za naslednje leto, ki je podlaga za razpise za zbiranje predlogov iz člena 21(2); |
| --- | --- |

(b)

vsako leto pripravi osnutek načrta raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti za naslednje leto, ki je podlaga za razpise za zbiranje predlogov iz člena 21(2);

| (c) | izvršnemu direktorju v rokih, ki jih določi upravni odbor, predloži osnutek večletne strateške agende za raziskave in inovacije ter letni osnutek načrta raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti; |
| --- | --- |

(c)

izvršnemu direktorju v rokih, ki jih določi upravni odbor, predloži osnutek večletne strateške agende za raziskave in inovacije ter letni osnutek načrta raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti;

| (d) | organizira posvetovalni forum za zainteresirane strani, ki se ga lahko udeležijo vse javne in zasebne zainteresirane strani z interesom na področju elektronskih komponent in sistemov, da jih obvešča ter zbira povratne informacije o osnutku večletne strateške agende za raziskave in inovacije ter osnutku raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti za določeno leto. |
| --- | --- |

(d)

organizira posvetovalni forum za zainteresirane strani, ki se ga lahko udeležijo vse javne in zasebne zainteresirane strani z interesom na področju elektronskih komponent in sistemov, da jih obvešča ter zbira povratne informacije o osnutku večletne strateške agende za raziskave in inovacije ter osnutku raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti za določeno leto.

Člen 16

Viri financiranja

| 1. | Skupno podjetje ECSEL skupaj financirajo njegovi člani s finančnimi prispevki v obrokih in stvarnimi prispevki v zvezi s stroški, nastalimi zasebnim članom ali njihovim subjektom v sestavi in pridruženim subjektom pri izvajanju posrednih ukrepov, ki jih Skupno podjetje ECSEL ne povrne. |
| --- | --- |

1.

Skupno podjetje ECSEL skupaj financirajo njegovi člani s finančnimi prispevki v obrokih in stvarnimi prispevki v zvezi s stroški, nastalimi zasebnim članom ali njihovim subjektom v sestavi in pridruženim subjektom pri izvajanju posrednih ukrepov, ki jih Skupno podjetje ECSEL ne povrne.

| 2. | Upravni stroški Skupnega podjetja ECSEL se krijejo s finančnimi prispevki iz:






  (a) | člena 3(1) te uredbe za finančni prispevek Unije v višini največ 15 255 000 EUR; |
| --- | --- | --- |

2.

Upravni stroški Skupnega podjetja ECSEL se krijejo s finančnimi prispevki iz:

(a)

člena 3(1) te uredbe za finančni prispevek Unije v višini največ 15 255 000 EUR;

| (b) | člena 4(2) te uredbe v višini največ 19 710 000 EUR ali 1 % vsote vseh stroškov vseh projektov, glede na to, kateri znesek je višji, vendar ne več kot 48 000 000 EUR, in |
| --- | --- |

(b)

člena 4(2) te uredbe v višini največ 19 710 000 EUR ali 1 % vsote vseh stroškov vseh projektov, glede na to, kateri znesek je višji, vendar ne več kot 48 000 000 EUR, in

| (c) | člena 19(2) te uredbe za dokončanje ukrepov, ki se izvajajo na podlagi uredb (ES) št. 72/2008 in (ES) št. 74/2008. |
| --- | --- |

(c)

člena 19(2) te uredbe za dokončanje ukrepov, ki se izvajajo na podlagi uredb (ES) št. 72/2008 in (ES) št. 74/2008.

Če se del prispevka za upravne stroške ne porabi, se lahko uporabi za kritje stroškov poslovanja Skupnega podjetja ECSEL.

| 3. | Stroški poslovanja Skupnega podjetja ECSEL se krijejo s:






  (a) | finančnim prispevkom Unije; |
| --- | --- | --- |

3.

