# Uradni list L 162/2014

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 162 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5729. maj 2014 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 162

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5729. maj 2014

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI |
| | * | Pravilnik št. 5 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe za homologacijo enotnih nedeljivih žarometov motornih vozil (žarometov SB) za evropski asimetrični kratki in/ali dolgi svetlobni pramen | 1 |
| | * | Pravilnik št. 128 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe za homologacijo svetlobnih virov LED za uporabo v homologiranih svetilkah motornih vozil in njihovih priklopnikov | 43 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

*

Pravilnik št. 5 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe za homologacijo enotnih nedeljivih žarometov motornih vozil (žarometov SB) za evropski asimetrični kratki in/ali dolgi svetlobni pramen

1

*

Pravilnik št. 128 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe za homologacijo svetlobnih virov LED za uporabo v homologiranih svetilkah motornih vozil in njihovih priklopnikov

43

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

| 29.5.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 162/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 162/1

---

Samo izvirna besedila UN/ECE so pravno veljavna v skladu z mednarodnim javnim pravom. Status in začetek veljavnosti tega pravilnika je treba preveriti v najnovejši različici dokumenta UN/ECE TRANS/WP.29/343, ki je na voljo na:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Pravilnik št. 5 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe za homologacijo enotnih nedeljivih žarometov motornih vozil (žarometov SB) za evropski asimetrični kratki in/ali dolgi svetlobni pramen

Vključuje vsa veljavna besedila do:

sprememb 03 – začetek veljavnosti: 10. junij 2014

VSEBINA

PRAVILNIK

| 1. | Področje uporabe |
| --- | --- |

1.

| 2. | Opredelitve pojmov |
| --- | --- |

2.

| 3. | Vloga za homologacijo |
| --- | --- |

3.

| 4. | Oznake |
| --- | --- |

4.

| 5. | Homologacija |
| --- | --- |

5.

| 6. | Splošne specifikacije |
| --- | --- |

6.

| 7. | Nazivne vrednosti |
| --- | --- |

7.

| 8. | Osvetljenost |
| --- | --- |

8.

| 9. | Barva |
| --- | --- |

9.

| 10. | Meritev motenja |
| --- | --- |

10.

| 11. | Skladnost proizvodnje |
| --- | --- |

11.

| 12. | Kazni za neskladnost proizvodnje |
| --- | --- |

12.

| 13. | Spremembe tipa enotnega nedeljivega žarometa (enote SB) in razširitev homologacije |
| --- | --- |

13.

| 14. | Dokončna opustitev proizvodnje |
| --- | --- |

14.

| 15. | Prehodne določbe |
| --- | --- |

15.

| 16. | Imena in naslovi tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, ter upravnih organov |
| --- | --- |

16.

PRILOGE

| Priloga 1: | Enote SB za kmetijske ali gozdarske traktorje in druga počasna vozila |
| --- | --- |

Priloga 1:

| Priloga 2: | Sporočilo o podeljeni, razširjeni ali preklicani homologaciji ali dokončni opustitvi proizvodnje enotnega nedeljivega žarometa (enote SB) v skladu s Pravilnikom št. 5 |
| --- | --- |

Priloga 2:

| Priloga 3: | Minimalne zahteve za postopke nadzora skladnosti proizvodnje |
| --- | --- |

Priloga 3:

| Priloga 4: | Primeri homologacijskih oznak |
| --- | --- |

Priloga 4:

| Priloga 5: | Preskusi stabilnosti fotometričnega delovanja delujočih žarometov |
| --- | --- |

Priloga 5:

| Priloga 6: | Zahteve za svetilke z lečami iz plastičnega materiala – preskušanje leč ali vzorcev materiala in celotnih svetilk |
| --- | --- |

Priloga 6:

| Dodatek 1 – | Časovno zaporedje homologacijskih preskusov |
| --- | --- |

Dodatek 1 –

| Dodatek 2 – | Metoda merjenja razpršenosti in prepustnosti svetlobe |
| --- | --- |

Dodatek 2 –

| Dodatek 3 – | Metoda preskusa s škropljenjem |
| --- | --- |

Dodatek 3 –

| Dodatek 4 – | Preskus sile oprijema lepilnega traku |
| --- | --- |

Dodatek 4 –

| Priloga 7: | Minimalne zahteve za vzorčenje, ki ga opravi inšpektor |
| --- | --- |

Priloga 7:

1.   PODROČJE UPORABE (1)

Ta pravilnik se uporablja za enotne nedeljive žaromete (SB) za vozila kategorije T (2).

2.   OPREDELITVE POJMOV

V tem pravilniku:

| 2.1 | „enotni nedeljivi“ žaromet (v nadaljevanju „enota SB“) pomeni žaromet, čigar sestavni deli, vključno s sistemom reflektorja, sistemom leče in enim ali več električnimi svetlobnimi viri, tvorijo povezano celoto, ki je bila med izdelavo trajno sestavljena in je ni mogoče razstaviti, ne da bi pri tem enota postala popolnoma neuporabna; |
| --- | --- |

2.1

„enotni nedeljivi“ žaromet (v nadaljevanju „enota SB“) pomeni žaromet, čigar sestavni deli, vključno s sistemom reflektorja, sistemom leče in enim ali več električnimi svetlobnimi viri, tvorijo povezano celoto, ki je bila med izdelavo trajno sestavljena in je ni mogoče razstaviti, ne da bi pri tem enota postala popolnoma neuporabna;

| 2.2 | „leča“ pomeni skrajni zunanji del žarometa (enote), ki oddaja svetlobo skozi svetlečo površino; |
| --- | --- |

2.2

„leča“ pomeni skrajni zunanji del žarometa (enote), ki oddaja svetlobo skozi svetlečo površino;

| 2.3 | „prevleka“ pomeni vse proizvode, ki so v enem ali več slojih naneseni na zunanjo površino leče; |
| --- | --- |

2.3

„prevleka“ pomeni vse proizvode, ki so v enem ali več slojih naneseni na zunanjo površino leče;

| 2.4 | enote SB so različnih tipov, če se razlikujejo po enem ali več naslednjih bistvenih elementih oblike ali značilnostih:






  2.4.1 | trgovsko ime ali blagovna znamka; |
| --- | --- | --- |

2.4

enote SB so različnih tipov, če se razlikujejo po enem ali več naslednjih bistvenih elementih oblike ali značilnostih:

2.4.1

trgovsko ime ali blagovna znamka;

| 2.4.2 | značilnosti optičnega sistema; |
| --- | --- |

2.4.2

značilnosti optičnega sistema;

| 2.4.3 | vključitev dodatnih sestavnih delov, ki lahko med delovanjem spremenijo optične učinke z odbojem, lomom, absorpcijo in/ali deformacijo; |
| --- | --- |

2.4.3

vključitev dodatnih sestavnih delov, ki lahko med delovanjem spremenijo optične učinke z odbojem, lomom, absorpcijo in/ali deformacijo;

| 2.4.4 | nazivna napetost (če se enote razlikujejo samo po nazivni napetosti, se jim lahko dodeli ista homologacijska številka); |
| --- | --- |

2.4.4

nazivna napetost (če se enote razlikujejo samo po nazivni napetosti, se jim lahko dodeli ista homologacijska številka);

| 2.4.5 | nazivna moč; |
| --- | --- |

2.4.5

nazivna moč;

| 2.4.6 | oblika žarilnih nitk; |
| --- | --- |

2.4.6

oblika žarilnih nitk;

| 2.4.7 | vrsta proizvedenega svetlobnega pramena (kratki svetlobni pramen, dolgi svetlobni pramen ali oba); |
| --- | --- |

2.4.7

vrsta proizvedenega svetlobnega pramena (kratki svetlobni pramen, dolgi svetlobni pramen ali oba);

| 2.4.8 | primernost za vožnjo po desni ali levi strani cestišča ali za oba načina vožnje; |
| --- | --- |

2.4.8

primernost za vožnjo po desni ali levi strani cestišča ali za oba načina vožnje;

| 2.4.9 | barva oddane svetlobe; |
| --- | --- |

2.4.9

barva oddane svetlobe;

| 2.4.10 | materiali, iz katerih sta leča in morebitna prevleka. |
| --- | --- |

2.4.10

materiali, iz katerih sta leča in morebitna prevleka.

| 2.5 | „Barva svetlobe, ki jo oddaja naprava.“ Za ta pravilnik veljajo opredelitve pojmov glede barve oddane svetlobe iz Pravilnika št. 48 in njegovih sprememb, ki veljajo v času vložitve vloge za homologacijo. |
| --- | --- |

2.5

„Barva svetlobe, ki jo oddaja naprava.“ Za ta pravilnik veljajo opredelitve pojmov glede barve oddane svetlobe iz Pravilnika št. 48 in njegovih sprememb, ki veljajo v času vložitve vloge za homologacijo.

