# Az Európai Unió L 163/2014

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 163 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 57. évfolyam2014. május 29. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 163

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

57. évfolyam2014. május 29.

---

| Tartalom | | I   Jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács 542/2014/EU rendelete (2014. május 15.) az 1215/2012/EU rendeletnek az Egységes Szabadalmi Bíróság és a Benelux Bíróság vonatkozásában alkalmazandó szabályok tekintetében történő módosításáról | 1 |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács 543/2014/EU rendelete (2014. május 15.) az Európai Rendőrakadémia (CEPOL) létrehozásáról szóló 2005/681/IB tanácsi határozat módosításáról | 5 |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács 544/2014/EU rendelete (2014. május 15.) a kékúszójú tonhalra vonatkozóan az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren alkalmazandó többéves helyreállítási tervről szóló 302/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról | 7 |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács 545/2014/EU rendelete (2014. május 15.) a közösségi munkaerő mintavételes felmérésének megszervezéséről szóló 577/98/EK tanácsi rendelet módosításáról (
  1
  ) | 10 |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács 546/2014/EU rendelete (2014. május 15.) a belvízi hajózás fejlesztését szolgáló közösségi belvízi flottakapacitási politikáról szóló 718/99/EK tanácsi rendelet módosításáról | 15 |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács 547/2014/EU, Euratom rendelete (2014. május 15.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló 966/2012/EU, Euratom rendelet módosításáról | 18 |

Tartalom

I   Jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

Az Európai Parlament és a Tanács 542/2014/EU rendelete (2014. május 15.) az 1215/2012/EU rendeletnek az Egységes Szabadalmi Bíróság és a Benelux Bíróság vonatkozásában alkalmazandó szabályok tekintetében történő módosításáról

1

*

Az Európai Parlament és a Tanács 543/2014/EU rendelete (2014. május 15.) az Európai Rendőrakadémia (CEPOL) létrehozásáról szóló 2005/681/IB tanácsi határozat módosításáról

5

*

Az Európai Parlament és a Tanács 544/2014/EU rendelete (2014. május 15.) a kékúszójú tonhalra vonatkozóan az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren alkalmazandó többéves helyreállítási tervről szóló 302/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról

7

*

Az Európai Parlament és a Tanács 545/2014/EU rendelete (2014. május 15.) a közösségi munkaerő mintavételes felmérésének megszervezéséről szóló 577/98/EK tanácsi rendelet módosításáról (
  1
  )

1

10

*

Az Európai Parlament és a Tanács 546/2014/EU rendelete (2014. május 15.) a belvízi hajózás fejlesztését szolgáló közösségi belvízi flottakapacitási politikáról szóló 718/99/EK tanácsi rendelet módosításáról

15

*

Az Európai Parlament és a Tanács 547/2014/EU, Euratom rendelete (2014. május 15.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló 966/2012/EU, Euratom rendelet módosításáról

18

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 29.5.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 163/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 163/1

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 542/2014/EU RENDELETE

(2014. május 15.)

az 1215/2012/EU rendeletnek az Egységes Szabadalmi Bíróság és a Benelux Bíróság vonatkozásában alkalmazandó szabályok tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 81. cikke (2) bekezdésének a), c) és e) pontjára,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | A Belga Királyság, a Bolgár Köztársaság, a Cseh Köztársaság, a Dán Királyság, a Németországi Szövetségi Köztársaság, az Észt Köztársaság, Írország, a Görög Köztársaság, a Francia Köztársaság, az Olasz Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Luxemburgi Nagyhercegség, Magyarország, a Máltai Köztársaság, a Holland Királyság, az Osztrák Köztársaság, a Portugál Köztársaság, Románia, a Szlovén Köztársaság, a Szlovák Köztársaság, a Finn Köztársaság, a Svéd Királyság, valamint Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága 2013. február 19-én megállapodást (3) írt alá az Egységes Szabadalmi Bíróságról (a továbbiakban: az ESZB-megállapodás). Az ESZB-megállapodás értelmében a megállapodás nem léphet hatályba az 1215/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet (4) módosító, a rendelet és az ESZB-megállapodás viszonyát rendező jogszabály hatálybalépését követő negyedik hónap első napjáig. |
| --- | --- |

(1)

A Belga Királyság, a Bolgár Köztársaság, a Cseh Köztársaság, a Dán Királyság, a Németországi Szövetségi Köztársaság, az Észt Köztársaság, Írország, a Görög Köztársaság, a Francia Köztársaság, az Olasz Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Luxemburgi Nagyhercegség, Magyarország, a Máltai Köztársaság, a Holland Királyság, az Osztrák Köztársaság, a Portugál Köztársaság, Románia, a Szlovén Köztársaság, a Szlovák Köztársaság, a Finn Köztársaság, a Svéd Királyság, valamint Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága 2013. február 19-én megállapodást (3) írt alá az Egységes Szabadalmi Bíróságról (a továbbiakban: az ESZB-megállapodás). Az ESZB-megállapodás értelmében a megállapodás nem léphet hatályba az 1215/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet (4) módosító, a rendelet és az ESZB-megállapodás viszonyát rendező jogszabály hatálybalépését követő negyedik hónap első napjáig.

| (2) | A Belga Királyság, a Luxemburgi Nagyhercegség és a Holland Királyság, amelyek a Benelux Bíróság létrehozásáról és jogállásáról szóló, 1965. március 31-i megállapodás (a továbbiakban: a Benelux Bíróságról szóló megállapodás) részesei, 2012. október 15-én az említett megállapodás módosításáról szóló jegyzőkönyvet írtak alá. A jegyzőkönyv az 1215/2012/EU rendelet hatálya alá tartozó specifikus ügyekben lehetővé teszi a joghatóságnak a Benelux Bíróságra való átruházását. |
| --- | --- |

(2)

A Belga Királyság, a Luxemburgi Nagyhercegség és a Holland Királyság, amelyek a Benelux Bíróság létrehozásáról és jogállásáról szóló, 1965. március 31-i megállapodás (a továbbiakban: a Benelux Bíróságról szóló megállapodás) részesei, 2012. október 15-én az említett megállapodás módosításáról szóló jegyzőkönyvet írtak alá. A jegyzőkönyv az 1215/2012/EU rendelet hatálya alá tartozó specifikus ügyekben lehetővé teszi a joghatóságnak a Benelux Bíróságra való átruházását.

| (3) | Az ESZB-megállapodásnak és a Benelux Bíróságról szóló megállapodásnak az 1215/2012/EU rendelettel való viszonyát a rendelet módosításával szükséges szabályozni. |
| --- | --- |

(3)

Az ESZB-megállapodásnak és a Benelux Bíróságról szóló megállapodásnak az 1215/2012/EU rendelettel való viszonyát a rendelet módosításával szükséges szabályozni.

| (4) | Az Egységes Szabadalmi Bíróságot és a Benelux Bíróságot az 1215/2012/EU rendelet értelmében vett bíróságnak kell tekinteni annak érdekében, hogy érvényesüljön a jogbiztonság és a kiszámíthatóság követelménye azon alperesek esetében, akik az említett két bíróság előtt, az 1215/2012/EU rendelet szabályai alapján joghatósággal rendelkező tagállamtól eltérő tagállamban perelhetők. |
| --- | --- |

(4)

Az Egységes Szabadalmi Bíróságot és a Benelux Bíróságot az 1215/2012/EU rendelet értelmében vett bíróságnak kell tekinteni annak érdekében, hogy érvényesüljön a jogbiztonság és a kiszámíthatóság követelménye azon alperesek esetében, akik az említett két bíróság előtt, az 1215/2012/EU rendelet szabályai alapján joghatósággal rendelkező tagállamtól eltérő tagállamban perelhetők.

| (5) | Az 1215/2012/EU rendelet e rendelet szerinti, az Egységes Szabadalmi Bíróságra vonatkozó módosításainak célja e bíróság nemzetközi joghatóságának létrehozása, és nem érintik sem az eljárásoknak az említett bíróság divíziói közötti belső elosztását, sem pedig az ESZB-megállapodásban foglalt azon szabályokat, amelyek a joghatóságnak – a kizárólagos joghatóságot is beleértve – a megállapodás szerinti átmeneti időszakban való gyakorlására vonatkoznak. |
| --- | --- |

(5)

Az 1215/2012/EU rendelet e rendelet szerinti, az Egységes Szabadalmi Bíróságra vonatkozó módosításainak célja e bíróság nemzetközi joghatóságának létrehozása, és nem érintik sem az eljárásoknak az említett bíróság divíziói közötti belső elosztását, sem pedig az ESZB-megállapodásban foglalt azon szabályokat, amelyek a joghatóságnak – a kizárólagos joghatóságot is beleértve – a megállapodás szerinti átmeneti időszakban való gyakorlására vonatkoznak.

| (6) | A több tagállam közös bíróságaként működő Egységes Szabadalmi Bíróság és Benelux Bíróság – a tagállami bíróságokkal ellentétben – nem gyakorolhat joghatóságot a nemzeti jog alapján azon alperesekkel szemben, akik egyik tagállamban sem rendelkeznek lakóhellyel vagy székhellyel. Annak lehetővé tétele érdekében, hogy az említett két bíróság ezen alperesekkel szemben joghatóságot gyakorolhasson, az Egységes Szabadalmi Bíróság és a Benelux Bíróság hatáskörébe tartozó ügyek tekintetében az 1215/2012/EU rendelet szabályainak hatályát a harmadik országokban lakóhellyel vagy székhellyel rendelkező alperesekre is ki kell terjeszteni. Az 1215/2012/EU rendelet meglévő joghatósági szabályai szoros kapcsolatot biztosítanak a rendelet hatálya alá tartozó eljárások és a tagállamok területe között. Ennek következtében helyénvaló ezeket a szabályokat valamennyi alperesre kiterjeszteni, függetlenül attól, hogy hol rendelkeznek lakóhellyel vagy székhellyel. Helyénvaló, hogy az 1215/2012/EU rendelet joghatósági szabályainak alkalmazásakor az Egységes Szabadalmi Bíróság és Benelux Bíróság (a továbbiakban egyenként: közös bíróság) kizárólag azokat a szabályokat alkalmazza, amelyek az ezen bíróságokra ruházott hatáskörbe tartozó ügyekre vonatkoznak. |
| --- | --- |

(6)

A több tagállam közös bíróságaként működő Egységes Szabadalmi Bíróság és Benelux Bíróság – a tagállami bíróságokkal ellentétben – nem gyakorolhat joghatóságot a nemzeti jog alapján azon alperesekkel szemben, akik egyik tagállamban sem rendelkeznek lakóhellyel vagy székhellyel. Annak lehetővé tétele érdekében, hogy az említett két bíróság ezen alperesekkel szemben joghatóságot gyakorolhasson, az Egységes Szabadalmi Bíróság és a Benelux Bíróság hatáskörébe tartozó ügyek tekintetében az 1215/2012/EU rendelet szabályainak hatályát a harmadik országokban lakóhellyel vagy székhellyel rendelkező alperesekre is ki kell terjeszteni. Az 1215/2012/EU rendelet meglévő joghatósági szabályai szoros kapcsolatot biztosítanak a rendelet hatálya alá tartozó eljárások és a tagállamok területe között. Ennek következtében helyénvaló ezeket a szabályokat valamennyi alperesre kiterjeszteni, függetlenül attól, hogy hol rendelkeznek lakóhellyel vagy székhellyel. Helyénvaló, hogy az 1215/2012/EU rendelet joghatósági szabályainak alkalmazásakor az Egységes Szabadalmi Bíróság és Benelux Bíróság (a továbbiakban egyenként: közös bíróság) kizárólag azokat a szabályokat alkalmazza, amelyek az ezen bíróságokra ruházott hatáskörbe tartozó ügyekre vonatkoznak.

| (7) | Lehetővé kell tenni a közös bíróságok számára, hogy szubszidiárius joghatósági szabály alapján eljárhassanak harmadik országbeli alperest érintő eljárásokban egy európai szabadalom olyan bitorlása miatt, amely az Unión belül és kívül is kárt okozott. Ilyen szubszidiárius joghatóságot kell gyakorolni abban az esetben, ha az alperes vagyontárgya a közös bíróságot létrehozó eszközben részes tagállamban található, és a szóban forgó jogvita megfelelő mértékben kapcsolódik az adott tagállamhoz például amiatt, hogy a felperes ott rendelkezik lakóhellyel vagy székhellyel, vagy azért, mert a jogvitához kapcsolódó bizonyíték ott található. Joghatóságának megállapításakor a közös bíróságnak figyelembe kell vennie az adott vagyontárgy értékét, amely nem lehet jelentéktelen, és amelynek lehetővé kell tennie a határozatnak a közös bíróságot létrehozó eszközben részes tagállamokban történő – legalább részleges – végrehajtását. |
| --- | --- |

(7)

Lehetővé kell tenni a közös bíróságok számára, hogy szubszidiárius joghatósági szabály alapján eljárhassanak harmadik országbeli alperest érintő eljárásokban egy európai szabadalom olyan bitorlása miatt, amely az Unión belül és kívül is kárt okozott. Ilyen szubszidiárius joghatóságot kell gyakorolni abban az esetben, ha az alperes vagyontárgya a közös bíróságot létrehozó eszközben részes tagállamban található, és a szóban forgó jogvita megfelelő mértékben kapcsolódik az adott tagállamhoz például amiatt, hogy a felperes ott rendelkezik lakóhellyel vagy székhellyel, vagy azért, mert a jogvitához kapcsolódó bizonyíték ott található. Joghatóságának megállapításakor a közös bíróságnak figyelembe kell vennie az adott vagyontárgy értékét, amely nem lehet jelentéktelen, és amelynek lehetővé kell tennie a határozatnak a közös bíróságot létrehozó eszközben részes tagállamokban történő – legalább részleges – végrehajtását.