Stroški poslovanja Skupnega podjetja ECSEL se krijejo s:

(a)

finančnim prispevkom Unije;

| (b) | finančnimi prispevki sodelujočih držav ECSEL; |
| --- | --- |

(b)

finančnimi prispevki sodelujočih držav ECSEL;

| (c) | stvarnimi prispevki zasebnih članov ali njihovih subjektov v sestavi in pridruženih subjektov v zvezi s stroški, ki so tem nastali pri izvajanju posrednih ukrepov, pri čemer se odštejejo prispevki Skupnega podjetja ECSEL, sodelujočih držav ECSEL in ostali prispevki Unije za te stroške. |
| --- | --- |

(c)

stvarnimi prispevki zasebnih članov ali njihovih subjektov v sestavi in pridruženih subjektov v zvezi s stroški, ki so tem nastali pri izvajanju posrednih ukrepov, pri čemer se odštejejo prispevki Skupnega podjetja ECSEL, sodelujočih držav ECSEL in ostali prispevki Unije za te stroške.

| 4. | Sredstva Skupnega podjetja ECSEL, ki se prispevajo v njegov proračun, sestavljajo naslednji prispevki:






  (a) | finančni prispevki članov za upravne stroške; |
| --- | --- | --- |

4.

Sredstva Skupnega podjetja ECSEL, ki se prispevajo v njegov proračun, sestavljajo naslednji prispevki:

(a)

finančni prispevki članov za upravne stroške;

| (b) | finančni prispevki članov za stroške, nastale s poslovanjem, vključno s finančnimi prispevki sodelujočih držav ECSEL, ki skupno podjetje pooblastijo v skladu s členom 17(1); |
| --- | --- |

(b)

finančni prispevki članov za stroške, nastale s poslovanjem, vključno s finančnimi prispevki sodelujočih držav ECSEL, ki skupno podjetje pooblastijo v skladu s členom 17(1);

| (c) | vsi prihodki, ki jih ustvari Skupno podjetje ECSEL; |
| --- | --- |

(c)

vsi prihodki, ki jih ustvari Skupno podjetje ECSEL;

| (d) | vsi drugi finančni prispevki, sredstva in prihodki. |
| --- | --- |

(d)

vsi drugi finančni prispevki, sredstva in prihodki.

Vse obresti od prispevkov, ki jih prejme Skupno podjetje ECSEL, se štejejo za njegove prihodke.

| 5. | Če člani Skupnega podjetja ECSEL ne izpolnijo obveznosti v zvezi z dogovorjenim finančnim prispevkom, jih izvršni direktor o tem pisno obvesti in določi razumen rok, do katerega morajo obveznosti poravnati. Če obveznosti do navedenega roka ne izpolnijo, izvršni direktor skliče sejo upravnega odbora, na kateri se odloča o tem, ali se članstvo tega člana prekliče oziroma ali se sprejmejo drugi ukrepi, dokler ta član obveznosti ne izpolni. |
| --- | --- |

5.

Če člani Skupnega podjetja ECSEL ne izpolnijo obveznosti v zvezi z dogovorjenim finančnim prispevkom, jih izvršni direktor o tem pisno obvesti in določi razumen rok, do katerega morajo obveznosti poravnati. Če obveznosti do navedenega roka ne izpolnijo, izvršni direktor skliče sejo upravnega odbora, na kateri se odloča o tem, ali se članstvo tega člana prekliče oziroma ali se sprejmejo drugi ukrepi, dokler ta član obveznosti ne izpolni.

| 6. | Vsa sredstva in dejavnosti Skupnega podjetja ECSEL so namenjene doseganju ciljev iz člena 2 te uredbe. |
| --- | --- |

6.

Vsa sredstva in dejavnosti Skupnega podjetja ECSEL so namenjene doseganju ciljev iz člena 2 te uredbe.

| 7. | Skupno podjetje ECSEL ima v lasti vsa sredstva, ki jih ustvari ali ki so bili nanj preneseni za izpolnjevanje ciljev iz člena 2 te uredbe. |
| --- | --- |

7.

Skupno podjetje ECSEL ima v lasti vsa sredstva, ki jih ustvari ali ki so bili nanj preneseni za izpolnjevanje ciljev iz člena 2 te uredbe.

| 8. | Razen v primeru prenehanja opravljanja dejavnosti Skupnega podjetja ECSEL se kakršni koli presežki prihodkov članom Skupnega podjetja ECSEL ne izplačajo. |
| --- | --- |

8.

Razen v primeru prenehanja opravljanja dejavnosti Skupnega podjetja ECSEL se kakršni koli presežki prihodkov članom Skupnega podjetja ECSEL ne izplačajo.

Člen 17

Prispevki sodelujočih držav ECSEL

| 1. | Sodelujoče države ECSEL lahko Skupno podjetje ECSEL pooblastijo za izvrševanje svojih prispevkov, namenjenih udeležencem posrednih ukrepov, s sporazumi o dodelitvi nepovratnih sredstev z udeleženci, ki jih sklene Skupno podjetje ECSEL. Skupno podjetje ECSEL lahko pooblastijo tudi za izplačevanje njihovih prispevkov za udeležence ali pa plačila opravijo sami na podlagi preverjanj, ki jih opravi Skupno podjetje ECSEL. |
| --- | --- |

1.