3.   VLOGA ZA HOMOLOGACIJO

| 3.1 | Vlogo za homologacijo vloži imetnik trgovskega imena ali blagovne znamke ali njegov ustrezno pooblaščeni predstavnik. V vlogi se navedejo naslednje informacije:






  3.1.1 | ali je enota SB predvidena za kratki svetlobni pramen in dolgi svetlobni pramen ali samo enega od teh svetlobnih pramenov; |
| --- | --- | --- |

3.1

Vlogo za homologacijo vloži imetnik trgovskega imena ali blagovne znamke ali njegov ustrezno pooblaščeni predstavnik. V vlogi se navedejo naslednje informacije:

3.1.1

ali je enota SB predvidena za kratki svetlobni pramen in dolgi svetlobni pramen ali samo enega od teh svetlobnih pramenov;

| 3.1.2 | če gre za žaromet za kratki svetlobni pramen, ali je ta namenjen vožnji po levi in desni strani cestišča ali samo za desno ali samo za levo stran vožnje; |
| --- | --- |

3.1.2

če gre za žaromet za kratki svetlobni pramen, ali je ta namenjen vožnji po levi in desni strani cestišča ali samo za desno ali samo za levo stran vožnje;

| 3.1.3 | kjer je primerno, da je zasnovan za kmetijske ali gozdarske traktorje in druga počasna vozila (glej Prilogo 1). |
| --- | --- |

3.1.3

kjer je primerno, da je zasnovan za kmetijske ali gozdarske traktorje in druga počasna vozila (glej Prilogo 1).

| 3.2 | Vsaki vlogi za homologacijo se priložijo:






  3.2.1 | risbe v treh izvodih, ki so dovolj podrobne za identifikacijo zadevnega tipa in prikazujejo pogled od spredaj na enoto (po potrebi s podrobnim prikazom reber na leči) ter prečni prerez; na risbah morajo biti prikazane tudi žarilne nitke in zaščite v merilu 2: 1, in sicer od spredaj in od strani; risbe morajo prikazovati mesto, predvideno za homologacijsko številko in dodatne simbole glede na krog homologacijske oznake; |
| --- | --- | --- |

3.2

Vsaki vlogi za homologacijo se priložijo:

3.2.1

risbe v treh izvodih, ki so dovolj podrobne za identifikacijo zadevnega tipa in prikazujejo pogled od spredaj na enoto (po potrebi s podrobnim prikazom reber na leči) ter prečni prerez; na risbah morajo biti prikazane tudi žarilne nitke in zaščite v merilu 2: 1, in sicer od spredaj in od strani; risbe morajo prikazovati mesto, predvideno za homologacijsko številko in dodatne simbole glede na krog homologacijske oznake;

| 3.2.2 | kratek tehnični opis; |
| --- | --- |

3.2.2

kratek tehnični opis;

| 3.2.3 | vzorci:






  3.2.3.1 | za homologacijo enote SB za oddajanje bele svetlobe: pet vzorcev; |
| --- | --- | --- |

3.2.3

vzorci:

3.2.3.1

za homologacijo enote SB za oddajanje bele svetlobe: pet vzorcev;

| 3.2.3.2 | za homologacijo enote za oddajanje barvne svetlobe: en vzorec za barvno svetlobo in pet vzorcev za belo svetlobo, ki se od predloženega tipa razlikujejo samo po tem, da leča ali filter ni obarvan; |
| --- | --- |

3.2.3.2

za homologacijo enote za oddajanje barvne svetlobe: en vzorec za barvno svetlobo in pet vzorcev za belo svetlobo, ki se od predloženega tipa razlikujejo samo po tem, da leča ali filter ni obarvan;

| 3.2.3.3 | v primeru enot SB, ki se od tipa, zasnovanega za oddajanje bele svetlobe, razlikujejo samo po tem, da so zasnovane za oddajanje barvne svetlobe, in ki že izpolnjujejo zahteve preskusov iz odstavkov 6., 7. in 8., zadostuje predložitev enega vzorca tipa za barvno svetlobo, ki se preskusi samo s preskusi iz odstavka 9; |
| --- | --- |

3.2.3.3

v primeru enot SB, ki se od tipa, zasnovanega za oddajanje bele svetlobe, razlikujejo samo po tem, da so zasnovane za oddajanje barvne svetlobe, in ki že izpolnjujejo zahteve preskusov iz odstavkov 6., 7. in 8., zadostuje predložitev enega vzorca tipa za barvno svetlobo, ki se preskusi samo s preskusi iz odstavka 9;

| 3.2.4 | za preskus plastičnega materiala, iz katerega so izdelane leče:






  3.2.4.1 | trinajst leč;






  3.2.4.1.1 | šest od teh leč se lahko nadomesti s šestimi vzorci materiala velikosti najmanj 60 × 80 mm, z ravno ali izbočeno zunanjo površino in pretežno ravno površino v sredini (polmer ukrivljenja najmanj 300 mm), veliko najmanj 15 × 15 mm; |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.4

za preskus plastičnega materiala, iz katerega so izdelane leče:

3.2.4.1

trinajst leč;

3.2.4.1.1

šest od teh leč se lahko nadomesti s šestimi vzorci materiala velikosti najmanj 60 × 80 mm, z ravno ali izbočeno zunanjo površino in pretežno ravno površino v sredini (polmer ukrivljenja najmanj 300 mm), veliko najmanj 15 × 15 mm;

| 3.2.4.1.2 | vsaka taka leča ali vzorec materiala se izdela po postopku, ki se uporablja v serijski proizvodnji; |
| --- | --- |

3.2.4.1.2

vsaka taka leča ali vzorec materiala se izdela po postopku, ki se uporablja v serijski proizvodnji;

| 3.2.4.2 | reflektor, na katerega se lahko vgradijo leče po navodilih proizvajalca. |
| --- | --- |

3.2.4.2

reflektor, na katerega se lahko vgradijo leče po navodilih proizvajalca.

| 3.3 | Materialom, iz katerih so izdelane leče in morebitne prevleke, je treba priložiti poročilo o preskusu lastnosti teh materialov in prevlek, če so na njih že bili opravljeni preskusi. |
| --- | --- |

3.3

Materialom, iz katerih so izdelane leče in morebitne prevleke, je treba priložiti poročilo o preskusu lastnosti teh materialov in prevlek, če so na njih že bili opravljeni preskusi.

| 3.4 | Pred podelitvijo homologacije pristojni organ preveri, ali obstajajo zadovoljivi ukrepi za zagotovitev učinkovitega nadzora skladnosti proizvodnje. |
| --- | --- |

3.4

Pred podelitvijo homologacije pristojni organ preveri, ali obstajajo zadovoljivi ukrepi za zagotovitev učinkovitega nadzora skladnosti proizvodnje.

4.   OZNAKE (3)

| 4.1 | Enote SB, predložene v homologacijo, morajo biti opremljene s trgovskim imenom ali blagovno znamko vlagatelja. |
| --- | --- |

4.1

Enote SB, predložene v homologacijo, morajo biti opremljene s trgovskim imenom ali blagovno znamko vlagatelja.

| 4.2 | Na sprednji leči morajo imeti prostor zadostne velikosti za homologacijsko oznako in dodatne simbole iz odstavka 5.; prostor mora biti prikazan na risbah iz odstavka 3.2.1. |
| --- | --- |

4.2

Na sprednji leči morajo imeti prostor zadostne velikosti za homologacijsko oznako in dodatne simbole iz odstavka 5.; prostor mora biti prikazan na risbah iz odstavka 3.2.1.

| 4.3 | Na sprednji leči ali na ohišju morajo imeti navedeno nazivno napetost in nazivno moč žarilne nitke za dolgi svetlobni pramen in, kadar je primerno, nazivno moč žarilne nitke za kratki svetlobni pramen. |
| --- | --- |

4.3

Na sprednji leči ali na ohišju morajo imeti navedeno nazivno napetost in nazivno moč žarilne nitke za dolgi svetlobni pramen in, kadar je primerno, nazivno moč žarilne nitke za kratki svetlobni pramen.

| 4.4 | V primeru enot SB, zasnovanih tako, da izpolnjujejo zahteve držav, kjer poteka promet po desni strani cestišča, in držav, kjer poteka promet po levi strani cestišča, morata biti obe nastavitvi enote na vozilu označeni s črkama „R/D“ za nastavitev za vožnjo po desni strani cestišča in s črkama „L/G“ za nastavitev za vožnjo po levi strani cestišča. |
| --- | --- |

4.4

V primeru enot SB, zasnovanih tako, da izpolnjujejo zahteve držav, kjer poteka promet po desni strani cestišča, in držav, kjer poteka promet po levi strani cestišča, morata biti obe nastavitvi enote na vozilu označeni s črkama „R/D“ za nastavitev za vožnjo po desni strani cestišča in s črkama „L/G“ za nastavitev za vožnjo po levi strani cestišča.

| 4.5 | Trgovska imena ali blagovne znamke in oznake iz odstavka 4. morajo biti jasno berljive in neizbrisne. |
| --- | --- |

4.5

Trgovska imena ali blagovne znamke in oznake iz odstavka 4. morajo biti jasno berljive in neizbrisne.