| (8) | Az 1215/2012/EU rendeletnek a máshol folyamatban levő eljárások (perfüggőség) és az összefüggő eljárások kezelésére vonatkozó rendelkezéseit, amelyek a párhuzamos eljárások és az egymásnak ellentmondó határozatok megelőzését célozzák, a valamely közös bíróság előtt, valamint az ESZB-megállapodás vagy adott esetben a Benelux Bíróságról szóló megállapodás hatályán kívül eső tagállamok bíróságai előtt megindított eljárások során alkalmazni kell. |
| --- | --- |

(8)

Az 1215/2012/EU rendeletnek a máshol folyamatban levő eljárások (perfüggőség) és az összefüggő eljárások kezelésére vonatkozó rendelkezéseit, amelyek a párhuzamos eljárások és az egymásnak ellentmondó határozatok megelőzését célozzák, a valamely közös bíróság előtt, valamint az ESZB-megállapodás vagy adott esetben a Benelux Bíróságról szóló megállapodás hatályán kívül eső tagállamok bíróságai előtt megindított eljárások során alkalmazni kell.

| (9) | Az 1215/2012/EU rendeletnek a máshol folyamatban levő eljárások (perfüggőség) és az összefüggő eljárások kezelésére vonatkozó rendelkezéseit egyformán alkalmazni kell az ESZB-megállapodás szerinti átmeneti időszak során bizonyos típusú jogvitákat érintő olyan eljárások tekintetében, amelyeket egyrészről az Egységes Szabadalmi Bíróság előtt, másrészről az ESZB-megállapodásban részes tagállam nemzeti bírósága előtt indítanak meg. |
| --- | --- |

(9)

Az 1215/2012/EU rendeletnek a máshol folyamatban levő eljárások (perfüggőség) és az összefüggő eljárások kezelésére vonatkozó rendelkezéseit egyformán alkalmazni kell az ESZB-megállapodás szerinti átmeneti időszak során bizonyos típusú jogvitákat érintő olyan eljárások tekintetében, amelyeket egyrészről az Egységes Szabadalmi Bíróság előtt, másrészről az ESZB-megállapodásban részes tagállam nemzeti bírósága előtt indítanak meg.

| (10) | Az Egységes Szabadalmi Bíróság és a Benelux Bíróság határozatait az 1215/2012/EU rendelettel összhangban kell azon tagállamokban elismerni, illetve végrehajtani, amelyek nem részesei az ESZB-megállapodásnak, illetve a Benelux Bíróságról szóló megállapodásnak. |
| --- | --- |

(10)

Az Egységes Szabadalmi Bíróság és a Benelux Bíróság határozatait az 1215/2012/EU rendelettel összhangban kell azon tagállamokban elismerni, illetve végrehajtani, amelyek nem részesei az ESZB-megállapodásnak, illetve a Benelux Bíróságról szóló megállapodásnak.

| (11) | Az ESZB-megállapodásban, illetve a Benelux Bíróságról szóló megállapodásban nem részes tagállamok bíróságainak határozatait az 1215/2012/EU rendelettel összhangban kell ismerni, illetve végrehajtani a többi tagállamban. |
| --- | --- |

(11)

Az ESZB-megállapodásban, illetve a Benelux Bíróságról szóló megállapodásban nem részes tagállamok bíróságainak határozatait az 1215/2012/EU rendelettel összhangban kell ismerni, illetve végrehajtani a többi tagállamban.

| (12) | Az 1215/2012/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(12)

Az 1215/2012/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (13) | Mivel e rendelet célját a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, Uniós szintén azonban e cél – léptéke és hatása miatt – jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(13)

Mivel e rendelet célját a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, Uniós szintén azonban e cél – léptéke és hatása miatt – jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (14) | Az EUSZ-hez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez (EUMSZ) csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyv 3. cikkével és a 4a. cikkének (1) bekezdésével összhangban e tagállamok bejelentették, hogy részt kívánnak venni ennek a rendeletnek az elfogadásában és alkalmazásában. |
| --- | --- |

(14)

Az EUSZ-hez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez (EUMSZ) csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyv 3. cikkével és a 4a. cikkének (1) bekezdésével összhangban e tagállamok bejelentették, hogy részt kívánnak venni ennek a rendeletnek az elfogadásában és alkalmazásában.

| (15) | Az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó, Dánia arra vonatkozó lehetőségének sérelme nélkül, hogy az Európai Közösség és a Dán Királyság közötti, a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2005. október 19-én aláírt megállapodás 3. cikke értelmében alkalmazza az 1215/2012/EU rendelet tekintetében e rendelettel végrehajtott módosításokat (5), |
| --- | --- |

(15)

Az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó, Dánia arra vonatkozó lehetőségének sérelme nélkül, hogy az Európai Közösség és a Dán Királyság közötti, a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2005. október 19-én aláírt megállapodás 3. cikke értelmében alkalmazza az 1215/2012/EU rendelet tekintetében e rendelettel végrehajtott módosításokat (5),

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1215/2012/EU rendelet VII. fejezete a következő cikkekkel egészül ki:

„71a. cikk

(1)   E rendelet alkalmazásában több tagállam (2) bekezdésben meghatározott közös bírósága (a továbbiakban: közös bíróság) tagállami bíróságnak tekintendő, amikor az ilyen közös bíróság a létrehozásáról rendelkező eszköz alapján az e rendelet hatálya alá tartozó ügyekben gyakorol joghatóságot.

(2)   E rendelet alkalmazásában az alábbi bíróságok mindegyike közös bíróságnak minősül:

| a) | az Egységes Szabadalmi Bíróság, amelyet a 2013. február 19-én aláírt, az Egységes Szabadalmi Bíróságról szóló megállapodás (a továbbiakban: az ESZB-megállapodás) hozott létre; valamint |
| --- | --- |

a)

az Egységes Szabadalmi Bíróság, amelyet a 2013. február 19-én aláírt, az Egységes Szabadalmi Bíróságról szóló megállapodás (a továbbiakban: az ESZB-megállapodás) hozott létre; valamint

| b) | a Benelux Bíróság, amelyet a Benelux Bíróság létrehozásáról és működéséről szóló, 1965. március 31-én aláírt megállapodás (a továbbiakban: a Benelux Bíróságról szóló megállapodás) hozott létre. |
| --- | --- |

b)

a Benelux Bíróság, amelyet a Benelux Bíróság létrehozásáról és működéséről szóló, 1965. március 31-én aláírt megállapodás (a továbbiakban: a Benelux Bíróságról szóló megállapodás) hozott létre.

71b. cikk

A közös bíróság joghatósága az alábbiak szerint állapítandó meg:

| 1. | a közös bíróság joghatósággal rendelkezik azon esetekben, amikor e rendelet értelmében a közös bíróságot létrehozó eszközben részes valamely tagállam bíróságai joghatósággal rendelkeznének valamely, az ezen eszköz hatálya alá tartozó ügyben; |
| --- | --- |

1.

a közös bíróság joghatósággal rendelkezik azon esetekben, amikor e rendelet értelmében a közös bíróságot létrehozó eszközben részes valamely tagállam bíróságai joghatósággal rendelkeznének valamely, az ezen eszköz hatálya alá tartozó ügyben;

| 2. | amennyiben az alperes egyik tagállamban sem rendelkezik lakóhellyel vagy székhellyel, és ez a rendelet nem biztosít vele szemben egyéb módon joghatóságot, a II. fejezetet megfelelően alkalmazni kell, az alperes lakóhelyétől vagy székhelyétől függetlenül;
  Közös bírósághoz abban az esetben is lehet ideiglenes, többek között biztosítási intézkedésre irányuló kérelemmel fordulni, ha az ügy érdemét illetően valamely harmadik ország bíróságai rendelkeznek joghatósággal; |
| --- | --- |

2.

amennyiben az alperes egyik tagállamban sem rendelkezik lakóhellyel vagy székhellyel, és ez a rendelet nem biztosít vele szemben egyéb módon joghatóságot, a II. fejezetet megfelelően alkalmazni kell, az alperes lakóhelyétől vagy székhelyétől függetlenül;

Közös bírósághoz abban az esetben is lehet ideiglenes, többek között biztosítási intézkedésre irányuló kérelemmel fordulni, ha az ügy érdemét illetően valamely harmadik ország bíróságai rendelkeznek joghatósággal;

| 3. | ha egy közös bíróság a 2. pont alapján joghatósággal rendelkezik egy alperessel szemben egy olyan jogvitában, amely egy európai szabadalomnak az Unióban kárt okozó bitorlásával kapcsolatos, az adott bíróság a szóban forgó bitorlás következtében az Unión kívül felmerült károkat illetően is gyakorolhatja a joghatóságot.
  Ez a joghatóság csak akkor állapítható meg, ha az alperesnek vagyontárgya van a közös bíróságot létrehozó eszközben részes bármely tagállamban, és a szóban forgó jogvita megfelelő mértékben kapcsolódik bármely részes tagállamhoz. |
| --- | --- |

3.

ha egy közös bíróság a 2. pont alapján joghatósággal rendelkezik egy alperessel szemben egy olyan jogvitában, amely egy európai szabadalomnak az Unióban kárt okozó bitorlásával kapcsolatos, az adott bíróság a szóban forgó bitorlás következtében az Unión kívül felmerült károkat illetően is gyakorolhatja a joghatóságot.

Ez a joghatóság csak akkor állapítható meg, ha az alperesnek vagyontárgya van a közös bíróságot létrehozó eszközben részes bármely tagállamban, és a szóban forgó jogvita megfelelő mértékben kapcsolódik bármely részes tagállamhoz.

71c. cikk

(1)   A 29-32. cikkek alkalmazandók, ha az eljárást valamely közös bíróság előtt és a közös bíróságot létrehozó eszközben nem részes tagállam bírósága előtt indítják meg.

(2)   A 29-32. cikkek alkalmazandók, ha az ESZB-megállapodás 83. cikkében említett átmeneti időszak során az eljárást az Egységes Szabadalmi Bíróság előtt és az ESZB-megállapodásban részes tagállam bírósága előtt indítják meg.

71d. cikk

E rendeletet alkalmazni kell az alábbiak elismerésére és végrehajtására:

| a) | közös bíróság által hozott határozatok, amelyeket a közös bíróságot létrehozó eszközben nem részes tagállamban kell elismerni és végrehajtani; valamint |
| --- | --- |

a)

közös bíróság által hozott határozatok, amelyeket a közös bíróságot létrehozó eszközben nem részes tagállamban kell elismerni és végrehajtani; valamint

| b) | a közös bíróságot létrehozó eszközben nem részes tagállam bíróságai által hozott határozatok, amelyeket az adott eszközben részes tagállamban kell elismerni és végrehajtani. |
| --- | --- |

b)

a közös bíróságot létrehozó eszközben nem részes tagállam bíróságai által hozott határozatok, amelyeket az adott eszközben részes tagállamban kell elismerni és végrehajtani.

Amikor azonban a közös bíróság határozatának elismerését és végrehajtását egy olyan tagállamban kérik, amely részese a közös bíróságot létrehozó eszköznek, e rendelet szabályai helyett az említett eszköznek az elismerésre és végrehajtásra vonatkozó szabályait kell alkalmazni.”.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendeletet 2015. január 10-től kell alkalmazni.

Ez a rendelet a Szerződéseknek megfelelően teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban.

Kelt Brüsszelben 2014. május 15-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

M. SCHULZ

a Tanács részéről

az elnök

D. KOURKOULAS

---

(1)  2014. február 26-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

(2)  Az Európai Parlament 2014. április 15-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2014. május 6-i határozata.

2

(3)  HL C 175., 2013.6.20., 1. o.

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 1215/2012/EU rendelete (2012. december 12.) a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról (HL L 351., 2012.12.20., 1. o.).

4

(5)  HL L 299., 2005.11.16., 62. o.