Sodelujoče države ECSEL lahko Skupno podjetje ECSEL pooblastijo za izvrševanje svojih prispevkov, namenjenih udeležencem posrednih ukrepov, s sporazumi o dodelitvi nepovratnih sredstev z udeleženci, ki jih sklene Skupno podjetje ECSEL. Skupno podjetje ECSEL lahko pooblastijo tudi za izplačevanje njihovih prispevkov za udeležence ali pa plačila opravijo sami na podlagi preverjanj, ki jih opravi Skupno podjetje ECSEL.

| 2. | Če sodelujoča država ECSEL Skupnega podjetja ECSEL ne pooblasti, kot je navedeno v odstavku 1, sprejme vse potrebne ukrepe, da v časovnem okviru, ki ustreza časovnemu okviru sporazumov Skupnega podjetja ECSEL o dodelitvi nepovratnih sredstev, sklene lastne sporazume o dodelitvi nepovratnih sredstev. Preverjanje upravičenosti stroškov, ki ga opravi Skupno podjetje ECSEL v skladu s členom 18(7), lahko sodelujoča država ECSEL uporabi kot del lastnega plačilnega postopka. |
| --- | --- |

2.

Če sodelujoča država ECSEL Skupnega podjetja ECSEL ne pooblasti, kot je navedeno v odstavku 1, sprejme vse potrebne ukrepe, da v časovnem okviru, ki ustreza časovnemu okviru sporazumov Skupnega podjetja ECSEL o dodelitvi nepovratnih sredstev, sklene lastne sporazume o dodelitvi nepovratnih sredstev. Preverjanje upravičenosti stroškov, ki ga opravi Skupno podjetje ECSEL v skladu s členom 18(7), lahko sodelujoča država ECSEL uporabi kot del lastnega plačilnega postopka.

| 3. | Sodelovanje med sodelujočimi državami ECSEL in Skupnim podjetjem ECSEL se določi v upravni ureditvi, ki jo sklenejo subjekti, ki jih v ta namen imenujejo sodelujoče države ECSEL, in Skupno podjetje ECSEL. |
| --- | --- |

3.

Sodelovanje med sodelujočimi državami ECSEL in Skupnim podjetjem ECSEL se določi v upravni ureditvi, ki jo sklenejo subjekti, ki jih v ta namen imenujejo sodelujoče države ECSEL, in Skupno podjetje ECSEL.

| 4. | Če sodelujoče države ECSEL pooblastijo Skupno podjetje ECSEL v skladu z odstavkom 1, se upravne ureditve iz odstavka 3 dopolnijo z letnimi ureditvami med subjekti, ki jih v ta namen imenujejo sodelujoče države ECSEL, in Skupnim podjetjem ECSEL, v katerih so določeni pogoji za finančni prispevek sodelujočih držav ECSEL k Skupnemu podjetju ECSEL. |
| --- | --- |

4.

Če sodelujoče države ECSEL pooblastijo Skupno podjetje ECSEL v skladu z odstavkom 1, se upravne ureditve iz odstavka 3 dopolnijo z letnimi ureditvami med subjekti, ki jih v ta namen imenujejo sodelujoče države ECSEL, in Skupnim podjetjem ECSEL, v katerih so določeni pogoji za finančni prispevek sodelujočih držav ECSEL k Skupnemu podjetju ECSEL.

| 5. | Države članice, pridružene države in tretje države, ki niso članice Skupnega podjetja ECSEL, lahko s Skupnim podjetjem ECSEL sklenejo podobne ureditve. |
| --- | --- |

5.

Države članice, pridružene države in tretje države, ki niso članice Skupnega podjetja ECSEL, lahko s Skupnim podjetjem ECSEL sklenejo podobne ureditve.

Člen 18

Financiranje posrednih ukrepov

| 1. | Skupno podjetje ECSEL posredne ukrepe podpira z odprtimi in konkurenčnimi razpisi za zbiranje predlogov, javna sredstva pa se dodeljujejo v okviru razpoložljivih proračunskih sredstev. Javne podpore v okviru te pobude ne posegajo v pravila o državnih pomočeh. |
| --- | --- |

1.