5.   HOMOLOGACIJA

5.1   Splošno

5.1.1   Homologacija se podeli, če vsi vzorci tipa žarometa, ki se predložijo v skladu z odstavkom 3, izpolnjujejo določbe iz tega pravilnika.

5.1.2   Če združene, kombinirane ali integrirane svetilke izpolnjujejo zahteve iz več pravilnikov, se lahko namesti enotna mednarodna homologacijska oznaka, če vsaka od združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk izpolnjuje določbe, ki veljajo zanjo.

5.1.3   Vsakemu homologiranemu tipu se dodeli homologacijska številka. Ista pogodbenica ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu žarometa, ki je zajet v tem pravilniku, razen v primeru razširitve homologacije na napravo, ki se razlikuje samo po barvi oddane svetlobe.

5.1.4   Obvestilo o podelitvi, razširitvi, zavrnitvi ali preklicu homologacije ali o dokončni opustitvi proizvodnje tipa žarometa v skladu s tem pravilnikom se predloži pogodbenicam Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku.

5.1.5   Poleg oznake iz odstavka 4.1 se na vsak žaromet, ki je skladen s tipom, homologiranim v skladu s tem pravilnikom, na prostorih iz odstavka 4.2 namesti homologacijska oznaka iz odstavkov 5.2 in 5.3.

5.2   Sestava homologacijske oznake

Homologacijsko oznako sestavljajo:

5.2.1   mednarodna homologacijska oznaka, ki vsebuje:

| 5.2.1.1 | krog, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo (4); |
| --- | --- |

5.2.1.1

krog, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo (4);

| 5.2.1.2 | homologacijsko številko iz odstavka 5.1.3; |
| --- | --- |

5.2.1.2

homologacijsko številko iz odstavka 5.1.3;

5.2.2   naslednji dodatni simboli:

| 5.2.2.1 | na žarometih SB, ki izpolnjujejo zahteve samo za promet po levi strani cestišča, vodoravna puščica, ki, gledano od spredaj, kaže v desno, tj. na tisto stran cestišča, po kateri teče promet; |
| --- | --- |

5.2.2.1

na žarometih SB, ki izpolnjujejo zahteve samo za promet po levi strani cestišča, vodoravna puščica, ki, gledano od spredaj, kaže v desno, tj. na tisto stran cestišča, po kateri teče promet;

| 5.2.2.2 | na žarometih SB, zasnovanih tako, da z ustrezno nastavitvijo žarometa izpolnjujejo zahteve za oba prometna sistema, vodoravna puščica z dvema konicama, ki kažeta ena v levo, druga pa v desno; |
| --- | --- |

5.2.2.2

na žarometih SB, zasnovanih tako, da z ustrezno nastavitvijo žarometa izpolnjujejo zahteve za oba prometna sistema, vodoravna puščica z dvema konicama, ki kažeta ena v levo, druga pa v desno;

| 5.2.2.3 | na žarometih, ki izpolnjujejo zahteve iz tega pravilnika samo za kratki svetlobni pramen, črki „SC“; |
| --- | --- |

5.2.2.3

na žarometih, ki izpolnjujejo zahteve iz tega pravilnika samo za kratki svetlobni pramen, črki „SC“;

| 5.2.2.4 | na žarometih, ki izpolnjujejo zahteve iz tega pravilnika samo za dolgi svetlobni pramen, črki „SR“; |
| --- | --- |

5.2.2.4

na žarometih, ki izpolnjujejo zahteve iz tega pravilnika samo za dolgi svetlobni pramen, črki „SR“;

| 5.2.2.5 | na žarometih, ki izpolnjujejo zahteve iz tega pravilnika za kratki in dolgi svetlobni pramen, črke „SCR“; |
| --- | --- |

5.2.2.5

na žarometih, ki izpolnjujejo zahteve iz tega pravilnika za kratki in dolgi svetlobni pramen, črke „SCR“;

| 5.2.2.6 | na žarometih z lečo iz plastičnega materiala se blizu simbolov, predpisanih v odstavkih od 5.2.2.3 do 5.2.2.5, navede skupina črk „PL“; |
| --- | --- |

5.2.2.6

na žarometih z lečo iz plastičnega materiala se blizu simbolov, predpisanih v odstavkih od 5.2.2.3 do 5.2.2.5, navede skupina črk „PL“;

| 5.2.2.7 | v vsakem primeru morajo biti na certifikatih o homologaciji in obrazcu za sporočilo, ki se pošlje državam pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, navedeni ustrezen način delovanja, uporabljen v preskusnem postopku v skladu z odstavkom 1.1.1.1 Priloge 5, in dovoljene napetosti v skladu z odstavkom 1.1.1.2 Priloge 5.
  V ustreznih primerih mora naprava biti označena na naslednji način:
  na enotah, ki izpolnjujejo zahteve iz tega pravilnika in so zasnovane tako, da žarilna nitka za kratki svetlobni pramen ne sveti hkrati s katero koli drugo svetlobno funkcijo, s katero je lahko integrirana,
  se za simbolom žarometa za kratki svetlobni pramen v homologacijski oznaki postavi poševnica (/); |
| --- | --- |

5.2.2.7

v vsakem primeru morajo biti na certifikatih o homologaciji in obrazcu za sporočilo, ki se pošlje državam pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, navedeni ustrezen način delovanja, uporabljen v preskusnem postopku v skladu z odstavkom 1.1.1.1 Priloge 5, in dovoljene napetosti v skladu z odstavkom 1.1.1.2 Priloge 5.

V ustreznih primerih mora naprava biti označena na naslednji način:

na enotah, ki izpolnjujejo zahteve iz tega pravilnika in so zasnovane tako, da žarilna nitka za kratki svetlobni pramen ne sveti hkrati s katero koli drugo svetlobno funkcijo, s katero je lahko integrirana,

se za simbolom žarometa za kratki svetlobni pramen v homologacijski oznaki postavi poševnica (/);

| 5.2.2.8 | števki homologacijske številke (trenutno 02), ki označujeta spremembe, vključno z najnovejšimi večjimi tehničnimi spremembami pravilnika ob izdaji homologacije, in po potrebi zahtevana puščica so lahko označene v bližini zgornjih dodatnih simbolov; |
| --- | --- |

5.2.2.8

števki homologacijske številke (trenutno 02), ki označujeta spremembe, vključno z najnovejšimi večjimi tehničnimi spremembami pravilnika ob izdaji homologacije, in po potrebi zahtevana puščica so lahko označene v bližini zgornjih dodatnih simbolov;

| 5.2.2.9 | oznake in simboli iz odstavkov 5.2.1 in 5.2.2 morajo biti jasno berljivi in neizbrisni tudi, ko je žaromet vgrajen v vozilo. |
| --- | --- |

5.2.2.9

oznake in simboli iz odstavkov 5.2.1 in 5.2.2 morajo biti jasno berljivi in neizbrisni tudi, ko je žaromet vgrajen v vozilo.

5.3   Primer homologacijske oznake

5.3.1   Samostojne svetilke

Na slikah od 1 do 9 v Prilogi 4 k temu pravilniku so prikazani primeri homologacijskih oznak z zgoraj navedenimi dodatnimi simboli.

5.3.2   Združene, kombinirane ali integrirane svetilke

| 5.3.2.1 | Če se ugotovi, da združene, kombinirane ali integrirane svetilke izpolnjujejo zahteve iz več pravilnikov, se lahko namesti enotna mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz kroga, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo, ter homologacijske številke. Ta homologacijska oznaka se lahko namesti kjer koli na združenih, kombiniranih ali integriranih svetilkah, pod pogojem, da:






  5.3.2.1.1 | je vidna po vgradnji svetilke; |
| --- | --- | --- |

5.3.2.1

Če se ugotovi, da združene, kombinirane ali integrirane svetilke izpolnjujejo zahteve iz več pravilnikov, se lahko namesti enotna mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz kroga, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo, ter homologacijske številke. Ta homologacijska oznaka se lahko namesti kjer koli na združenih, kombiniranih ali integriranih svetilkah, pod pogojem, da:

5.3.2.1.1

je vidna po vgradnji svetilke;

| 5.3.2.1.2 | ni mogoče odstraniti nobenega dela združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk, ki prepušča svetlobo, ne da bi pri tem odstranili tudi homologacijsko oznako. |
| --- | --- |

5.3.2.1.2

ni mogoče odstraniti nobenega dela združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk, ki prepušča svetlobo, ne da bi pri tem odstranili tudi homologacijsko oznako.

| 5.3.2.2 | Identifikacijski simbol za vsako svetilko, ki ustreza vsakemu pravilniku, v skladu s katerim je bila podeljena homologacija, se skupaj z ustreznimi spremembami, ki vključujejo najnovejše večje tehnične spremembe pravilnika ob izdaji homologacije, in po potrebi z zahtevano puščico, označi:






  5.3.2.2.1 | na ustrezni svetleči površini, |
| --- | --- | --- |

5.3.2.2

Identifikacijski simbol za vsako svetilko, ki ustreza vsakemu pravilniku, v skladu s katerim je bila podeljena homologacija, se skupaj z ustreznimi spremembami, ki vključujejo najnovejše večje tehnične spremembe pravilnika ob izdaji homologacije, in po potrebi z zahtevano puščico, označi:

5.3.2.2.1

na ustrezni svetleči površini,

| 5.3.2.2.2 | ali v skupini, tako da je vsaka od združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk jasno prepoznavna (glej štiri možne primere v Prilogi 4). |
| --- | --- |

5.3.2.2.2

ali v skupini, tako da je vsaka od združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk jasno prepoznavna (glej štiri možne primere v Prilogi 4).

| 5.3.2.3 | Velikost elementov enotne homologacijske oznake ne sme biti manjša od najmanjše velikosti, zahtevane za najmanjšo posamezno oznako iz pravilnika, v skladu s katerim je bila podeljena homologacija. |
| --- | --- |

5.3.2.3

Velikost elementov enotne homologacijske oznake ne sme biti manjša od najmanjše velikosti, zahtevane za najmanjšo posamezno oznako iz pravilnika, v skladu s katerim je bila podeljena homologacija.

| 5.3.2.4 | Vsakemu homologiranemu tipu se dodeli homologacijska številka. Ista pogodbenica ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk, ki jih zajema ta pravilnik. |
| --- | --- |

5.3.2.4

Vsakemu homologiranemu tipu se dodeli homologacijska številka. Ista pogodbenica ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk, ki jih zajema ta pravilnik.

| 5.3.2.5 | Na sliki 10 v Prilogi 4 k temu pravilniku so prikazani primeri homologacijskih oznak za združene, kombinirane ali integrirane svetilke skupaj z vsemi zgoraj navedenimi dodatnimi simboli. |
| --- | --- |

5.3.2.5

Na sliki 10 v Prilogi 4 k temu pravilniku so prikazani primeri homologacijskih oznak za združene, kombinirane ali integrirane svetilke skupaj z vsemi zgoraj navedenimi dodatnimi simboli.

5.3.3   Svetilke, katerih leče se uporabljajo za različne tipe žarometov in ki so lahko integrirane ali združene z drugimi svetilkami

Veljajo določbe iz odstavka 5.3.2.

| 5.3.3.1 | Poleg tega, če se uporabi ista leča, je ta lahko označena z različnimi homologacijskimi oznakami, ki se nanašajo na različne tipe žarometov ali enote svetilk, pod pogojem, da ima ohišje žarometa, tudi če ga ni mogoče ločiti od leče, prostor iz odstavka 4.2 in homologacijsko oznako za dejanske funkcije.
  Če imajo različni tipi žarometov isto ohišje, je to lahko označeno z različnimi homologacijskimi oznakami. |
| --- | --- |

5.3.3.1

Poleg tega, če se uporabi ista leča, je ta lahko označena z različnimi homologacijskimi oznakami, ki se nanašajo na različne tipe žarometov ali enote svetilk, pod pogojem, da ima ohišje žarometa, tudi če ga ni mogoče ločiti od leče, prostor iz odstavka 4.2 in homologacijsko oznako za dejanske funkcije.

Če imajo različni tipi žarometov isto ohišje, je to lahko označeno z različnimi homologacijskimi oznakami.

| 5.3.3.2 | Na sliki 11 v Prilogi 4 k temu pravilniku so prikazani primeri homologacijskih oznak za zgoraj navedeni primer. |
| --- | --- |

5.3.3.2

Na sliki 11 v Prilogi 4 k temu pravilniku so prikazani primeri homologacijskih oznak za zgoraj navedeni primer.

6.   SPLOŠNE SPECIFIKACIJE

| 6.1 | Vsi vzorci morajo biti skladni s specifikacijami iz odstavkov 6, 7 in 8 ter po potrebi s specifikacijami iz odstavka 9. |
| --- | --- |

6.1

Vsi vzorci morajo biti skladni s specifikacijami iz odstavkov 6, 7 in 8 ter po potrebi s specifikacijami iz odstavka 9.

| 6.2 | Enote SB morajo biti izdelane tako, da ohranijo predpisane fotometrične značilnosti in da pri običajni uporabi kljub možni izpostavljenosti tresljajem dobro delujejo. |
| --- | --- |

6.2

Enote SB morajo biti izdelane tako, da ohranijo predpisane fotometrične značilnosti in da pri običajni uporabi kljub možni izpostavljenosti tresljajem dobro delujejo.

| 6.2.1 | Žarometi morajo imeti napravo, ki omogoča, da se na vozilu nastavijo tako, da ustrezajo veljavnim predpisom. Takšne naprave ni treba namestiti na vložke žarometov SB, če se takšni vložki uporabljajo samo pri vozilih, pri katerih je mogoče žaromet nastaviti kako drugače. Če sta žaromet SB za dolgi svetlobni pramen in žaromet SB za kratki svetlobni pramen združena kot zamenljivi podenoti, ki tvorita sestavljeno enoto, mora naprava za nastavitev omogočati pravilno nastavitev vsake enote SB posebej. |
| --- | --- |

6.2.1

Žarometi morajo imeti napravo, ki omogoča, da se na vozilu nastavijo tako, da ustrezajo veljavnim predpisom. Takšne naprave ni treba namestiti na vložke žarometov SB, če se takšni vložki uporabljajo samo pri vozilih, pri katerih je mogoče žaromet nastaviti kako drugače. Če sta žaromet SB za dolgi svetlobni pramen in žaromet SB za kratki svetlobni pramen združena kot zamenljivi podenoti, ki tvorita sestavljeno enoto, mora naprava za nastavitev omogočati pravilno nastavitev vsake enote SB posebej.

| 6.2.2 | To pa ne velja za sklope žarometov z nedeljivimi reflektorji. Za ta tip sklopa veljajo zahteve iz odstavka 8. tega pravilnika. Če se za dolgi svetlobni pramen uporablja več svetlobnih virov, se pri določanju največje osvetljenosti (E max) upošteva njihovo skupno delovanje. |
| --- | --- |

6.2.2

To pa ne velja za sklope žarometov z nedeljivimi reflektorji. Za ta tip sklopa veljajo zahteve iz odstavka 8. tega pravilnika. Če se za dolgi svetlobni pramen uporablja več svetlobnih virov, se pri določanju največje osvetljenosti (E max) upošteva njihovo skupno delovanje.

| 6.3 | Priključne sponke morajo biti v električnem stiku samo z ustreznimi žarilnimi nitkami in morajo biti dovolj trdne ter trdno pritrjene na enoto. |
| --- | --- |

6.3

Priključne sponke morajo biti v električnem stiku samo z ustreznimi žarilnimi nitkami in morajo biti dovolj trdne ter trdno pritrjene na enoto.

| 6.4 | Če so enote okrogle, morajo imeti vse fizične značilnosti in električne priključke, prikazane na eni od ploščic SB2–SB7 v Prilogi 4, in morajo ustrezati meram na tisti ploščici. |
| --- | --- |

6.4

Če so enote okrogle, morajo imeti vse fizične značilnosti in električne priključke, prikazane na eni od ploščic SB2–SB7 v Prilogi 4, in morajo ustrezati meram na tisti ploščici.

| 6.5 | Enote SB, zasnovane tako, da izpolnjujejo zahteve držav, kjer poteka vožnja po desni strani cestišča, in držav, kjer poteka vožnja po levi strani cestišča, se lahko prilagodijo za določeno smer vožnje z ustrezno začetno nastavitvijo pri namestitvi na vozilo ali pa to izbirno nastavitev opravi voznik. Takšna začetna ali izbirna nastavitev lahko na primer vključuje kotno nastavitev enote na vozilu. V vsakem primeru morata biti mogoči samo dve natančno določeni legi, in sicer ena za vožnjo po desni in druga za vožnjo po levi strani cestišča, zasnova pa mora onemogočiti nehoteni premik enote iz ene lege v drugo ali nastavitev v vmesno lego. Skladnost z zahtevami iz tega odstavka se preverja vizualno in po potrebi s poskusno namestitvijo. |
| --- | --- |

6.5

Enote SB, zasnovane tako, da izpolnjujejo zahteve držav, kjer poteka vožnja po desni strani cestišča, in držav, kjer poteka vožnja po levi strani cestišča, se lahko prilagodijo za določeno smer vožnje z ustrezno začetno nastavitvijo pri namestitvi na vozilo ali pa to izbirno nastavitev opravi voznik. Takšna začetna ali izbirna nastavitev lahko na primer vključuje kotno nastavitev enote na vozilu. V vsakem primeru morata biti mogoči samo dve natančno določeni legi, in sicer ena za vožnjo po desni in druga za vožnjo po levi strani cestišča, zasnova pa mora onemogočiti nehoteni premik enote iz ene lege v drugo ali nastavitev v vmesno lego. Skladnost z zahtevami iz tega odstavka se preverja vizualno in po potrebi s poskusno namestitvijo.

| 6.6 | V skladu z zahtevami iz Priloge 5 se izvedejo dodatni preskusi, s katerimi se zagotovi, da se fotometrično delovanje med uporabo ni preveč spremenilo. |
| --- | --- |

6.6

V skladu z zahtevami iz Priloge 5 se izvedejo dodatni preskusi, s katerimi se zagotovi, da se fotometrično delovanje med uporabo ni preveč spremenilo.

| 6.7 | Če je leča žarometa iz plastičnega materiala, se preskusi izvedejo v skladu z zahtevami iz Priloge 6. |
| --- | --- |

6.7

Če je leča žarometa iz plastičnega materiala, se preskusi izvedejo v skladu z zahtevami iz Priloge 6.