5

---

| 29.5.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 163/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 163/5

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 543/2014/EU RENDELETE

(2014. május 15.)

az Európai Rendőrakadémia (CEPOL) létrehozásáról szóló 2005/681/IB tanácsi határozat módosításáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 87. cikke (2) bekezdésének b) pontjára,

tekintettel Belgium, Bulgária, a Cseh Köztársaság, Németország, Észtország, Görögország, Spanyolország, Franciaország, Horvátország, Olaszország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Luxemburg, Magyarország, Málta, Hollandia, Ausztria, Lengyelország, Portugália, Románia, Szlovénia, Szlovákia, Finnország és Svédország kezdeményezésére,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében (1),

mivel:

| (1) | A 2005/681/IB tanácsi határozat (2) 4. cikke szerint a CEPOL székhelye az egyesült királysági Bramshillben van. |
| --- | --- |

(1)

A 2005/681/IB tanácsi határozat (2) 4. cikke szerint a CEPOL székhelye az egyesült királysági Bramshillben van.

| (2) | A 2005/681/IB határozat 4. cikkében foglaltak ellenére az Egyesült Királyság a 2012. december 12-i és 2013. február 8-i levelében arról tájékoztatta a CEPOL-t, hogy egyoldalúan úgy határozott, hogy a továbbiakban már nem kívánja biztosítani az Európai Rendőrakadémia székhelyét. Az Egyesült Királyság emellett arról is határozott, hogy a Nemzeti Rendőrségi Támogató Ügynökség (National Policing Improvement Agency) helyébe – amelynek egyik nemzeti rendőrségi oktatási központja, ahogy a CEPOL székhelye is, Bramshillben található – egy új Rendőrségi Akadémia (College of Policing) lép majd, amelynek székhelye már nem Bramshillben lesz. Az Egyesült Királyság ezért úgy határozott, hogy bezárja a bramshilli nemzeti rendőrségi oktatási központot és értékesíti azt, arra hivatkozva, hogy túl magasak annak a költségei, és annak használatát illetően nem merült fel alternatív üzleti modell. A lojális együttműködés az Európai Unió működéséről szóló szerződésben megállapított kötelezettsége, így különösen az EUSZ 4. cikkéből fakadó kötelezettségek értelmében az Uniónak és tagállamainak kölcsönösen segíteniük kell egymást a CEPOL működési tevékenységeinek a folyamatos biztosításában. E célból az Egyesült Királyságnak biztosítania kell mindenekelőtt azt, hogy a CEPOL új helyre történő átköltözésére zökkenőmentesen kerüljön sor, a CEPOL rendes költségvetésének a veszélyeztetése nélkül. |
| --- | --- |

(2)

A 2005/681/IB határozat 4. cikkében foglaltak ellenére az Egyesült Királyság a 2012. december 12-i és 2013. február 8-i levelében arról tájékoztatta a CEPOL-t, hogy egyoldalúan úgy határozott, hogy a továbbiakban már nem kívánja biztosítani az Európai Rendőrakadémia székhelyét. Az Egyesült Királyság emellett arról is határozott, hogy a Nemzeti Rendőrségi Támogató Ügynökség (National Policing Improvement Agency) helyébe – amelynek egyik nemzeti rendőrségi oktatási központja, ahogy a CEPOL székhelye is, Bramshillben található – egy új Rendőrségi Akadémia (College of Policing) lép majd, amelynek székhelye már nem Bramshillben lesz. Az Egyesült Királyság ezért úgy határozott, hogy bezárja a bramshilli nemzeti rendőrségi oktatási központot és értékesíti azt, arra hivatkozva, hogy túl magasak annak a költségei, és annak használatát illetően nem merült fel alternatív üzleti modell. A lojális együttműködés az Európai Unió működéséről szóló szerződésben megállapított kötelezettsége, így különösen az EUSZ 4. cikkéből fakadó kötelezettségek értelmében az Uniónak és tagállamainak kölcsönösen segíteniük kell egymást a CEPOL működési tevékenységeinek a folyamatos biztosításában. E célból az Egyesült Királyságnak biztosítania kell mindenekelőtt azt, hogy a CEPOL új helyre történő átköltözésére zökkenőmentesen kerüljön sor, a CEPOL rendes költségvetésének a veszélyeztetése nélkül.

| (3) | A tagállamok kormányainak képviselői által 2013. október 8-án elfogadott közös megegyezés fényében és tekintettel arra, hogy a CEPOL-nak továbbra is önálló uniós ügynökségként kell működnie, intézkedéseket kell hozni annak érdekében, hogy a CEPOL-nak, amint Bramshillből elköltözik, Budapesten legyen a székhelye. A 2005/681/IB határozatot ki kell egészíteni ezekkel az intézkedésekkel. |
| --- | --- |

(3)

A tagállamok kormányainak képviselői által 2013. október 8-án elfogadott közös megegyezés fényében és tekintettel arra, hogy a CEPOL-nak továbbra is önálló uniós ügynökségként kell működnie, intézkedéseket kell hozni annak érdekében, hogy a CEPOL-nak, amint Bramshillből elköltözik, Budapesten legyen a székhelye. A 2005/681/IB határozatot ki kell egészíteni ezekkel az intézkedésekkel.

| (4) | A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésével alkalmazandóvá váló jogi keretre tekintettel a 2005/681/IB határozatot felül kell vizsgálni, és egyúttal biztosítani kell a CEPOL önálló uniós ügynökségi jogállását. |
| --- | --- |

(4)

A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésével alkalmazandóvá váló jogi keretre tekintettel a 2005/681/IB határozatot felül kell vizsgálni, és egyúttal biztosítani kell a CEPOL önálló uniós ügynökségi jogállását.

| (5) | A 2005/681/IB határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

A 2005/681/IB határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (6) | Mielőtt a CEPOL az új helyen megkezdené működését, székhely-megállapodást kell kötni a szokásos eljárásoknak megfelelően. |
| --- | --- |

(6)

Mielőtt a CEPOL az új helyen megkezdené működését, székhely-megállapodást kell kötni a szokásos eljárásoknak megfelelően.

| (7) | Az EUSZ-hez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez (EUMSZ) csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyv 3. cikkével és a 4a. cikkének (1) bekezdésével összhangban e tagállamok bejelentették, hogy részt kívánnak venni ennek a rendeletnek az elfogadásában és alkalmazásában. |
| --- | --- |

(7)

Az EUSZ-hez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez (EUMSZ) csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyv 3. cikkével és a 4a. cikkének (1) bekezdésével összhangban e tagállamok bejelentették, hogy részt kívánnak venni ennek a rendeletnek az elfogadásában és alkalmazásában.

| (8) | Az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(8)

Az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

| (9) | Tekintettel arra, hogy a CEPOL új székhelyét sürgősen létre kell hozni, ennek a rendeletnek a kihirdetése napján hatályba kell lépnie, |
| --- | --- |

(9)

Tekintettel arra, hogy a CEPOL új székhelyét sürgősen létre kell hozni, ennek a rendeletnek a kihirdetése napján hatályba kell lépnie,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2005/681/IB határozat a következőképpen módosul:

| 1. | A 4. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „4. cikk
  Székhely
  A CEPOL székhelye Budapest (Magyarország).” |
| --- | --- |

1.

A 4. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„4. cikk

Székhely

A CEPOL székhelye Budapest (Magyarország).”

| 2. | A szöveg az alábbi cikkel egészül ki:
  „21a. cikk
  Felülvizsgálat
  2015. november 30-ig a Bizottság jelentést nyújt be e határozat eredményességéről, figyelemmel arra, hogy biztosítani kell a CEPOL önálló uniós ügynökségi jogállását. A Bizottság – alapos költség-haszon elemzést és hatásvizsgálatot követően – indokolt esetben, az e határozat módosítására irányuló jogalkotási javaslatot csatol a jelentéshez.” |
| --- | --- |

2.

A szöveg az alábbi cikkel egészül ki:

„21a. cikk

Felülvizsgálat

2015. november 30-ig a Bizottság jelentést nyújt be e határozat eredményességéről, figyelemmel arra, hogy biztosítani kell a CEPOL önálló uniós ügynökségi jogállását. A Bizottság – alapos költség-haszon elemzést és hatásvizsgálatot követően – indokolt esetben, az e határozat módosítására irányuló jogalkotási javaslatot csatol a jelentéshez.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2014. szeptember 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet a Szerződéseknek megfelelően teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban.

Kelt Brüsszelben, 2014. május 15-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

M. SCHULZ

a Tanács részéről

az elnök

D. KOURKOULAS

---

(1)  Az Európai Parlament 2014. április 16-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2014. május 6-i határozata.

1

(2)  A Tanács 2005. szeptember 20-i 2005/681/IB határozata az Európai Rendőrakadémia (CEPOL) létrehozásáról és a 2000/820/IB határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 256., 2005.10.1., 63. o.).

2

---

| 29.5.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 163/7 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 163/7

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 544/2014/EU RENDELETE

(2014. május 15.)

a kékúszójú tonhalra vonatkozóan az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren alkalmazandó többéves helyreállítási tervről szóló 302/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | Az Unió részes fele az atlanti tonhalfélék védelméről szóló nemzetközi egyezménynek (3) (a továbbiakban: az egyezmény). |
| --- | --- |

(1)

Az Unió részes fele az atlanti tonhalfélék védelméről szóló nemzetközi egyezménynek (3) (a továbbiakban: az egyezmény).

| (2) | Az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság (a továbbiakban: ICCAT) – amelyet az Egyezmény hozott létre – 2008-ban tartott 16. rendkívüli ülésén elfogadta a 08-05. sz. ajánlást, amely az Atlanti-óceán keleti része és a Földközi-tenger tekintetében új, a 2006-ban elfogadott korábbi helyreállítási terv helyébe lépő helyreállítási tervet vezetett be a kékúszójú tonhalra vonatkozóan. E nemzetközi állományvédelmi intézkedések uniós végrehajtása érdekében elfogadásra került a 302/2009/EK tanácsi rendelet (4). |
| --- | --- |

(2)

Az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság (a továbbiakban: ICCAT) – amelyet az Egyezmény hozott létre – 2008-ban tartott 16. rendkívüli ülésén elfogadta a 08-05. sz. ajánlást, amely az Atlanti-óceán keleti része és a Földközi-tenger tekintetében új, a 2006-ban elfogadott korábbi helyreállítási terv helyébe lépő helyreállítási tervet vezetett be a kékúszójú tonhalra vonatkozóan. E nemzetközi állományvédelmi intézkedések uniós végrehajtása érdekében elfogadásra került a 302/2009/EK tanácsi rendelet (4).

| (3) | 2010-ben tartott 17. rendkívüli ülésén az ICCAT elfogadta a kékúszójú tonhalra vonatkozó többéves helyreállítási tervet módosító 10-04. sz. ajánlást. Az 500/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) ezután módosította a 302/2009/EK rendeletet a felülvizsgált nemzetközi állományvédelmi intézkedések uniós szintű végrehajtása érdekében. |
| --- | --- |

(3)

2010-ben tartott 17. rendkívüli ülésén az ICCAT elfogadta a kékúszójú tonhalra vonatkozó többéves helyreállítási tervet módosító 10-04. sz. ajánlást. Az 500/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) ezután módosította a 302/2009/EK rendeletet a felülvizsgált nemzetközi állományvédelmi intézkedések uniós szintű végrehajtása érdekében.

| (4) | 2012-ben tartott 18. rendkívüli ülésén az ICCAT elfogadta a 12-03. sz. ajánlást, amely tovább módosítja a kékúszójú tonhalra vonatkozó többéves helyreállítási tervet. Annak érdekében, hogy a halászati idények jobban összhangba kerüljenek a flotta tevékenységével, a 12-03. sz. ajánlás rendelkezik a halászati idények módosításáról, amelyek most már „nyílt” idényként vannak meghatározva, ellentétben a korábbi ICCAT-ajánlásokban megjelölt halászati tilalmi időszakokkal. Ezen túlmenően módosultak azok az időpontok, amelyekben az erszényes kerítőhálós hajók, valamint a csalit és a pergetett horogsort használó hajók számára engedélyezett a halászat. Végezetül, hogy a halászati idényre vonatkozó külön szabályok hatálya alá nem tartozó halászeszközök vonatkozásában elkerülhető legyen a bizonytalanság, szükséges volt beilleszteni egy olyan rendelkezést, amely – az eresztőhálók valamennyi típusának kivételével – minden más halászeszköz tekintetében lehetővé teszi az egész évben történő halászatot. Az ICCAT kutatási és statisztikai állandó bizottságának (SCRS) szakvéleménye alapján az ICCAT 2015-ben felülvizsgálhatja az Atlanti-óceánra vonatkozó halászati idény időszakait és időpontjait. |
| --- | --- |

(4)

2012-ben tartott 18. rendkívüli ülésén az ICCAT elfogadta a 12-03. sz. ajánlást, amely tovább módosítja a kékúszójú tonhalra vonatkozó többéves helyreállítási tervet. Annak érdekében, hogy a halászati idények jobban összhangba kerüljenek a flotta tevékenységével, a 12-03. sz. ajánlás rendelkezik a halászati idények módosításáról, amelyek most már „nyílt” idényként vannak meghatározva, ellentétben a korábbi ICCAT-ajánlásokban megjelölt halászati tilalmi időszakokkal. Ezen túlmenően módosultak azok az időpontok, amelyekben az erszényes kerítőhálós hajók, valamint a csalit és a pergetett horogsort használó hajók számára engedélyezett a halászat. Végezetül, hogy a halászati idényre vonatkozó külön szabályok hatálya alá nem tartozó halászeszközök vonatkozásában elkerülhető legyen a bizonytalanság, szükséges volt beilleszteni egy olyan rendelkezést, amely – az eresztőhálók valamennyi típusának kivételével – minden más halászeszköz tekintetében lehetővé teszi az egész évben történő halászatot. Az ICCAT kutatási és statisztikai állandó bizottságának (SCRS) szakvéleménye alapján az ICCAT 2015-ben felülvizsgálhatja az Atlanti-óceánra vonatkozó halászati idény időszakait és időpontjait.

| (5) | 2013 novemberében tartott 23. rendes ülésén az ICCAT elfogadta a 12-03. sz. ajánlást kiegészítő 13-08. sz. ajánlást annak érdekében, hogy lehetővé tegye az Atlanti-óceán keleti részére vonatkozó halászati idénynek a csalit és a pergetett horogsort használó hajók tekintetében történő olyan módosításait, amelyek nem befolyásolják a kékúszójú tonhal földközi-tengeri ívóhelyeinek a védelmét. Az említett ICCAT-ajánlás értelmében a szerződő felek, valamint az együttműködő nem szerződő felek, egyéb jogalanyok és halászatot folytató jogalanyok az Atlanti-óceán keleti részén működő, csalit vagy pergetett horogsort használó hajóik számára eltérő kezdő időpontot is megállapíthatnak a halászati idény kezdeteként, feltéve, hogy megtartják az e halászati tevékenységekre vonatkozó „nyílt idény” teljes időtartamát. Az említett ICCAT-ajánlás emellett szabályokat állapít meg a sztereoszkopikus kamerák ketrecbehelyezési műveletek során történő használatára vonatkozóan is. A tervek szerint az ICCAT kutatási és statisztikai állandó bizottsága a 2014. évi ülésén valamennyi műszaki előírást felül fogja vizsgálni – így többek között a mintavétel gyakoriságát, a mintavétel módját, a kamerától való távolságot, az áthelyezési kapu méretét és az algoritmusokat (hosszúság-tömeg kapcsolat) –, és amennyiben az a bizottság ajánlása alapján indokolt, az ICCAT a 2014. évi ülésén szükség esetén módosítani fogja azokat. |
| --- | --- |

(5)