Skupno podjetje ECSEL posredne ukrepe podpira z odprtimi in konkurenčnimi razpisi za zbiranje predlogov, javna sredstva pa se dodeljujejo v okviru razpoložljivih proračunskih sredstev. Javne podpore v okviru te pobude ne posegajo v pravila o državnih pomočeh.

| 2. | Finančni prispevek javnih organov je prispevek iz točke (a) člena 16(3) in točke (b) člena 16(3), ki se udeležencem posrednih ukrepov izplača kot vračilo upravičenih stroškov. Posamezne stopnje povračila Unije in vsake sodelujoče države ECSEL se vključijo v načrt dela. |
| --- | --- |

2.

Finančni prispevek javnih organov je prispevek iz točke (a) člena 16(3) in točke (b) člena 16(3), ki se udeležencem posrednih ukrepov izplača kot vračilo upravičenih stroškov. Posamezne stopnje povračila Unije in vsake sodelujoče države ECSEL se vključijo v načrt dela.

| 3. | Javni organi izvršnemu direktorju pravočasno za pripravo osnutka proračuna Skupnega podjetja ECSEL sporočijo svoje finančne obveznosti, ki so jih rezervirali za posamezne razpise za zbiranje predlogov iz načrta dela, po potrebi v skladu s členom 17(1), pri čemer upoštevajo obseg raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti, ki jih določa načrt dela. |
| --- | --- |

3.

Javni organi izvršnemu direktorju pravočasno za pripravo osnutka proračuna Skupnega podjetja ECSEL sporočijo svoje finančne obveznosti, ki so jih rezervirali za posamezne razpise za zbiranje predlogov iz načrta dela, po potrebi v skladu s členom 17(1), pri čemer upoštevajo obseg raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti, ki jih določa načrt dela.

| 4. | Izvršni direktor preveri upravičenost prosilcev do financiranja s sredstvi Unije, sodelujoče države ECSEL pa upravičenost prosilcev glede na vnaprej določena nacionalna merila za financiranje ter rezultate sporočijo izvršnemu direktorju. |
| --- | --- |

4.

Izvršni direktor preveri upravičenost prosilcev do financiranja s sredstvi Unije, sodelujoče države ECSEL pa upravičenost prosilcev glede na vnaprej določena nacionalna merila za financiranje ter rezultate sporočijo izvršnemu direktorju.

| 5. | Na podlagi preverjanj iz odstavka 4 izvršni direktor sestavi predlagani seznam posrednih ukrepov, izbranih za financiranje, po vložnikih in ga predloži odboru javnih organov, ki odloča o najvišjem dodeljenem znesku javnih sredstev v skladu s točko (e) člena 12 ter izvršnega direktorja pooblasti, da z zadevnimi udeleženci sklene sporazume. |
| --- | --- |

5.

Na podlagi preverjanj iz odstavka 4 izvršni direktor sestavi predlagani seznam posrednih ukrepov, izbranih za financiranje, po vložnikih in ga predloži odboru javnih organov, ki odloča o najvišjem dodeljenem znesku javnih sredstev v skladu s točko (e) člena 12 ter izvršnega direktorja pooblasti, da z zadevnimi udeleženci sklene sporazume.

| 6. | Skupno podjetje ECSEL sprejme vse potrebne ukrepe, vključno s preverjanjem upravičenosti stroškov, da zadevnim udeležencem zagotovi javna sredstva v skladu z ureditvami iz člena 17(3) in (4). |
| --- | --- |

6.

Skupno podjetje ECSEL sprejme vse potrebne ukrepe, vključno s preverjanjem upravičenosti stroškov, da zadevnim udeležencem zagotovi javna sredstva v skladu z ureditvami iz člena 17(3) in (4).

| 7. | Sodelujoče države ECSEL lahko zahtevajo samo tista poročila o tehničnem spremljanju in reviziji, ki jih zahteva Skupno podjetje ECSEL. |
| --- | --- |

7.

Sodelujoče države ECSEL lahko zahtevajo samo tista poročila o tehničnem spremljanju in reviziji, ki jih zahteva Skupno podjetje ECSEL.

Člen 19

Finančne obveznosti

Finančne obveznosti Skupnega podjetja ECSEL ne smejo biti višje od zneska finančnih sredstev, ki je na razpolago ali ki ga v njegov proračun dodelijo njegovi člani.