7.   NAZIVNE VREDNOSTI

| 7.1 | Vrednosti nazivne napetosti so 6, 12 in 24 V. (5) |
| --- | --- |

7.1

Vrednosti nazivne napetosti so 6, 12 in 24 V. (5)

| 7.2 | Poraba energije katere koli predložene enote SB pri preskusni napetosti ne sme presegati nazivne moči, navedene na enoti, za več, kot je navedeno v tabeli 1. Spodnja meja dovoljenega odstopanja moči ni določena, morajo pa biti dosežene najmanjše vrednosti osvetljenosti iz tabele 2 v odstavku 8.8.

  Tabela 1 | Okrogle enote s premerom 180 mm | Okrogle enote s premerom 145 mm |
| --- | --- | --- | --- |
| Nazivna napetost | 6 | 12 | 6 | 12 |
| Preskusna napetost | 6 | 12 | 6 | 12 |
| | Nazivna moč in dovoljeno odstopanje |
| Dvojne žarilne nitke (6) | Dolgi svetlobni pramen | 60 + 0 % | 37,5 + 0 % |
| Kratki svetlobni pramen | 50 + 0 % | 50 + 0 % |
| Samo žarilna nitka za dolgi svetlobni pramen | 75 + 0 % | 50 + 0 % |
| Samo žarilna nitka za kratki svetlobni pramen | 50 + 0 % | 50 + 0 % |

7.2

Poraba energije katere koli predložene enote SB pri preskusni napetosti ne sme presegati nazivne moči, navedene na enoti, za več, kot je navedeno v tabeli 1. Spodnja meja dovoljenega odstopanja moči ni določena, morajo pa biti dosežene najmanjše vrednosti osvetljenosti iz tabele 2 v odstavku 8.8.

Tabela 1

Okrogle enote s premerom 180 mm

Okrogle enote s premerom 145 mm

Nazivna napetost

6

12

6

12

Preskusna napetost

6

12

6

12

Nazivna moč in dovoljeno odstopanje

Dvojne žarilne nitke (6)

Dolgi svetlobni pramen

60 + 0 %

37,5 + 0 %

Kratki svetlobni pramen

50 + 0 %

50 + 0 %

Samo žarilna nitka za dolgi svetlobni pramen

75 + 0 %

50 + 0 %

Samo žarilna nitka za kratki svetlobni pramen

50 + 0 %

50 + 0 %

8.   OSVETLJENOST (7)

| 8.1 | Enote SB morajo biti izdelane tako, da dajejo primerno neslepečo osvetljenost pri oddajanju kratkega svetlobnega pramena in dobro osvetljenost pri oddajanju dolgega svetlobnega pramena. |
| --- | --- |

8.1

Enote SB morajo biti izdelane tako, da dajejo primerno neslepečo osvetljenost pri oddajanju kratkega svetlobnega pramena in dobro osvetljenost pri oddajanju dolgega svetlobnega pramena.

| 8.2 | Osvetljenost, ki jo proizvaja enota, se preveri z uporabo navpičnega zaslona, ki je postavljen 25 m pred enoto in pod pravimi koti glede na njeno os (glej Prilogo 4, ploščici SB8a in SB8b). |
| --- | --- |

8.2

Osvetljenost, ki jo proizvaja enota, se preveri z uporabo navpičnega zaslona, ki je postavljen 25 m pred enoto in pod pravimi koti glede na njeno os (glej Prilogo 4, ploščici SB8a in SB8b).

| 8.3 | Kratki svetlobni pramen mora imeti dovolj ostro „ločnico“, da je mogoča zadovoljiva nastavitev. „Ločnica“ mora biti vodoravna črta na tisti strani, ki je nasprotna smeri vožnje, za katero je enota izdelana; na drugi strani mora biti vodoravna ali pod kotom do 15° nad vodoravnico. |
| --- | --- |

8.3

Kratki svetlobni pramen mora imeti dovolj ostro „ločnico“, da je mogoča zadovoljiva nastavitev. „Ločnica“ mora biti vodoravna črta na tisti strani, ki je nasprotna smeri vožnje, za katero je enota izdelana; na drugi strani mora biti vodoravna ali pod kotom do 15° nad vodoravnico.

| 8.4 | Enota SB mora biti usmerjena tako, da je pri kratkem svetlobnem pramenu:






  8.4.1 | v primeru enot, zasnovanih tako, da izpolnjujejo zahteve za vožnjo po desni strani cestišča, vodoravna „ločnica“ na levi polovici zaslona (8), v primeru enot, zasnovanih tako, da izpolnjujejo zahteve za vožnjo po levi strani cestišča, pa vodoravna „ločnica“ na desni polovici zaslona; |
| --- | --- | --- |

8.4

Enota SB mora biti usmerjena tako, da je pri kratkem svetlobnem pramenu:

8.4.1

v primeru enot, zasnovanih tako, da izpolnjujejo zahteve za vožnjo po desni strani cestišča, vodoravna „ločnica“ na levi polovici zaslona (8), v primeru enot, zasnovanih tako, da izpolnjujejo zahteve za vožnjo po levi strani cestišča, pa vodoravna „ločnica“ na desni polovici zaslona;

| 8.4.2 | ta vodoravni del „ločnice“ na zaslonu 25 cm pod ravnjo vodoravne ravnine, ki poteka skozi fokus enote (glej Prilogo 4, ploščici SB8a in SB8b); |
| --- | --- |

8.4.2

ta vodoravni del „ločnice“ na zaslonu 25 cm pod ravnjo vodoravne ravnine, ki poteka skozi fokus enote (glej Prilogo 4, ploščici SB8a in SB8b);

| 8.4.3 | zaslon postavljen tako, kot je navedeno v Prilogi 4, na ploščicah SB8a in SB8b. (9) |
| --- | --- |

8.4.3

zaslon postavljen tako, kot je navedeno v Prilogi 4, na ploščicah SB8a in SB8b. (9)

| 8.5 | Če je enota usmerjena tako, mora, če je vloga za homologacijo vložena samo za kratki svetlobni pramen (10), izpolnjevati samo zahteve iz odstavka 8.8; če je predvidena za kratki in dolgi svetlobni pramen, pa mora izpolnjevati zahteve iz odstavkov 8.8 in 8 9. |
| --- | --- |

8.5

Če je enota usmerjena tako, mora, če je vloga za homologacijo vložena samo za kratki svetlobni pramen (10), izpolnjevati samo zahteve iz odstavka 8.8; če je predvidena za kratki in dolgi svetlobni pramen, pa mora izpolnjevati zahteve iz odstavkov 8.8 in 8 9.

| 8.6 | Če tako usmerjena enota SB ne izpolnjuje zahtev iz odstavkov 8.8 in 8.9, se njena nastavitev lahko spremeni, pod pogojem, da se os svetlobnega pramena ne premakne v desno ali levo za več kot 1° (= 44 cm) (11). Za lažjo nastavitev na podlagi „ločnice“ se enota lahko delno prekrije, da se poveča ostrina „ločnice“. |
| --- | --- |

8.6

Če tako usmerjena enota SB ne izpolnjuje zahtev iz odstavkov 8.8 in 8.9, se njena nastavitev lahko spremeni, pod pogojem, da se os svetlobnega pramena ne premakne v desno ali levo za več kot 1° (= 44 cm) (11). Za lažjo nastavitev na podlagi „ločnice“ se enota lahko delno prekrije, da se poveča ostrina „ločnice“.

| 8.7 | Enota SB, zasnovana samo za dolgi svetlobni pramen, se nastavi tako, da je območje največje osvetljenosti na presečišču HV črt hh in vv; takšna enota mora izpolnjevati samo zahteve iz odstavka 8.9. |
| --- | --- |

8.7

Enota SB, zasnovana samo za dolgi svetlobni pramen, se nastavi tako, da je območje največje osvetljenosti na presečišču HV črt hh in vv; takšna enota mora izpolnjevati samo zahteve iz odstavka 8.9.

| 8.8 | Osvetljenost, ki jo na zaslonu proizvede kratki svetlobni pramen, mora izpolnjevati naslednje zahteve:

  Tabela 2









  Točka na merilnem zaslonu | Zahtevana osvetljenost v luksih |
| --- | --- | --- |
| enote SB za vožnjo po desni strani cestišča | enote SB za vožnjo po levi strani cestišča | najmanjša | največja |
| B 50 L | B 50 R | — | 0,3 |
| 75 R | 75 L | 6 | — |
| 50 R | 50 L | 6 | — |
| 25 L | 25 R | 1,5 | — |
| 25 R | 25 L | 1,5 | — |
| energijska točka v območju III | — | 0,7 |
| energijska točka v območju IV | 2 | — |
| energijska točka v območju I | — | 20 |

8.8

Osvetljenost, ki jo na zaslonu proizvede kratki svetlobni pramen, mora izpolnjevati naslednje zahteve:

Tabela 2

Točka na merilnem zaslonu

Zahtevana osvetljenost v luksih

enote SB za vožnjo po desni strani cestišča

enote SB za vožnjo po levi strani cestišča

najmanjša

največja

B 50 L

B 50 R

—

0,3

75 R

75 L

6

—

50 R

50 L

6

—

25 L

25 R

1,5

—

25 R

25 L

1,5

—

energijska točka v območju III

—

0,7

energijska točka v območju IV

2

—

energijska točka v območju I

—

20

| 8.8.1 | V območjih I, II, III in IV ne sme biti stranskih odstopanj, ki bi zmanjšala dobro vidljivost. |
| --- | --- |

8.8.1

V območjih I, II, III in IV ne sme biti stranskih odstopanj, ki bi zmanjšala dobro vidljivost.

| 8.8.2 | Enote SB, zasnovane tako, da izpolnjujejo zahteve za vožnjo po desni in levi strani cestišča, morajo v obeh nastavitvah izpolnjevati zahteve, določene za zadevno smer prometa. |
| --- | --- |

8.8.2

Enote SB, zasnovane tako, da izpolnjujejo zahteve za vožnjo po desni in levi strani cestišča, morajo v obeh nastavitvah izpolnjevati zahteve, določene za zadevno smer prometa.

| 8.9 | Pri enoti SB, zasnovani za dolgi in kratki svetlobni pramen, se meritve osvetljenosti, ki jo na zaslonu proizvede dolgi svetlobni pramen, izvedejo z enako nastavitvijo enote in napetostjo kot pri meritvah iz odstavka 8.8. |
| --- | --- |

8.9

Pri enoti SB, zasnovani za dolgi in kratki svetlobni pramen, se meritve osvetljenosti, ki jo na zaslonu proizvede dolgi svetlobni pramen, izvedejo z enako nastavitvijo enote in napetostjo kot pri meritvah iz odstavka 8.8.

| 8.10 | Osvetljenost, ki jo na zaslonu proizvede dolgi svetlobni pramen, mora izpolnjevati naslednje zahteve:






  8.10.1 | presečišče HV med črtama hh in vv je znotraj izolukse za 90 odstotkov največje osvetljenosti. Največja vrednost mora biti najmanj 32 luksov; |
| --- | --- | --- |

8.10

Osvetljenost, ki jo na zaslonu proizvede dolgi svetlobni pramen, mora izpolnjevati naslednje zahteve:

8.10.1

presečišče HV med črtama hh in vv je znotraj izolukse za 90 odstotkov največje osvetljenosti. Največja vrednost mora biti najmanj 32 luksov;

| 8.10.2 | osvetljenost, ki se začenja v točki HV in poteka vodoravno v desno in levo, ni manjša od 16 luksov na razdalji 1,125 metra in od 4 luksov na razdalji 2,25 metra. |
| --- | --- |

8.10.2

osvetljenost, ki se začenja v točki HV in poteka vodoravno v desno in levo, ni manjša od 16 luksov na razdalji 1,125 metra in od 4 luksov na razdalji 2,25 metra.

| 8.11 | Vrednosti osvetljenosti zaslona, navedene v odstavkih 8.8 in 8.9, se izmerijo s fotoelektrično celico, katere učinkovita površina je v kvadratu s stranico 65 mm. |
| --- | --- |

8.11

Vrednosti osvetljenosti zaslona, navedene v odstavkih 8.8 in 8.9, se izmerijo s fotoelektrično celico, katere učinkovita površina je v kvadratu s stranico 65 mm.

9.   BARVA

Barva oddane svetlobe mora biti bela.

10.   MERITEV MOTENJA

Izmeriti je treba motenje, ki ga povzroči kratki svetlobni pramen enot SB (12).

11.   SKLADNOST PROIZVODNJE

| 11.1 | Žarometi, homologirani v skladu s tem pravilnikom, morajo biti izdelani skladno s homologiranim tipom, tako da izpolnjujejo zahteve iz odstavkov 8 in 9. |
| --- | --- |

11.1

Žarometi, homologirani v skladu s tem pravilnikom, morajo biti izdelani skladno s homologiranim tipom, tako da izpolnjujejo zahteve iz odstavkov 8 in 9.

| 11.2 | Za preverjanje, ali so zahteve iz odstavka 11.1 izpolnjene, se izvede ustrezen nadzor proizvodnje. |
| --- | --- |

11.2

Za preverjanje, ali so zahteve iz odstavka 11.1 izpolnjene, se izvede ustrezen nadzor proizvodnje.

| 11.3 | Imetnik homologacije mora zlasti:






  11.3.1 | zagotoviti, da obstajajo postopki za učinkovit nadzor kakovosti izdelkov; |
| --- | --- | --- |

11.3

Imetnik homologacije mora zlasti:

11.3.1

zagotoviti, da obstajajo postopki za učinkovit nadzor kakovosti izdelkov;

| 11.3.2 | imeti dostop do opreme za nadzor, potrebne za preverjanje skladnosti vsakega homologiranega tipa; |
| --- | --- |

11.3.2

imeti dostop do opreme za nadzor, potrebne za preverjanje skladnosti vsakega homologiranega tipa;

| 11.3.3 | poskrbeti, da so rezultati preskusov zapisani in da so povezani dokumenti na voljo za obdobje, določeno v dogovoru z upravno službo; |
| --- | --- |

11.3.3

poskrbeti, da so rezultati preskusov zapisani in da so povezani dokumenti na voljo za obdobje, določeno v dogovoru z upravno službo;

| 11.3.4 | analizirati rezultate vseh tipov preskusov, da se preveri in zagotovi stalnost značilnosti izdelka, pri čemer se upoštevajo dopustna odstopanja pri industrijski proizvodnji; |
| --- | --- |

11.3.4

analizirati rezultate vseh tipov preskusov, da se preveri in zagotovi stalnost značilnosti izdelka, pri čemer se upoštevajo dopustna odstopanja pri industrijski proizvodnji;

| 11.3.5 | zagotoviti, da se za vsak tip izdelka opravijo vsaj preskusi iz Priloge 3 k temu pravilniku; |
| --- | --- |

11.3.5

zagotoviti, da se za vsak tip izdelka opravijo vsaj preskusi iz Priloge 3 k temu pravilniku;

| 11.3.6 | zagotoviti, da se po vsakem vzorčenju, ki pokaže neskladnost z zadevnim tipom preskusa, opravita ponovno vzorčenje in ponovni preskus. Izvesti je treba vse potrebne ukrepe za ponovno vzpostavitev skladnosti te proizvodnje. |
| --- | --- |

11.3.6

zagotoviti, da se po vsakem vzorčenju, ki pokaže neskladnost z zadevnim tipom preskusa, opravita ponovno vzorčenje in ponovni preskus. Izvesti je treba vse potrebne ukrepe za ponovno vzpostavitev skladnosti te proizvodnje.

| 11.4 | Pristojni organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri metode preverjanja skladnosti za vsako proizvodno enoto. |
| --- | --- |

11.4

Pristojni organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri metode preverjanja skladnosti za vsako proizvodno enoto.

| 11.4.1 | Pri vsakem takem pregledu se inšpektorju predloži preskusna in proizvodna dokumentacija. |
| --- | --- |

11.4.1

Pri vsakem takem pregledu se inšpektorju predloži preskusna in proizvodna dokumentacija.

| 11.4.2 | Inšpektor lahko vzame naključne vzorce za preskus v proizvajalčevem laboratoriju. Najmanjše število vzorcev se lahko določi glede na rezultate proizvajalčevih lastnih preverjanj. |
| --- | --- |

11.4.2

Inšpektor lahko vzame naključne vzorce za preskus v proizvajalčevem laboratoriju. Najmanjše število vzorcev se lahko določi glede na rezultate proizvajalčevih lastnih preverjanj.

| 11.4.3 | Če je raven kakovosti nezadovoljiva ali če je treba preveriti veljavnost preskusov, opravljenih v skladu z odstavkom 11.4.2, inšpektor ob upoštevanju meril iz Priloge 7 izbere vzorce, ki se pošljejo tehnični službi, ki je opravila homologacijske preskuse. |
| --- | --- |

11.4.3

Če je raven kakovosti nezadovoljiva ali če je treba preveriti veljavnost preskusov, opravljenih v skladu z odstavkom 11.4.2, inšpektor ob upoštevanju meril iz Priloge 7 izbere vzorce, ki se pošljejo tehnični službi, ki je opravila homologacijske preskuse.