2013 novemberében tartott 23. rendes ülésén az ICCAT elfogadta a 12-03. sz. ajánlást kiegészítő 13-08. sz. ajánlást annak érdekében, hogy lehetővé tegye az Atlanti-óceán keleti részére vonatkozó halászati idénynek a csalit és a pergetett horogsort használó hajók tekintetében történő olyan módosításait, amelyek nem befolyásolják a kékúszójú tonhal földközi-tengeri ívóhelyeinek a védelmét. Az említett ICCAT-ajánlás értelmében a szerződő felek, valamint az együttműködő nem szerződő felek, egyéb jogalanyok és halászatot folytató jogalanyok az Atlanti-óceán keleti részén működő, csalit vagy pergetett horogsort használó hajóik számára eltérő kezdő időpontot is megállapíthatnak a halászati idény kezdeteként, feltéve, hogy megtartják az e halászati tevékenységekre vonatkozó „nyílt idény” teljes időtartamát. Az említett ICCAT-ajánlás emellett szabályokat állapít meg a sztereoszkopikus kamerák ketrecbehelyezési műveletek során történő használatára vonatkozóan is. A tervek szerint az ICCAT kutatási és statisztikai állandó bizottsága a 2014. évi ülésén valamennyi műszaki előírást felül fogja vizsgálni – így többek között a mintavétel gyakoriságát, a mintavétel módját, a kamerától való távolságot, az áthelyezési kapu méretét és az algoritmusokat (hosszúság-tömeg kapcsolat) –, és amennyiben az a bizottság ajánlása alapján indokolt, az ICCAT a 2014. évi ülésén szükség esetén módosítani fogja azokat.

| (6) | A kékúszójú tonhal hatékony védelmének biztosítását és az érintett halászati idények tekintetében a jogbiztonság garantálását, valamint a halászati, kapacitási és ellenőrzési terveik és egyéb jelentéstételi kötelezettségeik megfelelő meghatározásának a tagállamok számára való lehetővé tételét célzó 12-03. sz. ajánlásnak, továbbá a sztereoszkopikus kamerák ketrecbehelyezési műveletek során történő használatát szabályozó, valamint az Atlanti-óceán keleti részén működő, csalit vagy pergetett horogsort használó hajók számára a halászati idény eltérő időpontban történő megkezdését lehetővé tevő 13-08. sz. ajánlásnak az uniós jogban való végrehajtása érdekében a 302/2009/EK rendelet vonatkozó rendelkezéseit mielőbb módosítani szükséges, |
| --- | --- |

(6)

A kékúszójú tonhal hatékony védelmének biztosítását és az érintett halászati idények tekintetében a jogbiztonság garantálását, valamint a halászati, kapacitási és ellenőrzési terveik és egyéb jelentéstételi kötelezettségeik megfelelő meghatározásának a tagállamok számára való lehetővé tételét célzó 12-03. sz. ajánlásnak, továbbá a sztereoszkopikus kamerák ketrecbehelyezési műveletek során történő használatát szabályozó, valamint az Atlanti-óceán keleti részén működő, csalit vagy pergetett horogsort használó hajók számára a halászati idény eltérő időpontban történő megkezdését lehetővé tevő 13-08. sz. ajánlásnak az uniós jogban való végrehajtása érdekében a 302/2009/EK rendelet vonatkozó rendelkezéseit mielőbb módosítani szükséges,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 302/2009/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 7. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „7. cikk
  Halászati idények
  (1)   A január 1. és május 31. közötti időszakban engedélyezett a kékúszójú tonhal 24 méternél hosszabb, horogsoros nyílt tengeri halászhajókkal folytatott halászata az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren, kivéve a ny. h. 10 °-tól nyugatra és az é. sz. 42 °-tól északra fekvő területet, ahol a halászat az augusztus 1. és január 31. közötti időszakban engedélyezett.
  (2)   A május 26. és június 24. közötti időszakban engedélyezett a kékúszójú tonhal erszényes kerítőhálóval történő halászata az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren.
  (3)   A július 1. és október 31. közötti időszakban engedélyezett a kékúszójú tonhal csalit vagy pergetett horogsort használó hajókkal történő halászata az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren.
  A 2014. és 2015. év tekintetében az első albekezdés ellenére – és mivel az nem befolyásolja az ívóhelyek védelmét –, a tagállamok éves nemzeti halászati terveikben a lobogójuk alatt hajózó, az Atlanti-óceán keleti részén működő, csalit vagy pergetett horogsort használó hajóik számára eltérő időpontot is megállapíthatnak, feltéve, hogy az e halászati tevékenységekre vonatkozó „nyílt idény” teljes időtartama összhangban van az előző albekezdéssel.
  Az ICCAT számára minden évben február 15-ig benyújtandó uniós halászati tervben meg kell adni, hogy az e halászati tevékenységekre megadott kezdő időpontokat módosították-e, valamint meg kell adni az érintett területek koordinátáit.
  (4)   A június 16. és október 14. közötti időszakban engedélyezett a kékúszójú tonhal nyílt tengeri vonóhálós hajókkal történő halászata az Atlanti-óceán keleti részén.
  (5)   A június 16. és október 14. közötti időszakban engedélyezett a kékúszójú tonhal szabadidős és sporthorgászata.
  (6)   A kékúszójú tonhal más, az (1)–(5) bekezdésben említett eszközökön kívüli halászeszközökkel történő halászata egész évben engedélyezett. A kékúszójú tonhalnak az eresztőhálók bármely típusával való halászata azonban nem engedélyezett.” |
| --- | --- |

1.

A 7. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„7. cikk

Halászati idények

(1)   A január 1. és május 31. közötti időszakban engedélyezett a kékúszójú tonhal 24 méternél hosszabb, horogsoros nyílt tengeri halászhajókkal folytatott halászata az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren, kivéve a ny. h. 10 °-tól nyugatra és az é. sz. 42 °-tól északra fekvő területet, ahol a halászat az augusztus 1. és január 31. közötti időszakban engedélyezett.

(2)   A május 26. és június 24. közötti időszakban engedélyezett a kékúszójú tonhal erszényes kerítőhálóval történő halászata az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren.

(3)   A július 1. és október 31. közötti időszakban engedélyezett a kékúszójú tonhal csalit vagy pergetett horogsort használó hajókkal történő halászata az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren.

A 2014. és 2015. év tekintetében az első albekezdés ellenére – és mivel az nem befolyásolja az ívóhelyek védelmét –, a tagállamok éves nemzeti halászati terveikben a lobogójuk alatt hajózó, az Atlanti-óceán keleti részén működő, csalit vagy pergetett horogsort használó hajóik számára eltérő időpontot is megállapíthatnak, feltéve, hogy az e halászati tevékenységekre vonatkozó „nyílt idény” teljes időtartama összhangban van az előző albekezdéssel.

Az ICCAT számára minden évben február 15-ig benyújtandó uniós halászati tervben meg kell adni, hogy az e halászati tevékenységekre megadott kezdő időpontokat módosították-e, valamint meg kell adni az érintett területek koordinátáit.

(4)   A június 16. és október 14. közötti időszakban engedélyezett a kékúszójú tonhal nyílt tengeri vonóhálós hajókkal történő halászata az Atlanti-óceán keleti részén.

(5)   A június 16. és október 14. közötti időszakban engedélyezett a kékúszójú tonhal szabadidős és sporthorgászata.

(6)   A kékúszójú tonhal más, az (1)–(5) bekezdésben említett eszközökön kívüli halászeszközökkel történő halászata egész évben engedélyezett. A kékúszójú tonhalnak az eresztőhálók bármely típusával való halászata azonban nem engedélyezett.”

| 2. | A következő cikk kerül beillesztésre:
  „24a. cikk
  Sztereoszkopikus kamerák használata a ketrecbehelyezési műveletek során
  A sztereoszkopikus kamerákat a ketrecbehelyezési műveletek során az alábbi feltételekkel összhangban kell használni:






  a) | az élő halakat érintő mintavétel gyakorisága fedje le a ketrecbe helyezett halak mennyiségének legalább 20 %-át; ha technikailag lehetséges, az élő halakat érintő mintavétel legyen folyamatos oly módon, hogy minden ötödik egyedet mérnek meg; Az ilyen mintavételt a kamerától 2–8 méter távolságban mért halakon kell elvégezni; |
| --- | --- | --- |

2.

A következő cikk kerül beillesztésre:

„24a. cikk

Sztereoszkopikus kamerák használata a ketrecbehelyezési műveletek során

A sztereoszkopikus kamerákat a ketrecbehelyezési műveletek során az alábbi feltételekkel összhangban kell használni:

a)

az élő halakat érintő mintavétel gyakorisága fedje le a ketrecbe helyezett halak mennyiségének legalább 20 %-át; ha technikailag lehetséges, az élő halakat érintő mintavétel legyen folyamatos oly módon, hogy minden ötödik egyedet mérnek meg; Az ilyen mintavételt a kamerától 2–8 méter távolságban mért halakon kell elvégezni;

| b) | a donorketrecet és a befogadó ketrecet összekötő áthelyezési kapu mérete legfeljebb 10 méter szélességű és legfeljebb 10 méter magasságú legyen; |
| --- | --- |

b)

a donorketrecet és a befogadó ketrecet összekötő áthelyezési kapu mérete legfeljebb 10 méter szélességű és legfeljebb 10 méter magasságú legyen;

| c) | ha a halak hosszának mérete multimodális eloszlást mutat (két vagy több eltérő méretű kohorsz), akkor egynél több átváltási algoritmust lehet használni ugyanarra a ketrecbehelyezési műveletre; A farok tövéig mért hossz össztömeggé történő átváltására az ICCAT kutatási és statisztikai állandó bizottsága által megállapított legkorszerűbb algoritmust/algoritmusokat kell használni, a ketrecbehelyezési műveletek során mért halak méretosztályának megfelelően; |
| --- | --- |

c)

ha a halak hosszának mérete multimodális eloszlást mutat (két vagy több eltérő méretű kohorsz), akkor egynél több átváltási algoritmust lehet használni ugyanarra a ketrecbehelyezési műveletre; A farok tövéig mért hossz össztömeggé történő átváltására az ICCAT kutatási és statisztikai állandó bizottsága által megállapított legkorszerűbb algoritmust/algoritmusokat kell használni, a ketrecbehelyezési műveletek során mért halak méretosztályának megfelelően;

| d) | a sztereoszkopikus hosszméretvétel érvényesítését az egyes ketrecbehelyezési műveletek előtt kell elvégezni, egy 2–8 méter távolságra levő mérőrúd használatával; |
| --- | --- |

d)

a sztereoszkopikus hosszméretvétel érvényesítését az egyes ketrecbehelyezési műveletek előtt kell elvégezni, egy 2–8 méter távolságra levő mérőrúd használatával;

| e) | A sztereoszkopikus program eredményeinek közlésekor fel kell tüntetni a sztereoszkopikus kamerarendszer műszaki előírásában szereplő, +/– 5 %-ot meg nem haladó hibahatárt.”. |
| --- | --- |

e)

A sztereoszkopikus program eredményeinek közlésekor fel kell tüntetni a sztereoszkopikus kamerarendszer műszaki előírásában szereplő, +/– 5 %-ot meg nem haladó hibahatárt.”.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2014. május 15-én.

az Európai Parlament részéről,

az elnök

M. SCHULZ

a Tanács részéről,

az elnök

D. KOURKOULAS

---

(1)  HL C 67., 2014.3.6., 157. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2014. április 16-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2014. május 8-i határozata.

2

(3)  A Tanács 1986. június 9-i határozata a Közösségnek az 1984. július 10-én Párizsban aláírt, az atlanti tonhalfélék védelméről szóló nemzetközi egyezmény részes államai meghatalmazottai konferenciájának záróokmányához csatolt jegyzőkönyvvel módosított egyezményhez történő csatlakozásáról (HL L 162., 1986.6.18., 33. o.).

3

(4)  A Tanács 2009. április 6-i 302/2009/EK rendelete a kékúszójú tonhalra vonatkozóan az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren alkalmazandó többéves helyreállítási tervről, a 43/2009/EK rendelet módosításáról és az 1559/2007/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 96., 2009.4.15., 1. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012. június 13-i 500/2012/EU rendelete a kékúszójú tonhalra vonatkozóan az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren alkalmazandó többéves helyreállítási tervről szóló 302/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról (HL L 157., 2012.6.16., 1. o.).