Člen 20

Proračunsko leto

Proračunsko leto traja od 1. januarja do 31. decembra.

Člen 21

Operativno in finančno načrtovanje

| 1. | Večletni strateški načrt določa strategijo in načrte za doseganje ciljev Skupnega podjetja ECSEL iz člena 2 te uredbe, ki jih v večletni strateški agendi za raziskave in inovacije določi odbor zasebnih članov, v večletnih finančnih perspektivah pa javni organi. Določa prednostne naloge na področju raziskav in inovacij za razvoj in prevzem ključnih kompetenc za elektronske komponente in sisteme na različnih področjih uporabe, da bi povečali evropsko konkurenčnost ter pomagali ustvariti nove trge in družbene aplikacije. Pregleduje se redno glede na razvoj potreb gospodarstva v Evropi. |
| --- | --- |

1.

Večletni strateški načrt določa strategijo in načrte za doseganje ciljev Skupnega podjetja ECSEL iz člena 2 te uredbe, ki jih v večletni strateški agendi za raziskave in inovacije določi odbor zasebnih članov, v večletnih finančnih perspektivah pa javni organi. Določa prednostne naloge na področju raziskav in inovacij za razvoj in prevzem ključnih kompetenc za elektronske komponente in sisteme na različnih področjih uporabe, da bi povečali evropsko konkurenčnost ter pomagali ustvariti nove trge in družbene aplikacije. Pregleduje se redno glede na razvoj potreb gospodarstva v Evropi.

| 2. | Izvršni direktor upravnemu odboru predloži v sprejem osnutek letnega ali večletnega načrta dela, ki vsebuje načrt raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti, upravne dejavnosti ter pripadajoče predvidene izdatke. |
| --- | --- |

2.

Izvršni direktor upravnemu odboru predloži v sprejem osnutek letnega ali večletnega načrta dela, ki vsebuje načrt raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti, upravne dejavnosti ter pripadajoče predvidene izdatke.

| 3. | Delovni načrt se sprejme do konca leta pred letom njegovega izvajanja. Delovni načrt je javno dostopen. |
| --- | --- |

3.

Delovni načrt se sprejme do konca leta pred letom njegovega izvajanja. Delovni načrt je javno dostopen.

| 4. | Izvršni direktor pripravi predlog letnega proračuna za naslednje leto in ga predloži upravnemu odboru v sprejetje. |
| --- | --- |

4.

Izvršni direktor pripravi predlog letnega proračuna za naslednje leto in ga predloži upravnemu odboru v sprejetje.

| 5. | Letni proračun za posamezno leto sprejme upravni odbor do konca predhodnega leta. |
| --- | --- |

5.

Letni proračun za posamezno leto sprejme upravni odbor do konca predhodnega leta.

| 6. | Letni proračun se prilagodi zaradi upoštevanja zneska finančnega prispevka Unije, kot je določen v proračunu Unije. |
| --- | --- |

6.

Letni proračun se prilagodi zaradi upoštevanja zneska finančnega prispevka Unije, kot je določen v proračunu Unije.

Člen 22

Operativno in finančno poročanje

| 1. | Izvršni direktor letno poroča upravnemu odboru o izpolnjevanju svojih obveznosti v skladu s finančnimi pravili Skupnega podjetja ECSEL.
  Izvršni direktor v dveh mesecih po zaključku vsakega proračunskega leta upravnemu odboru v odobritev predloži letno poročilo o dejavnostih in napredku Skupnega podjetja ECSEL v preteklem koledarskem letu, zlasti v zvezi z letnim delovnim načrtom za zadevno leto. Letno poročilo o dejavnostih med drugim vsebuje informacije o naslednjih zadevah:






  (a) | raziskavah, inovacijah in drugih izvedenih ukrepih ter z njimi povezanih odhodkih; |
| --- | --- | --- |

1.

Izvršni direktor letno poroča upravnemu odboru o izpolnjevanju svojih obveznosti v skladu s finančnimi pravili Skupnega podjetja ECSEL.