| 11.4.4 | Pristojni organ lahko opravi kateri koli preskus iz tega pravilnika. Ti preskusi se opravijo na naključno izbranih vzorcih brez oviranja proizvajalčevih obveznosti dobave in v skladu z merili iz Priloge 7. |
| --- | --- |

11.4.4

Pristojni organ lahko opravi kateri koli preskus iz tega pravilnika. Ti preskusi se opravijo na naključno izbranih vzorcih brez oviranja proizvajalčevih obveznosti dobave in v skladu z merili iz Priloge 7.

| 11.4.5 | Pristojni organ si prizadeva, da se pregled opravi enkrat na dve leti, vendar je to prepuščeno presoji pristojnega organa in njegovemu zaupanju v ureditev za zagotavljanje učinkovitega nadzora skladnosti proizvodnje. Če so rezultati pregleda negativni, pristojni organ zagotovi vse potrebne ukrepe za čim hitrejšo ponovno vzpostavitev skladnosti proizvodnje. |
| --- | --- |

11.4.5

Pristojni organ si prizadeva, da se pregled opravi enkrat na dve leti, vendar je to prepuščeno presoji pristojnega organa in njegovemu zaupanju v ureditev za zagotavljanje učinkovitega nadzora skladnosti proizvodnje. Če so rezultati pregleda negativni, pristojni organ zagotovi vse potrebne ukrepe za čim hitrejšo ponovno vzpostavitev skladnosti proizvodnje.

| 11.5 | Pri tem se ne upoštevajo žarometi z očitnimi okvarami. |
| --- | --- |

11.5

Pri tem se ne upoštevajo žarometi z očitnimi okvarami.

| 11.6 | Referenčna oznaka se ne upošteva. |
| --- | --- |

11.6

Referenčna oznaka se ne upošteva.

12.   KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE

| 12.1 | Homologacija, podeljena za enoto SB v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če zahteve niso izpolnjene ali če enota, opremljena s homologacijsko oznako, ni skladna s homologiranim tipom. |
| --- | --- |

12.1

Homologacija, podeljena za enoto SB v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če zahteve niso izpolnjene ali če enota, opremljena s homologacijsko oznako, ni skladna s homologiranim tipom.

| 12.2 | Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je podelila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu za sporočilo, ki je skladen z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

12.2

Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je podelila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu za sporočilo, ki je skladen z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku.

13.   SPREMEMBE TIPA ENOTNEGA NEDELJIVEGA ŽAROMETA (ENOTE SB) IN RAZŠIRITEV HOMOLOGACIJE

| 13.1 | Vsaka sprememba tipa enotnega nedeljivega žarometa (enote SB) se sporoči upravnemu organu, ki je homologiral tip enotnega nedeljivega žarometa (enote SB). Organ lahko nato:






  13.1.1 | meni, da spremembe verjetno ne bodo imele občutnih škodljivih učinkov in da enotni nedeljivi žaromet (enota SB) v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve, ali |
| --- | --- | --- |

13.1

Vsaka sprememba tipa enotnega nedeljivega žarometa (enote SB) se sporoči upravnemu organu, ki je homologiral tip enotnega nedeljivega žarometa (enote SB). Organ lahko nato:

13.1.1

meni, da spremembe verjetno ne bodo imele občutnih škodljivih učinkov in da enotni nedeljivi žaromet (enota SB) v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve, ali

| 13.1.2 | od tehnične službe, ki izvaja preskuse, zahteva dodatno poročilo o preskusu. |
| --- | --- |

13.1.2

od tehnične službe, ki izvaja preskuse, zahteva dodatno poročilo o preskusu.

| 13.2 | Potrditev ali zavrnitev homologacije, v kateri so navedene spremembe, se po postopku, določenem v odstavku 5.1.4, sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik. |
| --- | --- |

13.2

Potrditev ali zavrnitev homologacije, v kateri so navedene spremembe, se po postopku, določenem v odstavku 5.1.4, sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik.

| 13.3 | Pristojni organ, ki izda razširitev homologacije, dodeli serijsko številko vsakemu obrazcu za sporočilo, pripravljenemu za takšno razširitev, in o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, z obrazcem za sporočilo, ki je skladen z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

13.3

Pristojni organ, ki izda razširitev homologacije, dodeli serijsko številko vsakemu obrazcu za sporočilo, pripravljenemu za takšno razširitev, in o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, z obrazcem za sporočilo, ki je skladen z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku.

14.   DOKONČNA OPUSTITEV PROIZVODNJE

Če imetnik homologacije dokončno neha proizvajati napravo, homologirano v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti organ, ki je podelil homologacijo. Po prejemu ustreznega sporočila navedeni organ o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu za sporočilo, ki je skladen z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku.

15.   PREHODNE DOLOČBE

| 15.1 | Po dvanajstih mesecih od uradnega začetka veljavnosti sprememb 03 tega pravilnika pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, prenehajo podeljevati homologacije v skladu s tem pravilnikom. |
| --- | --- |

15.1

Po dvanajstih mesecih od uradnega začetka veljavnosti sprememb 03 tega pravilnika pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, prenehajo podeljevati homologacije v skladu s tem pravilnikom.

| 15.2 | Pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, ne zavračajo razširitve homologacij v skladu s temi in vsemi predhodnimi spremembami tega pravilnika. |
| --- | --- |

15.2

Pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, ne zavračajo razširitve homologacij v skladu s temi in vsemi predhodnimi spremembami tega pravilnika.

| 15.3 | Obstoječe homologacije, ki so bile podeljene pred datumom uradnega začetka veljavnosti sprememb 03 tega pravilnika in vse razširitve homologacij, vključno s tistimi, ki so skladne s predhodnimi spremembami tega pravilnika in so bile podeljene naknadno, veljajo neomejeno; |
| --- | --- |

15.3

Obstoječe homologacije, ki so bile podeljene pred datumom uradnega začetka veljavnosti sprememb 03 tega pravilnika in vse razširitve homologacij, vključno s tistimi, ki so skladne s predhodnimi spremembami tega pravilnika in so bile podeljene naknadno, veljajo neomejeno;

| 15.4 | Pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, še naprej podeljujejo homologacije za žaromete na podlagi teh in vseh predhodnih sprememb tega pravilnika pod pogojem, da so žarometi namenjeni za vgradnjo v vozila v uporabi kot nadomestni deli. |
| --- | --- |

15.4

Pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, še naprej podeljujejo homologacije za žaromete na podlagi teh in vseh predhodnih sprememb tega pravilnika pod pogojem, da so žarometi namenjeni za vgradnjo v vozila v uporabi kot nadomestni deli.

| 15.5 | Pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, še naprej dovoljujejo vgradnjo žarometov, homologiranih v skladu s tem pravilnikom, v vozilo ali tip vozila. |
| --- | --- |

15.5

Pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, še naprej dovoljujejo vgradnjo žarometov, homologiranih v skladu s tem pravilnikom, v vozilo ali tip vozila.

| 15.6 | Pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, še naprej dovoljujejo vgradnjo žarometa, homologiranega v skladu s katerimi koli predhodnimi spremembami tega pravilnika, v vozilo v uporabi ali uporabo takšnega žarometa v njem pod pogojem, da je žaromet namenjen zamenjavi. |
| --- | --- |

15.6

Pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, še naprej dovoljujejo vgradnjo žarometa, homologiranega v skladu s katerimi koli predhodnimi spremembami tega pravilnika, v vozilo v uporabi ali uporabo takšnega žarometa v njem pod pogojem, da je žaromet namenjen zamenjavi.

16.   IMENA IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, KI IZVAJAJO HOMOLOGACIJSKE PRESKUSE, TER UPRAVNIH ORGANOV

Pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, sekretariatu Združenih narodov sporočijo imena in naslove tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, ter upravnih organov, ki podeljujejo homologacijo in katerim se pošljejo obrazci, ki potrjujejo podelitev, razširitev, zavrnitev ali preklic homologacije ali dokončno opustitev proizvodnje v drugih državah.

---

(1)  Ta pravilnik ne preprečuje možnosti, da pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prepove uporabo žarometa s plastično lečo, homologiranega po tem pravilniku, skupaj z mehansko napravo za čiščenje žarometov (z brisalci).

(2)  Kot je opredeljeno v Prilogi 7 h Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3) (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Sprem.2, kot je bil nazadnje spremenjen s Sprem. 4).

(3)  Pri enotah SB, zasnovanih tako, da izpolnjujejo zahteve za vožnjo po samo eni strani cestišča (po desni ali po levi), se nadalje priporoča, da se na sprednji leči neizbrisno označi predel, ki se lahko zakrije, da se prepreči motenje udeležencev v prometu v državi, v kateri je stran vožnje nasprotna tisti v državi, za katero je zasnovana enota SB. Ta oznaka ni potrebna, če je predel jasno razpoznaven že iz zasnove.

(4)  Številčne oznake pogodbenic Sporazuma iz leta 1958 so navedene v Prilogi 3 h Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3), dokument TRANS/WP.29/78/Rev.2/Sprem.1.

(5)  24-voltne enote se proučujejo.