5

---

| 29.5.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 163/10 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 163/10

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 545/2014/EU RENDELETE

(2014. május 15.)

a közösségi munkaerő mintavételes felmérésének megszervezéséről szóló 577/98/EK tanácsi rendelet módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 338. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében (1),

mivel:

| (1) | Ahhoz, hogy hatékonnyá tehessük az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 10. cikkében foglalt, megkülönböztetés elleni küzdelmet, hogy elősegíthessük az Európai Unió Alapjogi Chartája 21. cikkének való megfelelést, hogy az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 3. cikkével összhangban megvalósíthassuk a teljes foglalkoztatottságra és a társadalmi haladásra vonatkozó célt, valamint hogy nyomon követhessük az uniós szakpolitikák célkitűzései – mint például az Európa 2020 stratégia kiemelt céljai – irányában történt előrehaladást, összehasonlítható, megbízható és objektív statisztikákra van szükség a foglalkoztatott, a munkanélküli és a munkaerőpiacon nem jelenlévő személyek helyzetére vonatkozóan, a statisztikai adatok bizalmas kezelése, valamint a magánéletnek és a személyes adatok védelmének a tiszteletben tartása mellett. |
| --- | --- |

(1)

Ahhoz, hogy hatékonnyá tehessük az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 10. cikkében foglalt, megkülönböztetés elleni küzdelmet, hogy elősegíthessük az Európai Unió Alapjogi Chartája 21. cikkének való megfelelést, hogy az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 3. cikkével összhangban megvalósíthassuk a teljes foglalkoztatottságra és a társadalmi haladásra vonatkozó célt, valamint hogy nyomon követhessük az uniós szakpolitikák célkitűzései – mint például az Európa 2020 stratégia kiemelt céljai – irányában történt előrehaladást, összehasonlítható, megbízható és objektív statisztikákra van szükség a foglalkoztatott, a munkanélküli és a munkaerőpiacon nem jelenlévő személyek helyzetére vonatkozóan, a statisztikai adatok bizalmas kezelése, valamint a magánéletnek és a személyes adatok védelmének a tiszteletben tartása mellett.

| (2) | Az EUMSZ hatálybalépésének következtében a Bizottságra ruházott hatásköröket össze kell hangolni az EUMSZ 290. cikkével, valamint a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) hatálybalépéséből eredő új jogi kerettel. |
| --- | --- |

(2)

Az EUMSZ hatálybalépésének következtében a Bizottságra ruházott hatásköröket össze kell hangolni az EUMSZ 290. cikkével, valamint a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) hatálybalépéséből eredő új jogi kerettel.

| (3) | A Bizottság a 182/2011/EU rendelet keretében kötelezettséget vállalt arra, hogy az EUMSZ-ben megállapított kritériumokra figyelemmel felülvizsgálja azokat a jogalkotási aktusokat, amelyek jelenleg hivatkozást tartalmaznak az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásra. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság a 182/2011/EU rendelet keretében kötelezettséget vállalt arra, hogy az EUMSZ-ben megállapított kritériumokra figyelemmel felülvizsgálja azokat a jogalkotási aktusokat, amelyek jelenleg hivatkozást tartalmaznak az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásra.

| (4) | Az 577/98/EK tanácsi rendelet (3) hivatkozásokat tartalmaz az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásra, ezért az EUMSZ-ben megállapított kritériumokra figyelemmel felül kell vizsgálni. |
| --- | --- |

(4)

Az 577/98/EK tanácsi rendelet (3) hivatkozásokat tartalmaz az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásra, ezért az EUMSZ-ben megállapított kritériumokra figyelemmel felül kell vizsgálni.

| (5) | Mindenekelőtt a gazdasági, társadalmi és technikai fejlődés figyelembevétele érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el az 577/98/EK rendeletben szereplő felmérési jellemzők 14 csoportján belül meghatározott felmérési változók listájának kiigazítására vonatkozóan, és létrehozza az ad hoc modulok hároméves programját, minden egyes ad hoc modul tekintetében meghatározva annak tárgyát, felsorolva a jellemző témákat és azok leírását („ad hoc almodulok”), valamint a referencia időszakot. Ezenfelül a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a strukturális változók listájának elfogadása és a felmérés gyakoriságának a meghatározása érdekében. A Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy ezek a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok ne rójanak jelentős többletterhet a tagállamokra vagy az adatszolgáltatókra. |
| --- | --- |

(5)

Mindenekelőtt a gazdasági, társadalmi és technikai fejlődés figyelembevétele érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el az 577/98/EK rendeletben szereplő felmérési jellemzők 14 csoportján belül meghatározott felmérési változók listájának kiigazítására vonatkozóan, és létrehozza az ad hoc modulok hároméves programját, minden egyes ad hoc modul tekintetében meghatározva annak tárgyát, felsorolva a jellemző témákat és azok leírását („ad hoc almodulok”), valamint a referencia időszakot. Ezenfelül a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a strukturális változók listájának elfogadása és a felmérés gyakoriságának a meghatározása érdekében. A Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy ezek a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok ne rójanak jelentős többletterhet a tagállamokra vagy az adatszolgáltatókra.

| (6) | Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során – többek között szakértői szinten – megfelelő konzultációkat folytasson. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére egyidejűleg, időben és megfelelő módon történő továbbításáról. |
| --- | --- |

(6)

Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során – többek között szakértői szinten – megfelelő konzultációkat folytasson. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére egyidejűleg, időben és megfelelő módon történő továbbításáról.

| (7) | Az 577/98/EK rendelet egységes feltételek mellett történő végrehajtásának biztosítása érdekében végrehajtási hatásköröket kell ruházni a Bizottságra. Ezeket a hatásköröket a 182/2011/EU rendeletnek megfelelően kell gyakorolni. |
| --- | --- |

(7)

Az 577/98/EK rendelet egységes feltételek mellett történő végrehajtásának biztosítása érdekében végrehajtási hatásköröket kell ruházni a Bizottságra. Ezeket a hatásköröket a 182/2011/EU rendeletnek megfelelően kell gyakorolni.

| (8) | Tekintettel arra, hogy a munkaerő-felmérés ad hoc moduljai jelentős szerepet töltenek be az uniós szakpolitikák szempontjából, uniós hozzájárulást kell nyújtani a végrehajtásuk finanszírozásához, mégpedig a pénzügyi terhek uniós és tagállami költségvetések közötti ésszerű megosztásának az elvével összhangban. A támogatásokat ajánlattételi felhívás nélkül kell nyújtani, a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel (4) összhangban. A támogatásokat a 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (5) említett nemzeti statisztikai intézetek és más nemzeti hatóságok részére kell odaítélni, feltéve, hogy az ad hoc modulokat ténylegesen végrehajtják. A munkaerő-felmérések elvégzése céljából nyújtott támogatások átalányösszegek formájában is nyújthatók. Ezzel összefüggésben indokolt, hogy az átalányösszegek alkalmazása legyen a támogatáskezelés egyszerűsítésének egyik fő módja. |
| --- | --- |

(8)

Tekintettel arra, hogy a munkaerő-felmérés ad hoc moduljai jelentős szerepet töltenek be az uniós szakpolitikák szempontjából, uniós hozzájárulást kell nyújtani a végrehajtásuk finanszírozásához, mégpedig a pénzügyi terhek uniós és tagállami költségvetések közötti ésszerű megosztásának az elvével összhangban. A támogatásokat ajánlattételi felhívás nélkül kell nyújtani, a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel (4) összhangban. A támogatásokat a 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (5) említett nemzeti statisztikai intézetek és más nemzeti hatóságok részére kell odaítélni, feltéve, hogy az ad hoc modulokat ténylegesen végrehajtják. A munkaerő-felmérések elvégzése céljából nyújtott támogatások átalányösszegek formájában is nyújthatók. Ezzel összefüggésben indokolt, hogy az átalányösszegek alkalmazása legyen a támogatáskezelés egyszerűsítésének egyik fő módja.

| (9) | A 966/2012/EU, Euratom rendelettől eltérve és tekintettel arra a többletteherre, amely a munkaerő-felmérés ad hoc moduljai keretében összegyűjtendő további, az uniós szakpolitikai célokkal összefüggő mutatók biztosításához szükséges információkhoz kapcsolódik, társfinanszírozást kell nyújtani a nemzeti közigazgatások személyzetének bérköltségeihez – még akkor is, ha az adott állami hatóság uniós támogatás nélkül is végrehajtotta volna a támogatott intézkedést –, valamint az egyéb releváns támogatható költségekhez. |
| --- | --- |

(9)

A 966/2012/EU, Euratom rendelettől eltérve és tekintettel arra a többletteherre, amely a munkaerő-felmérés ad hoc moduljai keretében összegyűjtendő további, az uniós szakpolitikai célokkal összefüggő mutatók biztosításához szükséges információkhoz kapcsolódik, társfinanszírozást kell nyújtani a nemzeti közigazgatások személyzetének bérköltségeihez – még akkor is, ha az adott állami hatóság uniós támogatás nélkül is végrehajtotta volna a támogatott intézkedést –, valamint az egyéb releváns támogatható költségekhez.

| (10) | Ami a hatáskörök Bizottságra történő átruházását illeti, e rendelet arra korlátozódik, hogy a hatásköröknek a Bizottságra történő, az 577/98/EK rendeletben foglalt jelenlegi átruházását összehangolja az EUMSZ 290. cikkével és a 182/2011/EU rendelet hatálybalépéséből eredő új jogi kerettel, valamint hogy adott esetben felülvizsgálja e hatásköröket. Mivel az 577/98/EK rendelet céljait a tagállamok továbbra sem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az EUSZ 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(10)

Ami a hatáskörök Bizottságra történő átruházását illeti, e rendelet arra korlátozódik, hogy a hatásköröknek a Bizottságra történő, az 577/98/EK rendeletben foglalt jelenlegi átruházását összehangolja az EUMSZ 290. cikkével és a 182/2011/EU rendelet hatálybalépéséből eredő új jogi kerettel, valamint hogy adott esetben felülvizsgálja e hatásköröket. Mivel az 577/98/EK rendelet céljait a tagállamok továbbra sem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az EUSZ 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.

| (11) | A jogbiztonság érdekében szavatolni kell, hogy ez a rendelet ne érintse az intézkedések elfogadására irányuló olyan eljárásokat, amelyek e rendelet hatálybalépése előtt indultak meg, de annak időpontjáig nem zárultak le. |
| --- | --- |

(11)

A jogbiztonság érdekében szavatolni kell, hogy ez a rendelet ne érintse az intézkedések elfogadására irányuló olyan eljárásokat, amelyek e rendelet hatálybalépése előtt indultak meg, de annak időpontjáig nem zárultak le.

| (12) | Az 577/98/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(12)

Az 577/98/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 577/98/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | a 4. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (2) és a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 7c. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az e cikk (1) bekezdésében említett felmérési jellemzők 14 csoportján belül meghatározott felmérési változók listájának az eljárások és a koncepciók fejlődése miatt szükségessé vált kiigazítására vonatkozóan. Az e bekezdéssel összhangban elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok a nem kötelező változókat nem alakítják át kötelező változókká. A folyamatos felmérés tárgyát képező kötelező változóknak az e cikk (1) bekezdésének a)–j) pontjában, valamint l), m) és n) pontjában szereplő felmérési jellemzők köréből kerülnek ki. Az említett változóknak a 94 felmérési jellemzőn belül maradnak. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat legkésőbb az adott felmérés referencia időszakának kezdete előtt legalább 15 hónappal kerülnek elfogadásra.
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 7c. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az e cikk (1) bekezdésében meghatározott felmérési jellemzők közül kiválasztandó olyan változók (a továbbiakban: a strukturális változók) listájára vonatkozóan, amelyeket – független megfigyelések almintájából – negyedéves átlagértékek helyett 52 hét vonatkozásában kell összegyűjteni és éves átlagértékként megadni.
  (2a)   A strukturális változóknak teljesíteniük kell azt a feltételt, hogy a munkaképes korú népesség legalább 1 %-át képviselő éves becslések esetében a relatív standard hiba (a design effectet figyelmen kívül hagyva) nem haladhatja meg:






  a) | a 9 %-ot az 1 millió és 20 millió közötti népességgel rendelkező tagállamok esetében; és |
| --- | --- | --- | --- |

1.

a 4. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2) és a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 7c. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az e cikk (1) bekezdésében említett felmérési jellemzők 14 csoportján belül meghatározott felmérési változók listájának az eljárások és a koncepciók fejlődése miatt szükségessé vált kiigazítására vonatkozóan. Az e bekezdéssel összhangban elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok a nem kötelező változókat nem alakítják át kötelező változókká. A folyamatos felmérés tárgyát képező kötelező változóknak az e cikk (1) bekezdésének a)–j) pontjában, valamint l), m) és n) pontjában szereplő felmérési jellemzők köréből kerülnek ki. Az említett változóknak a 94 felmérési jellemzőn belül maradnak. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat legkésőbb az adott felmérés referencia időszakának kezdete előtt legalább 15 hónappal kerülnek elfogadásra.

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 7c. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az e cikk (1) bekezdésében meghatározott felmérési jellemzők közül kiválasztandó olyan változók (a továbbiakban: a strukturális változók) listájára vonatkozóan, amelyeket – független megfigyelések almintájából – negyedéves átlagértékek helyett 52 hét vonatkozásában kell összegyűjteni és éves átlagértékként megadni.

(2a)   A strukturális változóknak teljesíteniük kell azt a feltételt, hogy a munkaképes korú népesség legalább 1 %-át képviselő éves becslések esetében a relatív standard hiba (a design effectet figyelmen kívül hagyva) nem haladhatja meg:

a)

a 9 %-ot az 1 millió és 20 millió közötti népességgel rendelkező tagállamok esetében; és

| b) | az 5 %-ot a legalább 20 milliós népességű tagállamok esetében. |
| --- | --- |

b)

az 5 %-ot a legalább 20 milliós népességű tagállamok esetében.

Az 1 milliónál kevesebb lakossal rendelkező tagállamok mentesülnek a relatív standard hibákkal kapcsolatos követelmények alól, és a változókat a teljes mintára vonatkozóan kell gyűjteniük, kivéve, ha a minta megfelel az a) pontban meghatározott kritériumnak.

Az olyan tagállamok esetében, amelyek a strukturális változókra vonatkozó adatok gyűjtéséhez almintát használnak, és az almintához több mint egy megfigyelési hullámot kell igénybe venniük, a teljes almintának független megfigyelésekből kell állnia.

(2b)   Az éves almintából származó értékösszeg becslésekés a teljes mintából származó becslések éves átlaga között konzisztenciát kell biztosítani a foglalkoztatás, a munkanélküliség és az inaktív népesség tekintetében, mégpedig nemek szerinti bontásban és a következő korcsoportok vonatkozásában: 15–24 év, 25–34 év, 35–44 év, 45–54 év és 55+.