Izvršni direktor v dveh mesecih po zaključku vsakega proračunskega leta upravnemu odboru v odobritev predloži letno poročilo o dejavnostih in napredku Skupnega podjetja ECSEL v preteklem koledarskem letu, zlasti v zvezi z letnim delovnim načrtom za zadevno leto. Letno poročilo o dejavnostih med drugim vsebuje informacije o naslednjih zadevah:

(a)

raziskavah, inovacijah in drugih izvedenih ukrepih ter z njimi povezanih odhodkih;

| (b) | predloženih ukrepih, vključno z razčlenitvijo glede na vrsto udeleženca, vključno z MSP, in glede na državo; |
| --- | --- |

(b)

predloženih ukrepih, vključno z razčlenitvijo glede na vrsto udeleženca, vključno z MSP, in glede na državo;

| (c) | ukrepih, izbranih za financiranje, skupaj z razčlenitvijo glede na vrsto udeleženca, vključno z MSP, in glede na državo, ter prispevki Skupnega podjetja ECSEL in sodelujočih držav ECSEL za posamezne udeležence in posredne ukrepe. |
| --- | --- |

(c)

ukrepih, izbranih za financiranje, skupaj z razčlenitvijo glede na vrsto udeleženca, vključno z MSP, in glede na državo, ter prispevki Skupnega podjetja ECSEL in sodelujočih držav ECSEL za posamezne udeležence in posredne ukrepe.

| 2. | Letno poročilo o dejavnostih se po odobritvi upravnega odbora objavi. |
| --- | --- |

2.

Letno poročilo o dejavnostih se po odobritvi upravnega odbora objavi.

| 3. | Računovodja Skupnega podjetja ECSEL do 1. marca naslednjega proračunskega leta računovodji Komisije in Računskemu sodišču pošlje začasni zaključni račun.
  Skupno podjetje ECSEL do 31. marca naslednjega proračunskega leta Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču pošlje poročilo o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju.
  Po prejemu opažanj Računskega sodišča o začasnem zaključnem računu Skupnega podjetja ECSEL v skladu s členom 148 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 računovodja Skupnega podjetja ECSEL pripravi končni zaključni račun Skupnega podjetja ECSEL, izvršni direktor pa ga predloži upravnemu odboru v mnenje.
  Upravni odbor poda mnenje o končnem zaključnem računu Skupnega podjetja ECSEL.
  Izvršni direktor do 1. julija naslednjega proračunskega leta pošlje končni zaključni račun in mnenje upravnega odbora Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču.
  Končni zaključni račun se objavi v Uradnem listu Evropske unije do 15. novembra naslednjega proračunskega leta.
  Izvršni direktor predloži Računskemu sodišču odgovor na opažanja v letnem poročilu do 30. septembra. Izvršni direktor ta odgovor posreduje tudi upravnemu odboru.
  Izvršni direktor predloži Evropskemu parlamentu na njegovo zahtevo vse potrebne informacije za nemoteno izvajanje postopka razrešnice za zadevno proračunsko leto v skladu s členom 165(3) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012. |
| --- | --- |

3.

Računovodja Skupnega podjetja ECSEL do 1. marca naslednjega proračunskega leta računovodji Komisije in Računskemu sodišču pošlje začasni zaključni račun.

Skupno podjetje ECSEL do 31. marca naslednjega proračunskega leta Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču pošlje poročilo o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju.

Po prejemu opažanj Računskega sodišča o začasnem zaključnem računu Skupnega podjetja ECSEL v skladu s členom 148 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 računovodja Skupnega podjetja ECSEL pripravi končni zaključni račun Skupnega podjetja ECSEL, izvršni direktor pa ga predloži upravnemu odboru v mnenje.

Upravni odbor poda mnenje o končnem zaključnem računu Skupnega podjetja ECSEL.

Izvršni direktor do 1. julija naslednjega proračunskega leta pošlje končni zaključni račun in mnenje upravnega odbora Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču.

Končni zaključni račun se objavi v Uradnem listu Evropske unije do 15. novembra naslednjega proračunskega leta.

Izvršni direktor predloži Računskemu sodišču odgovor na opažanja v letnem poročilu do 30. septembra. Izvršni direktor ta odgovor posreduje tudi upravnemu odboru.

Izvršni direktor predloži Evropskemu parlamentu na njegovo zahtevo vse potrebne informacije za nemoteno izvajanje postopka razrešnice za zadevno proračunsko leto v skladu s členom 165(3) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012.

Člen 23

Notranja revizija

Notranji revizor Komisije bi moral imeti v zvezi s Skupnim podjetjem ECSEL enaka pooblastila kakor v zvezi s službami Komisije.

Člen 24

Odgovornost članov in zavarovanje

| 1. | Finančna odgovornost članov Skupnega podjetja ECSEL za dolgove Skupnega podjetja ECSEL je omejena na prispevek, ki so ga ti že plačali za upravne stroške. |
| --- | --- |

1.