(3)   A Bizottság – végrehajtási jogi aktusok útján – elfogadja az alkalmazandó editálásra vonatkozó szabályokat, a változók kódolását és a foglalkoztatási helyzetre vonatkozó kérdések megfogalmazási elveinek felsorolását. E végrehajtási aktusokat a 8. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.”;

| b) | a (4) bekezdést el kell hagyni; |
| --- | --- |

b)

a (4) bekezdést el kell hagyni;

| 2. | a rendelet a következő cikkekkel egészül ki:
  „7a. cikk
  Ad hoc modulok
  (1)   A 4. cikk (1) bekezdésében ismertetett információkat felmérési jellemzők további csoportja egészítheti ki (a továbbiakban: az ad hoc modul).
  (2)   Az ad hoc modulokban szereplő információk gyűjtéséhez használt minta egyben a strukturális változókra vonatkozó információkat is szolgáltat.
  (3)   Az ad hoc modulokban szereplő információk gyűjtéséhez használt mintának meg kell felelnie az alábbi feltételek egyikének:






  a) | az ad hoc modulokban szereplő információkat 52 referencia hét alatt gyűjti, és a 4. cikk (2a) bekezdésében foglalt követelmények vonatkoznak rá; vagy |
| --- | --- | --- |

2.

a rendelet a következő cikkekkel egészül ki:

„7a. cikk

Ad hoc modulok

(1)   A 4. cikk (1) bekezdésében ismertetett információkat felmérési jellemzők további csoportja egészítheti ki (a továbbiakban: az ad hoc modul).

(2)   Az ad hoc modulokban szereplő információk gyűjtéséhez használt minta egyben a strukturális változókra vonatkozó információkat is szolgáltat.

(3)   Az ad hoc modulokban szereplő információk gyűjtéséhez használt mintának meg kell felelnie az alábbi feltételek egyikének:

a)

az ad hoc modulokban szereplő információkat 52 referencia hét alatt gyűjti, és a 4. cikk (2a) bekezdésében foglalt követelmények vonatkoznak rá; vagy

| b) | az ad hoc modulokban szereplő információkat a teljes mintán gyűjti legalább egy negyedéves időszakon át. |
| --- | --- |

b)

az ad hoc modulokban szereplő információkat a teljes mintán gyűjti legalább egy negyedéves időszakon át.

(4)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 7c. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyek révén létrehozza az ad hoc modulok hároméves programját. E programban minden egyes ad hoc modul tekintetében nevesíteni kell annak tárgyát, a referencia időszakot, valamint a jellemző témák felsorolását és azok leírását (a továbbiakban: az ad hoc almodulok); ezek az ad hoc almodulok alkotják azt a keretet, amelyen belül meghatározásra és nevesítésre kerülnek az ad hoc moduloknak az e cikk (5) bekezdésében említett technikai jellemzői. A programot legkésőbb a program referencia időszakának kezdete előtt 24 hónappal kell elfogadni.

(5)   Az e cikk (4) bekezdésében említett program egységes végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján meghatározza az ad hoc moduloknak az egyes ad hoc almodulok szerinti technikai jellemzőit – az említett bekezdésben meghatározott jellemző témákkal területével összhangban –, valamint az adattovábbításhoz használandó szűrőket és kódokat, továbbá az adatgyűjtés eredményeinek továbbítására vonatkozó határidőt, amely eltérhet a 6. cikkben említett határidőtől. E végrehajtási jogi aktusokat a 8. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

(6)   Az ad hoc modul keretében összegyűjtendő információk részletes jegyzékét legkésőbb e modul referencia időszakának kezdete előtt 12 hónappal kell kidolgozni. Az ad hoc modul legfeljebb 11 technikai jellemzőt foglalhat magában.

7b. cikk

Finanszírozási rendelkezések

Az Unió pénzügyi támogatást nyújt a 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) 5. cikkében említett nemzeti statisztikai intézetek és más nemzeti hatóságok számára az e rendelet 7a. cikkében említett ad hoc modulok végrehajtásához, az 1296/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) 16. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban. A 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) 128. cikke (1) bekezdésének második albekezdésével összhangban az Unió ajánlattételi felhívás nélkül is támogatást nyújthat az említett nemzeti statisztikai intézetek és más nemzeti hatóságok számára. A támogatások átalányösszeg formájában is kifizethetők, és folyósításuk feltétele, hogy a tagállamok ténylegesen részt vegyenek az ad hoc modulok végrehajtásában.

7c. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit e cikk határozza meg.

(2)   A 4. cikk (2) bekezdése, valamint a 7a. cikk szerinti felhatalmazás gyakorlása során a Bizottság gondoskodik arról, hogy a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok ne rójanak jelentős többletterhet a tagállamokra és az adatszolgáltatókra.

E felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására csak akkor kerülhet sor, ha az a társadalmi és gazdasági fejlemények figyelembevétele érdekében szükséges. E felhatalmazáson alapuló jogi aktusok nem változtathatják meg a kért információk nem kötelező jellegét.

A Bizottságnak megfelelően meg kell indokolnia a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban előirányzott statisztikai intézkedéseket, adott esetben a területen illetékes szakértőktől származó információk felhasználásával, amelyek a 223/2009/EK rendelet 14. cikke (3) bekezdésének c) pontjában említett költséghatékonysági elemzésen alapulnak, a válaszadókra háruló terhek és az előállítási költségek értékelését is beleértve.

(3)   A Bizottságnak a 4. cikk (2) bekezdésében és a 7a. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása ötéves időtartamra szól 2014. június 18-tól kezdődő hatállyal. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam letelte előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra.

(4)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 4. cikk (2) bekezdésében és a 7a. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(5)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot e jogi aktus elfogadásáról.

(6)   A 4. cikk (2) bekezdése és a 7a. cikk értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009. március 11-i 223/2009/EK rendelete az európai statisztikákról és a titoktartási kötelezettség hatálya alá tartozó statisztikai adatoknak az Európai Közösségek Statisztikai Hivatala részére történő továbbításáról szóló 1101/2008/EK, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet, a közösségi statisztikákról szóló 322/97/EK tanácsi rendelet és az Európai Közösségek statisztikai programbizottságának létrehozásáról szóló 89/382/EGK, Euratom tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 87., 2009.3.31., 164. o.)."

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 1296/2013/EU rendelete (2013. december 11.) az Európai Unió foglalkoztatás és társadalmi innováció programjáról és a foglalkoztatási és társadalmi befogadási célú európai Progress mikrofinanszírozási eszköz létrehozásáról szóló 283/2010/EU határozat módosításáról (HL L 347., 2013.12.20., 238. o.)."

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom rendelete az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.).”"

| 3. | a 8. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „8. cikk
  Bizottsági eljárás
  (1)   A Bizottságot az európai statisztikai rendszer bizottsága segíti, amelyet a 223/2009/EK rendelet hozott létre. Ez a bizottság a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) értelmében vett bizottság.
  (2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

  (9)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).”" |
| --- | --- |

3.

a 8. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„8. cikk

Bizottsági eljárás

(1)   A Bizottságot az európai statisztikai rendszer bizottsága segíti, amelyet a 223/2009/EK rendelet hozott létre. Ez a bizottság a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) értelmében vett bizottság.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).”"

2. cikk

Ez a rendelet nem érinti az 577/98/EK rendeletben előirányzott intézkedések elfogadására irányuló olyan eljárásokat, amelyek 2014. június 18. előtt indultak meg, de ezen időpontig nem zárultak le.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2014. május 15-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

M. SCHULZ

a Tanács részéről

az elnök

D. KOURKOULAS

---

(1)  Az Európai Parlament 2014. április 15-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2014. május 8-i határozata.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

2

(3)  A Tanács 577/98/EK rendelete (1998. március 9.) a közösségi munkaerő mintavételes felmérésének megszervezéséről (HL L 77., 1998.3.14., 3. o.; magyar nyelvű különkiadás: 5. fejezet, 3. kötet, 273. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 966/2012/EU, Euratom rendelete (2012. október 25.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és a 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 223/2009/EK rendelete (2009. március 11.) az európai statisztikákról és a titoktartási kötelezettség hatálya alá tartozó statisztikai adatoknak az Európai Közösségek Statisztikai Hivatala részére történő továbbításáról szóló 1101/2008/EK, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet, a közösségi statisztikákról szóló 322/97/EK tanácsi rendelet és az Európai Közösségek statisztikai programbizottságának létrehozásáról szóló 89/382/EGK, Euratom tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 87., 2009.3.31., 164. o.).

5

---

| 29.5.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 163/15 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 163/15

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 546/2014/EU RENDELETE

(2014. május 15.)

a belvízi hajózás fejlesztését szolgáló közösségi belvízi flottakapacitási politikáról szóló 718/99/EK tanácsi rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 91. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

rendes jogalkotási eljárás keretében (3),

mivel:

| (1) | A 718/99/EK tanácsi rendelet (4) létrehozta a tagállamok belvízi útjain árufuvarozást végző hajókra vonatkozó uniós flottakapacitási politikát. |
| --- | --- |

(1)

A 718/99/EK tanácsi rendelet (4) létrehozta a tagállamok belvízi útjain árufuvarozást végző hajókra vonatkozó uniós flottakapacitási politikát.

| (2) | A flották korszerűsítésének és szerkezetátalakításának keretében indokolt lehetőség szerint korai szakaszban szociális intézkedéseket hozni a hajószemélyzet – beleértve a munkavállalókat és tulajdonos-üzemeltetőket – támogatása érdekében, akik el akarják hagyni a belvízi hajózási ágazatot, illetve átképzésen kívánnak részt venni, hogy más ágazatban tudjanak elhelyezkedni, továbbá célszerű olyan intézkedéseket hozni, amelyek ösztönzik a vállalkozások közötti csoportosulások létrejöttét, a belvízi hajózással kapcsolatos készségek javítását és a hajók műszaki korszerűsítését, beleértve azok környezetbarátabbá tételét is. A 718/1999/EK rendeletben előírt, más tagállamok belvízi útjaival összeköttetésben álló belvízi utakkal és 100 000 tonnát meghaladó tonnatartalmú flottával rendelkező tagállamok által létrehozott tartalékalapokat a tulajdonos-üzemeltetőket érintő intézkedésekre kell felhasználni. A már meglévő egyéb uniós szintű célhoz kötött alapokat fel lehetne használni a szociális partnerek által közösen végzett tevékenységek támogatására. |
| --- | --- |

(2)

A flották korszerűsítésének és szerkezetátalakításának keretében indokolt lehetőség szerint korai szakaszban szociális intézkedéseket hozni a hajószemélyzet – beleértve a munkavállalókat és tulajdonos-üzemeltetőket – támogatása érdekében, akik el akarják hagyni a belvízi hajózási ágazatot, illetve átképzésen kívánnak részt venni, hogy más ágazatban tudjanak elhelyezkedni, továbbá célszerű olyan intézkedéseket hozni, amelyek ösztönzik a vállalkozások közötti csoportosulások létrejöttét, a belvízi hajózással kapcsolatos készségek javítását és a hajók műszaki korszerűsítését, beleértve azok környezetbarátabbá tételét is. A 718/1999/EK rendeletben előírt, más tagállamok belvízi útjaival összeköttetésben álló belvízi utakkal és 100 000 tonnát meghaladó tonnatartalmú flottával rendelkező tagállamok által létrehozott tartalékalapokat a tulajdonos-üzemeltetőket érintő intézkedésekre kell felhasználni. A már meglévő egyéb uniós szintű célhoz kötött alapokat fel lehetne használni a szociális partnerek által közösen végzett tevékenységek támogatására.

| (3) | E célokra fel lehetne használni a tartalékalapokat amennyiben a belvízi hajózást képviselő szervezetek ezt egyhangúlag kérik. |
| --- | --- |

(3)

E célokra fel lehetne használni a tartalékalapokat amennyiben a belvízi hajózást képviselő szervezetek ezt egyhangúlag kérik.

| (4) | A kizárólag az ágazat pénzügyi hozzájárulásaiból álló tartalékalapokat ez idáig nem vették igénybe. |
| --- | --- |

(4)

A kizárólag az ágazat pénzügyi hozzájárulásaiból álló tartalékalapokat ez idáig nem vették igénybe.

| (5) | Az uniós flották korszerűsítését célzó, a 718/1999/EK rendelet 8. cikkében említett intézkedések kizárólag szociális szempontokra és a munkakörnyezet biztonságosságára terjednek ki. A rendelet az innováció és a környezet szempontjából kedvező feltételek megteremtését szolgáló egyéb támogatási intézkedéseket nem tartalmaz. |
| --- | --- |

(5)

Az uniós flották korszerűsítését célzó, a 718/1999/EK rendelet 8. cikkében említett intézkedések kizárólag szociális szempontokra és a munkakörnyezet biztonságosságára terjednek ki. A rendelet az innováció és a környezet szempontjából kedvező feltételek megteremtését szolgáló egyéb támogatási intézkedéseket nem tartalmaz.

| (6) | A 718/1999/EK rendeletben említett, a szakképzési és átképzési tanfolyamokra vonatkozó intézkedések nem csupán a munkavállalónak minősülő személyek, hanem a hajószemélyzet összes, ágazatot elhagyó tagja, így a tulajdonos-üzemeltetők számára is relevánsak. |
| --- | --- |

(6)

A 718/1999/EK rendeletben említett, a szakképzési és átképzési tanfolyamokra vonatkozó intézkedések nem csupán a munkavállalónak minősülő személyek, hanem a hajószemélyzet összes, ágazatot elhagyó tagja, így a tulajdonos-üzemeltetők számára is relevánsak.

| (7) | A 718/1999/EK rendelet tartalmaz olyan intézkedéseket, amelyek a tulajdonos-üzemeltetők szakmai egyesületekhez történő csatlakozását ösztönzik, olyanokat azonban nem, amelyek erősítik a belvízi hajózást uniós szinten képviselő szervezeteket, annak ellenére, hogy uniós szinten aktív egyesületeknek köszönhetően csökkenhet az ágazat széttagoltsága. |
| --- | --- |

(7)

A 718/1999/EK rendelet tartalmaz olyan intézkedéseket, amelyek a tulajdonos-üzemeltetők szakmai egyesületekhez történő csatlakozását ösztönzik, olyanokat azonban nem, amelyek erősítik a belvízi hajózást uniós szinten képviselő szervezeteket, annak ellenére, hogy uniós szinten aktív egyesületeknek köszönhetően csökkenhet az ágazat széttagoltsága.

| (8) | A 718/1999/EK rendeletet ezért olyan intézkedésekkel kell bővíteni, amelyek célja nem csupán a munkavállalónak minősülő személyeknek, hanem a hajószemélyzet összes, ágazatot elhagyó tagjának szóló szakképzési és átképzési tanfolyamok nyújtása, a tulajdonos-üzemeltetők szakmai egyesületekhez történő csatlakozásának ösztönzése, a szakmai egyesületek megerősítése és a hajók környezetvédelmi szempontból történő innovációjának és műszaki korszerűsítésének elősegítése. |
| --- | --- |

(8)

A 718/1999/EK rendeletet ezért olyan intézkedésekkel kell bővíteni, amelyek célja nem csupán a munkavállalónak minősülő személyeknek, hanem a hajószemélyzet összes, ágazatot elhagyó tagjának szóló szakképzési és átképzési tanfolyamok nyújtása, a tulajdonos-üzemeltetők szakmai egyesületekhez történő csatlakozásának ösztönzése, a szakmai egyesületek megerősítése és a hajók környezetvédelmi szempontból történő innovációjának és műszaki korszerűsítésének elősegítése.

| (9) | A Bizottságnak és a tagállamoknak a rendelkezésre álló pénzügyi eszközök révén, többek között adott esetben a „Horizont 2020 kutatási és innovációs keretprogram 2014–2020” (Horizont 2020) (5) és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (6) révén meg kell erősíteniük a kutatást és az innovációt a belvízi szállítási ágazatban és a multimodális kikötői infrastruktúrák terén, biztosítva ezáltal az ágazat multimodális közlekedésbe való integrálását. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottságnak és a tagállamoknak a rendelkezésre álló pénzügyi eszközök révén, többek között adott esetben a „Horizont 2020 kutatási és innovációs keretprogram 2014–2020” (Horizont 2020) (5) és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (6) révén meg kell erősíteniük a kutatást és az innovációt a belvízi szállítási ágazatban és a multimodális kikötői infrastruktúrák terén, biztosítva ezáltal az ágazat multimodális közlekedésbe való integrálását.

| (10) | A Bizottságnak támogatnia kell az innovációra és a belvízi flotta környezetvédelmi szempontú műszaki korszerűsítésére irányuló intézkedéseket a meglévő uniós alapokból rendelkezésre álló pénzügyi eszközök, például a Horizont 2020 és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz felhasználásának támogatása révén, továbbá javaslatot kell tennie arra, hogy milyen módon lehetne a tartalékalapokat e meglévő alapok és az Európai Beruházási Bank pénzügyi eszközeinek segítségével a lehető legjobban felhasználni. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottságnak támogatnia kell az innovációra és a belvízi flotta környezetvédelmi szempontú műszaki korszerűsítésére irányuló intézkedéseket a meglévő uniós alapokból rendelkezésre álló pénzügyi eszközök, például a Horizont 2020 és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz felhasználásának támogatása révén, továbbá javaslatot kell tennie arra, hogy milyen módon lehetne a tartalékalapokat e meglévő alapok és az Európai Beruházási Bank pénzügyi eszközeinek segítségével a lehető legjobban felhasználni.

| (11) | Mivel ezek a tartalékalapok az iparág hozzájárulásaiból jöttek létre, ezért lehetővé kell tenni, hogy azokat a hajók e rendelet hatálybalépését követően elfogadott környezetvédelmi és műszaki követelmények szerinti korszerűsítésre használják fel, ideértve a motorok kibocsátási értékeire vonatkozó európai szabványok fejlődéséhez való igazítást, továbbá a motorok üzemanyag-hatékonyságának, az alternatív üzemanyagok használatának és bármely más, a levegő minőségének javításával vagy a környezetbarát hajókkal, és többek között a folyókhoz igazított hajókkal kapcsolatos intézkedés ösztönzését. |
| --- | --- |

(11)

Mivel ezek a tartalékalapok az iparág hozzájárulásaiból jöttek létre, ezért lehetővé kell tenni, hogy azokat a hajók e rendelet hatálybalépését követően elfogadott környezetvédelmi és műszaki követelmények szerinti korszerűsítésre használják fel, ideértve a motorok kibocsátási értékeire vonatkozó európai szabványok fejlődéséhez való igazítást, továbbá a motorok üzemanyag-hatékonyságának, az alternatív üzemanyagok használatának és bármely más, a levegő minőségének javításával vagy a környezetbarát hajókkal, és többek között a folyókhoz igazított hajókkal kapcsolatos intézkedés ösztönzését.

| (12) | Ezért a 718/1999/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(12)

Ezért a 718/1999/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 718/1999/EK rendelet 8. cikke helyébe a következő szöveg lép:

„8. cikk

A 3. cikk (5) bekezdésének sérelme nélkül a tagállamok intézkedéseket hozhatnak, különösen az alábbiak érdekében:

| — | az ágazatot elhagyó belvízi fuvarozók részére a korengedményes nyugdíjazás, illetve a más gazdasági tevékenységre történő átképzés megkönnyítése, többek között átfogó tájékoztatás nyújtása által, |
| --- | --- |

—

az ágazatot elhagyó belvízi fuvarozók részére a korengedményes nyugdíjazás, illetve a más gazdasági tevékenységre történő átképzés megkönnyítése, többek között átfogó tájékoztatás nyújtása által,

| — | a hajószemélyzet – beleértve a munkavállalókat és a tulajdonos-üzemeltetőket – ágazatot elhagyó tagjai részére szakképzési és átképzési tanfolyamok szervezése, továbbá megfelelő tájékoztatás nyújtása ezekről a programokról, |
| --- | --- |

—

a hajószemélyzet – beleértve a munkavállalókat és a tulajdonos-üzemeltetőket – ágazatot elhagyó tagjai részére szakképzési és átképzési tanfolyamok szervezése, továbbá megfelelő tájékoztatás nyújtása ezekről a programokról,

| — | a belvízi hajózással kapcsolatos készségek és a logisztikai ismeretek fejlesztése a szakma fejlődésének és jövőjének biztosítása érdekébenen, |
| --- | --- |

—

a belvízi hajózással kapcsolatos készségek és a logisztikai ismeretek fejlesztése a szakma fejlődésének és jövőjének biztosítása érdekébenen,

| — | a tulajdonos-üzemeltetők belvízi hajózási szakmai egyesületekhez történő csatlakozásának ösztönzése és a belvízi hajózást uniós szinten képviselő szervezetek megerősítése, |
| --- | --- |

—

a tulajdonos-üzemeltetők belvízi hajózási szakmai egyesületekhez történő csatlakozásának ösztönzése és a belvízi hajózást uniós szinten képviselő szervezetek megerősítése,

| — | a hajók műszaki korszerűsítésének ösztönzése a munkakörülmények – többek között az egészségvédelem – javítása és a biztonság fokozása érdekében, |
| --- | --- |

—

a hajók műszaki korszerűsítésének ösztönzése a munkakörülmények – többek között az egészségvédelem – javítása és a biztonság fokozása érdekében,

| — | a hajókhoz kapcsolódó innovációnak és a hajók műszaki korszerűsítésének az ösztönzése a környezetvédelmi szempontok tekintetében, beleértve a hajók környezetbaráttá tételét is, |
| --- | --- |

—

a hajókhoz kapcsolódó innovációnak és a hajók műszaki korszerűsítésének az ösztönzése a környezetvédelmi szempontok tekintetében, beleértve a hajók környezetbaráttá tételét is,

| — | a takarékalapok olyan módokon való felhasználásának ösztönzése, amelyek a rendelkezésre álló pénzügyi eszközökkel, adott esetben többek között a Horizont 2020 keretprogram és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz pénzügyi eszközeivel, továbbá az Európai Beruházási Bank pénzügyi eszközeivel együtt történő felhasználásból eredő fellendítő hatást kihasználják.”. |
| --- | --- |

—

a takarékalapok olyan módokon való felhasználásának ösztönzése, amelyek a rendelkezésre álló pénzügyi eszközökkel, adott esetben többek között a Horizont 2020 keretprogram és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz pénzügyi eszközeivel, továbbá az Európai Beruházási Bank pénzügyi eszközeivel együtt történő felhasználásból eredő fellendítő hatást kihasználják.”.

2. cikk

Ez az rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2014. május 15-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

M. SCHULZ

a Tanács részéről

az elnök

D. KOURKOULAS

---

(1)  2014. január 21-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

(2)  2014. január 31-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

2

(3)  Az Európai Parlament 2014. április 15-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2014. május 8-i határozata.

3

(4)  A Tanács 1999. március 29-i 718/99/EK rendelete a belvízi hajózás fejlesztését szolgáló közösségi belvízi flottakapacitási politikáról (HL L 90., 1999.4.2., 1. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 11-i 1291/2013/EU rendelete a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) létrehozásáról és az 1982/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 104. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 11-i 1316/2013/EU rendelete az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz létrehozásáról, a 913/2010/EU rendelet módosításáról és a 680/2007/EK és 67/2010/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 348., 2013.12.20., 129 o.).

6

---

| 29.5.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 163/18 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 163/18

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 547/2014/EU, Euratom RENDELETE

(2014. május 15.)

az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló 966/2012/EU, Euratom rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 322. cikkére,

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 106a. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel a Számvevőszék véleményére (1),

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | A 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletet (3)2012. október 25-én fogadták el az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közös nyilatkozatával együtt, amelyben megállapodtak arról, hogy a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről folytatott tárgyalások eredményének figyelembevétele érdekében felülvizsgálják a rendeletet. |
| --- | --- |

(1)

A 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletet (3)2012. október 25-én fogadták el az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közös nyilatkozatával együtt, amelyben megállapodtak arról, hogy a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről folytatott tárgyalások eredményének figyelembevétele érdekében felülvizsgálják a rendeletet.

| (2) | Az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet (4) és az 1316/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) elfogadását követően, és a közös nyilatkozattal összhangban módosítani kell a 966/2012/EU, Euratom rendeletet a sürgősségisegély-tartalékra, valamint az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz keretében finanszírozott projektekre vonatkozó átviteli szabályok beillesztése érdekében. |
| --- | --- |

(2)

Az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet (4) és az 1316/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) elfogadását követően, és a közös nyilatkozattal összhangban módosítani kell a 966/2012/EU, Euratom rendeletet a sürgősségisegély-tartalékra, valamint az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz keretében finanszírozott projektekre vonatkozó átviteli szabályok beillesztése érdekében.

| (3) | A sürgősségisegély-tartalék tekintetében a megfelelő előirányzatokat az Unió általános költségvetésének „Tartalékalapok” címébe kell szerepeltetni. A 966/2012/EU, Euratom rendeletet ezért módosítani kell, hogy rendelkezzen a tartalékba helyezett és az n. év végén felhasználatlan előirányzatok n+1. évre való átviteléről. |
| --- | --- |

(3)

A sürgősségisegély-tartalék tekintetében a megfelelő előirányzatokat az Unió általános költségvetésének „Tartalékalapok” címébe kell szerepeltetni. A 966/2012/EU, Euratom rendeletet ezért módosítani kell, hogy rendelkezzen a tartalékba helyezett és az n. év végén felhasználatlan előirányzatok n+1. évre való átviteléről.

| (4) | Természetüknél fogva az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz keretében finanszírozott projektek esetében gyakran bonyolult a szerződéskötési eljárás. Ezért az ilyen projektek végrehajtásának kismértékű késése is az éves kötelezettségvállalási előirányzatok megszűnéséhez vezethet, aláásva ezzel a szóban forgó projektek életképességét, azzal együtt pedig a közlekedési, az energia- és a telekommunikációs hálózat és infrastruktúra modernizálására irányuló uniós politikai kötelezettségvállalást. Ezt megelőzendő a 966/2012/EU, Euratom rendeletben lehetővé kell tenni, hogy az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz keretében finanszírozott projektek esetében az egyes költségvetési évek, azaz a 2014-es, a 2015-ös és a 2016-os költségvetési év végéig fel nem használt kötelezettségvállalási előirányzatok átvitelre kerüljenek a következő költségvetési évre. Az átvitelt be kell nyújtani jóváhagyás végett az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz. |
| --- | --- |

(4)

Természetüknél fogva az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz keretében finanszírozott projektek esetében gyakran bonyolult a szerződéskötési eljárás. Ezért az ilyen projektek végrehajtásának kismértékű késése is az éves kötelezettségvállalási előirányzatok megszűnéséhez vezethet, aláásva ezzel a szóban forgó projektek életképességét, azzal együtt pedig a közlekedési, az energia- és a telekommunikációs hálózat és infrastruktúra modernizálására irányuló uniós politikai kötelezettségvállalást. Ezt megelőzendő a 966/2012/EU, Euratom rendeletben lehetővé kell tenni, hogy az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz keretében finanszírozott projektek esetében az egyes költségvetési évek, azaz a 2014-es, a 2015-ös és a 2016-os költségvetési év végéig fel nem használt kötelezettségvállalási előirányzatok átvitelre kerüljenek a következő költségvetési évre. Az átvitelt be kell nyújtani jóváhagyás végett az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz.

| (5) | Az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) elfogadását követően módosítani kell a 966/2012/EU, Euratom rendeletet annak biztosítása érdekében, hogy a visszavont előirányzatok újra rendelkezésre álljanak az eredményességi tartalék és a kis- és középvállalkozások (kkv-k) számára nyújtott, felső határ nélküli garanciák és értékpapírosítást célzó pénzügyi eszközök végrehajtása érdekében, |
| --- | --- |

(5)