Finančna odgovornost članov Skupnega podjetja ECSEL za dolgove Skupnega podjetja ECSEL je omejena na prispevek, ki so ga ti že plačali za upravne stroške.

| 2. | Skupno podjetje ECSEL sklene in ima ustrezno zavarovanje. |
| --- | --- |

2.

Skupno podjetje ECSEL sklene in ima ustrezno zavarovanje.

Člen 25

Nasprotje interesov

| 1. | Skupno podjetje ECSEL, njegovi organi in osebje se pri opravljanju dejavnosti izogibajo vsakršnemu nasprotju interesov. |
| --- | --- |

1.

Skupno podjetje ECSEL, njegovi organi in osebje se pri opravljanju dejavnosti izogibajo vsakršnemu nasprotju interesov.

| 2. | Upravni odbor Skupnega podjetja ECSEL za svoje člane, organe in osebje sprejme pravila o preprečevanju in reševanju nasprotij interesov. Ta pravila vsebujejo določbe za izogibanje nasprotjem interesov pri predstavnikih članov Skupnega podjetja ECSEL, ki so v upravnem odboru ali odboru javnih organov. |
| --- | --- |

2.

Upravni odbor Skupnega podjetja ECSEL za svoje člane, organe in osebje sprejme pravila o preprečevanju in reševanju nasprotij interesov. Ta pravila vsebujejo določbe za izogibanje nasprotjem interesov pri predstavnikih članov Skupnega podjetja ECSEL, ki so v upravnem odboru ali odboru javnih organov.

Člen 26

Prenehanje delovanja

| 1. | Skupno podjetje ECSEL preneha delovati ob koncu obdobja, ki je določen v členu 1 te uredbe. |
| --- | --- |

1.

Skupno podjetje ECSEL preneha delovati ob koncu obdobja, ki je določen v členu 1 te uredbe.

| 2. | Poleg odstavka 1 se postopek prenehanja začne samodejno, če se Unija ali vsi zasebni člani odpovejo članstvu v Skupnem podjetju ECSEL. |
| --- | --- |

2.

Poleg odstavka 1 se postopek prenehanja začne samodejno, če se Unija ali vsi zasebni člani odpovejo članstvu v Skupnem podjetju ECSEL.

| 3. | Za vodenje postopkov v zvezi s prenehanjem delovanja Skupnega podjetja ECSEL upravni odbor imenuje enega ali več likvidacijskih upraviteljev, ki ravnajo v skladu z odločitvami upravnega odbora. |
| --- | --- |

3.

Za vodenje postopkov v zvezi s prenehanjem delovanja Skupnega podjetja ECSEL upravni odbor imenuje enega ali več likvidacijskih upraviteljev, ki ravnajo v skladu z odločitvami upravnega odbora.

| 4. | Ko Skupno podjetje ECSEL preneha delovati, se njegova sredstva uporabijo za kritje njegovih obveznosti in odhodkov, povezanih z njegovim prenehanjem delovanja. Vsi presežki se porazdelijo med člane, ki so bili ob prenehanju delovanja udeleženi v skupnem podjetju, sorazmerno z njihovim finančnim prispevkom k Skupnemu podjetju ECSEL. Vsi presežki v korist Unije se vrnejo v proračun Unije. |
| --- | --- |

4.

Ko Skupno podjetje ECSEL preneha delovati, se njegova sredstva uporabijo za kritje njegovih obveznosti in odhodkov, povezanih z njegovim prenehanjem delovanja. Vsi presežki se porazdelijo med člane, ki so bili ob prenehanju delovanja udeleženi v skupnem podjetju, sorazmerno z njihovim finančnim prispevkom k Skupnemu podjetju ECSEL. Vsi presežki v korist Unije se vrnejo v proračun Unije.

| 5. | Za ustrezno upravljanje sporazumov ali sklepov Skupnega podjetja ECSEL ter pogodb o naročilih, ki veljajo dlje po prenehanju opravljanja dejavnosti Skupnega podjetja ECSEL, se uvede ad hoc postopek. |
| --- | --- |

5.

Za ustrezno upravljanje sporazumov ali sklepov Skupnega podjetja ECSEL ter pogodb o naročilih, ki veljajo dlje po prenehanju opravljanja dejavnosti Skupnega podjetja ECSEL, se uvede ad hoc postopek.

---