Az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) elfogadását követően módosítani kell a 966/2012/EU, Euratom rendeletet annak biztosítása érdekében, hogy a visszavont előirányzatok újra rendelkezésre álljanak az eredményességi tartalék és a kis- és középvállalkozások (kkv-k) számára nyújtott, felső határ nélküli garanciák és értékpapírosítást célzó pénzügyi eszközök végrehajtása érdekében,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Módosítások a 966/2012/EU, Euratom rendelethez

A 966/2012/EU, Euratom rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 13. cikk a következőképpen módosul:






  a) | A (2) bekezdés a következőképpen módosul:






  i. | a szöveg következő ponttal egészül ki:






  „c) | a sürgősségisegély-tartalékra vonatkozó kötelezettségvállalási előirányzatoknak megfelelő összegek;”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

A 13. cikk a következőképpen módosul:

a)

A (2) bekezdés a következőképpen módosul:

i.

a szöveg következő ponttal egészül ki:

„c)

a sürgősségisegély-tartalékra vonatkozó kötelezettségvállalási előirányzatoknak megfelelő összegek;”;

| ii. | a szöveg a következő albekezdéssel egészül ki:
  „Az első albekezdés c) pontjában említett összegek csak a következő pénzügyi évre vihetők át.” |
| --- | --- |

ii.

a szöveg a következő albekezdéssel egészül ki:

„Az első albekezdés c) pontjában említett összegek csak a következő pénzügyi évre vihetők át.”

| b) | A (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(6)   E cikk (2) bekezdése első albekezdésének c) pontjának és a 14. cikknek a sérelme nélkül, a tartalékba helyezett előirányzatok és a személyzeti kiadások előirányzatai nem vihetők át. E cikk alkalmazásában a személyzeti kiadások magukban foglalják az intézmények azon tagjai és személyzete részére járó béreket és juttatásokat, akikre a személyzeti szabályzat alkalmazandó.” |
| --- | --- |

b)

A (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(6)   E cikk (2) bekezdése első albekezdésének c) pontjának és a 14. cikknek a sérelme nélkül, a tartalékba helyezett előirányzatok és a személyzeti kiadások előirányzatai nem vihetők át. E cikk alkalmazásában a személyzeti kiadások magukban foglalják az intézmények azon tagjai és személyzete részére járó béreket és juttatásokat, akikre a személyzeti szabályzat alkalmazandó.”

| 2. | A második rész II. címének címe helyébe a következő szöveg lép:
  „II.   CÍM

  STRUKTURÁLIS ALAPOK, KOHÉZIÓS ALAP, EURÓPAI HALÁSZATI ALAP, EURÓPAI MEZŐGAZDASÁGI VIDÉKFEJLESZTÉSI ALAP, A SZABADSÁGON, A BIZTONSÁGON ÉS A JOG ÉRVÉNYESÜLÉSÉN ALAPULÓ TÉRSÉGBEN LÉTREHOZOTT, MEGOSZTOTT IRÁNYÍTÁSSAL IRÁNYÍTOTT ALAPOK ÉS AZ EURÓPAI HÁLÓZATFINANSZÍROZÁSI ESZKÖZ”. |
| --- | --- |

2.

A második rész II. címének címe helyébe a következő szöveg lép:

„II.   CÍM

STRUKTURÁLIS ALAPOK, KOHÉZIÓS ALAP, EURÓPAI HALÁSZATI ALAP, EURÓPAI MEZŐGAZDASÁGI VIDÉKFEJLESZTÉSI ALAP, A SZABADSÁGON, A BIZTONSÁGON ÉS A JOG ÉRVÉNYESÜLÉSÉN ALAPULÓ TÉRSÉGBEN LÉTREHOZOTT, MEGOSZTOTT IRÁNYÍTÁSSAL IRÁNYÍTOTT ALAPOK ÉS AZ EURÓPAI HÁLÓZATFINANSZÍROZÁSI ESZKÖZ”.

| 3. | A 178. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „(3)   A visszavont előirányzatokat újból rendelkezésre kell bocsátani a következő esetekben:






  a) | a program esetében az előirányzatok visszavonására az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) 20. cikkében létrehozott eredményességi tartalék végrehajtására vonatkozó szabályok alapján került sor; |
| --- | --- | --- |

3.

A 178. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3)   A visszavont előirányzatokat újból rendelkezésre kell bocsátani a következő esetekben:

a)

a program esetében az előirányzatok visszavonására az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) 20. cikkében létrehozott eredményességi tartalék végrehajtására vonatkozó szabályok alapján került sor;

| b) | az 1303/2013/EU rendelet 39. cikk (2) bekezdése hetedik albekezdésének megfelelően a kkv-k számára létrehozott egyedi pénzügyi eszközhöz kapcsolódó program esetében az előirányzatok visszavonására annak folytán került sor, hogy a tagállam megszüntette részvételét a pénzügyi eszközben. |
| --- | --- |

b)

az 1303/2013/EU rendelet 39. cikk (2) bekezdése hetedik albekezdésének megfelelően a kkv-k számára létrehozott egyedi pénzügyi eszközhöz kapcsolódó program esetében az előirányzatok visszavonására annak folytán került sor, hogy a tagállam megszüntette részvételét a pénzügyi eszközben.

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 1303/2013/EU rendelete (2013. december 17.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, valamint az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 320. o.).”"

| 4. | A rendelet a következő cikkel egészül ki:
  „178a. cikk
  Kötelezettségvállalási előirányzatok átvitele az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz esetében
  (1)   A 2014-es, 2015-ös és 2016-os költségvetési év vonatkozásában az európai parlamenti és tanácsi 1316/2013/EU rendelettel (8) létrehozott Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz keretében támogatott projektek esetében az adott költségvetési év végén felhasználatlan kötelezettségvállalási előirányzatokat csak a következő költségvetési évre lehet átvinni.
  (2)   A Bizottság az előző költségvetési évből való átvitelre vonatkozó javaslatokat a folyó költségvetési év február 15-éig terjeszti az Európai Parlament és a Tanács elé.
  (3)   Az Európai Parlament és a Tanács – ez utóbbi minősített többséggel eljárva – a folyó költségvetési év március 31-éig minden egyes átviteli javaslat tárgyában határoz.
  (4)   Az átviteli javaslat jóváhagyott, amennyiben a (3) bekezdésben említett határidőig a következők bármelyike megvalósul:






  a) | az Európai Parlament és a Tanács jóváhagyja azt; |
| --- | --- | --- |

4.

A rendelet a következő cikkel egészül ki:

„178a. cikk

Kötelezettségvállalási előirányzatok átvitele az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz esetében

(1)   A 2014-es, 2015-ös és 2016-os költségvetési év vonatkozásában az európai parlamenti és tanácsi 1316/2013/EU rendelettel (8) létrehozott Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz keretében támogatott projektek esetében az adott költségvetési év végén felhasználatlan kötelezettségvállalási előirányzatokat csak a következő költségvetési évre lehet átvinni.

(2)   A Bizottság az előző költségvetési évből való átvitelre vonatkozó javaslatokat a folyó költségvetési év február 15-éig terjeszti az Európai Parlament és a Tanács elé.

(3)   Az Európai Parlament és a Tanács – ez utóbbi minősített többséggel eljárva – a folyó költségvetési év március 31-éig minden egyes átviteli javaslat tárgyában határoz.

(4)   Az átviteli javaslat jóváhagyott, amennyiben a (3) bekezdésben említett határidőig a következők bármelyike megvalósul:

a)

az Európai Parlament és a Tanács jóváhagyja azt;

| b) | az Európai Parlament vagy a Tanács jóváhagyja azt, és a másik intézmény tartózkodik az intézkedéstől; |
| --- | --- |

b)

az Európai Parlament vagy a Tanács jóváhagyja azt, és a másik intézmény tartózkodik az intézkedéstől;

| c) | mind az Európai Parlament, mind a Tanács tartózkodik az intézkedéstől, vagy egyikük sem hoz a javaslat elutasítására irányuló határozatot. |
| --- | --- |

c)

mind az Európai Parlament, mind a Tanács tartózkodik az intézkedéstől, vagy egyikük sem hoz a javaslat elutasítására irányuló határozatot.

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 11-i 1316/2013/EU rendelete az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz létrehozásáról, a 913/2010/EU rendelet módosításáról és a 680/2007/EK és 67/2010/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 348., 2013.12.20., 129. o.).”"

2. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2014. május 15-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

M. SCHULZ

a Tanács részéről

az elnök

D. KOURKOULAS

---

(1)  HL C 4., 2014.1.8., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2014. április 16-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2014. május 6-i határozata.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom rendelete az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.).

3

(4)  A Tanács 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom rendelete a 2014–2020 közötti időtartamra vonatkozó többéves pénzügyi keret meghatározásáról (HL L 347., 2013.12.20., 884. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 11-i 1316/2013/EU rendelete az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz létrehozásáról, a 913/2010/EU rendelet módosításáról és a 680/2007/EK és 67/2010/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 348., 2013.12.20., 129. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 17-i 1303/2013/EU rendelete az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, valamint az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 320. o.).

6

---

Közös nyilatkozat a közös vállalkozások tekintetében a költségvetési rendelet 209. cikkével összhangban, külön-külön adandó felmentvényről

| 1. | Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság megállapodik abban, hogy annak érdekében, hogy a közös vállalkozások élni tudjanak a köz- és magánszféra közötti partnerségi jellegükből fakadóan számukra előnyösebb pénzügyi szabályzat adta lehetőségekkel, ezeket a közös vállalkozásokat a költségvetési rendelet 209. cikke szerint kell létrehozni.
  Mindazonáltal abban is megállapodnak, hogy:






  — | a közös vállalkozások sajátos jellegére és jelenlegi státuszára való tekintettel, valamint annak érdekében, hogy biztosított legyen a hetedik keretprogram folytonossága, a közös vállalkozások vonatkozásában a Tanács ajánlására az Európai Parlament továbbra is külön-külön adja meg a felmentvényt. Ennek megfelelően a Horizont 2020 keretprogram keretében alapítandó közös vállalkozásokat létrehozó jogi aktusokat ki kell egészíteni a költségvetési rendelet 209. cikkétől való eltérésről szóló külön rendelkezésekkel. Ezek az eltérések tartalmazni fogják a külön-külön megadandó felmentvényre való hivatkozást, valamint tartalmazni fogják a szükségessé váló esetleges további kiigazításokat. |
| --- | --- | --- |

1.

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság megállapodik abban, hogy annak érdekében, hogy a közös vállalkozások élni tudjanak a köz- és magánszféra közötti partnerségi jellegükből fakadóan számukra előnyösebb pénzügyi szabályzat adta lehetőségekkel, ezeket a közös vállalkozásokat a költségvetési rendelet 209. cikke szerint kell létrehozni.

Mindazonáltal abban is megállapodnak, hogy:

—

a közös vállalkozások sajátos jellegére és jelenlegi státuszára való tekintettel, valamint annak érdekében, hogy biztosított legyen a hetedik keretprogram folytonossága, a közös vállalkozások vonatkozásában a Tanács ajánlására az Európai Parlament továbbra is külön-külön adja meg a felmentvényt. Ennek megfelelően a Horizont 2020 keretprogram keretében alapítandó közös vállalkozásokat létrehozó jogi aktusokat ki kell egészíteni a költségvetési rendelet 209. cikkétől való eltérésről szóló külön rendelkezésekkel. Ezek az eltérések tartalmazni fogják a külön-külön megadandó felmentvényre való hivatkozást, valamint tartalmazni fogják a szükségessé váló esetleges további kiigazításokat.

| — | Annak érdekében, hogy a közös vállalkozások azonnal élni tudjanak az új pénzügyi keret által bevezetett egyszerűsítésekkel, hatályba kell lépnie a köz- és magánszféra közötti partnerségekre vonatkozó, a költségvetési rendelet 209. cikke szerinti pénzügyiszabályzat-mintáról szóló, 2013. szeptember 30-i felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletnek. |
| --- | --- |

—

Annak érdekében, hogy a közös vállalkozások azonnal élni tudjanak az új pénzügyi keret által bevezetett egyszerűsítésekkel, hatályba kell lépnie a köz- és magánszféra közötti partnerségekre vonatkozó, a költségvetési rendelet 209. cikke szerinti pénzügyiszabályzat-mintáról szóló, 2013. szeptember 30-i felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletnek.

| 2. | Az Európai Parlament és a Tanács tudomásul veszi, hogy a Bizottság:






  — | gondoskodni fog arról, hogy a közös vállalkozások pénzügyi szabályzata tartalmazza a köz- és magánszféra közötti partnerségekre vonatkozó pénzügyiszabályzat-mintától való eltéréseket és ezzel tükrözze, hogy a közös vállalkozásokat létrehozó jogi aktusok a felmentvény külön-külön történő megadására vonatkozó rendelkezéssel egészültek ki; |
| --- | --- | --- |

2.

Az Európai Parlament és a Tanács tudomásul veszi, hogy a Bizottság:

—

gondoskodni fog arról, hogy a közös vállalkozások pénzügyi szabályzata tartalmazza a köz- és magánszféra közötti partnerségekre vonatkozó pénzügyiszabályzat-mintától való eltéréseket és ezzel tükrözze, hogy a közös vállalkozásokat létrehozó jogi aktusok a felmentvény külön-külön történő megadására vonatkozó rendelkezéssel egészültek ki;

| — | szándékában áll az, hogy a költségvetési rendelet soron következő felülvizsgálata során megteszi a költségvetési rendelet 209. cikkének és 60. cikke (7) bekezdésének vonatkozó módosítására irányuló javaslatot. |
| --- | --- |

—

szándékában áll az, hogy a költségvetési rendelet soron következő felülvizsgálata során megteszi a költségvetési rendelet 209. cikkének és 60. cikke (7) bekezdésének vonatkozó módosítására irányuló javaslatot.

---