(6)  V primeru enot SB z dvojnimi žarilnimi nitkami se lahko vzorci predložijo v homologacijo za obe funkciji ali samo za kratki svetlobni pramen.

(7)  Vse fotometrične meritve morajo biti opravljene pri preskusni napetosti iz odstavka 7.

(8)  Preskusni zaslon mora biti dovolj širok, da omogoča pregled „ločnice“ vsaj v razponu 5° od črte vv.

(9)  Če se v primeru enote, zasnovane tako, da izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika samo v zvezi s kratkim svetlobnim pramenom, goriščna os bistveno razlikuje od splošne usmeritve svetlobnega pramena, se stranska nastavitev izvede na najboljši možni način za izpolnjevanje zahtev za osvetljenost v točkah 75 R in 50 R za vožnjo po desni strani cestišča ter v točkah 75 L in 50 L za vožnjo po levi strani cestišča.

(10)  Enota, zasnovana za kratki svetlobni pramen, lahko vključuje dolgi svetlobni pramen, ki ni v skladu s specifikacijo.

(11)  Meja nove nastavitve 1° proti desni ali levi ni nezdružljiva z navpično nastavitvijo, ki je omejena samo s pogoji iz odstavka 8.9.

(12)  Ta zahteva bo vključena v priporočilo organom.

---

PRILOGA 1

ENOTE SB ZA KMETIJSKE ALI GOZDARSKE TRAKTORJE IN DRUGA POČASNA VOZILA

| 1. | Določbe iz tega pravilnika veljajo tudi za homologacijo posebnih enot SB za kmetijske ali gozdarske traktorje in druga počasna vozila. Takšne enote so predvidene za kratki svetlobni pramen in dolgi svetlobni pramen, njihov premer (1) pa znaša manj kot 160 mm, pri čemer se upoštevajo naslednje spremembe: |
| --- | --- |

1.

Določbe iz tega pravilnika veljajo tudi za homologacijo posebnih enot SB za kmetijske ali gozdarske traktorje in druga počasna vozila. Takšne enote so predvidene za kratki svetlobni pramen in dolgi svetlobni pramen, njihov premer (1) pa znaša manj kot 160 mm, pri čemer se upoštevajo naslednje spremembe:

| 1.1 | minimalne zahteve za osvetljenost iz odstavka 8.8 tega pravilnika se zmanjšajo v razmerju



  v skladu z naslednjimi absolutnimi spodnjimi mejami: | 3 luksi v točki 75 R ali 75 L; |
| --- | --- | --- |

1.1

minimalne zahteve za osvetljenost iz odstavka 8.8 tega pravilnika se zmanjšajo v razmerju

Formula

v skladu z naslednjimi absolutnimi spodnjimi mejami:

3 luksi v točki 75 R ali 75 L;

| | 5 luksov v točki 50 R ali 50 L; |
| --- | --- |

5 luksov v točki 50 R ali 50 L;

| | 1,5 luksa v območju IV; |
| --- | --- |

1,5 luksa v območju IV;

| 1.2 | enota je namesto s simboli iz odstavka 5.2.2 tega pravilnika označena s črkama „SM“ v obrnjenem trikotniku. |
| --- | --- |

1.2

enota je namesto s simboli iz odstavka 5.2.2 tega pravilnika označena s črkama „SM“ v obrnjenem trikotniku.

---

(1)  Če projicirana površina reflektorja ni okrogla, se kot premer uporabi premer kroga s površino, ki je enaka projicirani površini vidne uporabne površine reflektorja.

---

PRILOGA 2

SPOROČILO

(največji format: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

---

PRILOGA 3

MINIMALNE ZAHTEVE ZA POSTOPKE NADZORA SKLADNOSTI PROIZVODNJE

1.   SPLOŠNO

1.1   Za zahteve glede skladnosti se šteje, da so izpolnjene z mehanskega in geometrijskega stališča, če razlike ne presegajo neizogibnega proizvodnega odstopanja v skladu z zahtevami iz tega pravilnika.

1.2   V zvezi s fotometričnim delovanjem se skladnost žarometov iz serijske proizvodnje ne izpodbija, če pri preskušanju fotometričnega delovanja naključno izbranega žarometa:

| 1.2.1 | nobena izmerjena vrednost ne odstopa v neugodno smer za več kot 20 odstotkov od vrednosti, predpisanih v tem pravilniku. Za vrednosti B 50 L (ali R) in območje III je lahko največje odstopanje v neugodno smer:







  B 50 L (ali R) | : | 0,2 luksa, kar je enakovredno 20 odstotkom
  0,3 luksa, kar je enakovredno 30 odstotkom |
| --- | --- | --- | --- |
| območje III | : | 0,3 luksa, kar je enakovredno 20 odstotkom
  0,45 luksa, kar je enakovredno 30 odstotkom |

1.2.1

nobena izmerjena vrednost ne odstopa v neugodno smer za več kot 20 odstotkov od vrednosti, predpisanih v tem pravilniku. Za vrednosti B 50 L (ali R) in območje III je lahko največje odstopanje v neugodno smer:

B 50 L (ali R)

:

0,2 luksa, kar je enakovredno 20 odstotkom

0,3 luksa, kar je enakovredno 30 odstotkom

območje III

:

0,3 luksa, kar je enakovredno 20 odstotkom

0,45 luksa, kar je enakovredno 30 odstotkom

| 1.2.2 | ali če






  1.2.2.1 | so na merilnem zaslonu (na razdalji 25 m) vrednosti za kratki svetlobni pramen, predpisane v tem pravilniku, dosežene v HV (z dovoljenim odstopanjem + 0,2 luksa) in v zvezi s to usmerjenostjo v najmanj eni točki vsakega območja, omejenega s krogom polmera 15 cm okoli točk B 50 L (ali R) (1) (z dovoljenim odstopanjem + 0,1 luksa), 75 R (ali L), 25 R, 25 L in na celotnem območju IV, ki ni nad črto 25 R in 25 L za več kot 22,5 cm; |
| --- | --- | --- |

1.2.2

ali če

1.2.2.1

so na merilnem zaslonu (na razdalji 25 m) vrednosti za kratki svetlobni pramen, predpisane v tem pravilniku, dosežene v HV (z dovoljenim odstopanjem + 0,2 luksa) in v zvezi s to usmerjenostjo v najmanj eni točki vsakega območja, omejenega s krogom polmera 15 cm okoli točk B 50 L (ali R) (1) (z dovoljenim odstopanjem + 0,1 luksa), 75 R (ali L), 25 R, 25 L in na celotnem območju IV, ki ni nad črto 25 R in 25 L za več kot 22,5 cm;

| 1.2.2.2 | in če je pri dolgem svetlobnem pramenu HV znotraj izolukse za 0,75 Emax, se pri fotometričnih vrednostih upošteva dovoljeno odstopanje + 20 odstotkov za največje vrednosti in – 20 odstotkov za najmanjše vrednosti v kateri koli merilni točki, določeni v odstavku 8.10 tega pravilnika. |
| --- | --- |

1.2.2.2

in če je pri dolgem svetlobnem pramenu HV znotraj izolukse za 0,75 Emax, se pri fotometričnih vrednostih upošteva dovoljeno odstopanje + 20 odstotkov za največje vrednosti in – 20 odstotkov za najmanjše vrednosti v kateri koli merilni točki, določeni v odstavku 8.10 tega pravilnika.

| 1.2.3 | Če rezultati zgornjih preskusov ne izpolnjujejo zahtev, se lahko spremeni nastavitev žarometa, pod pogojem, da se os svetlobnega pramena ne premakne v desno ali levo za več kot 1° (2). |
| --- | --- |

1.2.3

Če rezultati zgornjih preskusov ne izpolnjujejo zahtev, se lahko spremeni nastavitev žarometa, pod pogojem, da se os svetlobnega pramena ne premakne v desno ali levo za več kot 1° (2).

1.3   Za preverjanje spremembe navpičnega položaja ločnice zaradi vpliva toplote se uporabi naslednji postopek:

Na enem od vzorcev žarometov se opravi preskus po postopku iz odstavka 2.1 Priloge 5, potem ko je bil trikrat zapored izpostavljen ciklu iz odstavka 2.2.2 Priloge 5.

Žaromet se šteje za sprejemljivega, če vrednost Δr ne presega 1,5 mrad.

Če je ta vrednost večja od 1,5 mrad, vendar ne presega 2,0 mrad, se preskusi drug žaromet. Srednja vrednost absolutnih vrednosti, izmerjenih za oba vzorca, ne sme presegati 1,5 mrad.

1.4   Upoštevajo se kromatske koordinate.

2.   MINIMALNE ZAHTEVE ZA PREVERJANJE SKLADNOSTI, KI GA OPRAVI PROIZVAJALEC

Za vsak tip žarometa imetnik homologacijske oznake v ustreznih časovnih presledkih opravi vsaj naslednje preskuse. Preskusi se izvedejo v skladu z določbami iz tega pravilnika.

Če katero koli vzorčenje pokaže neskladnost glede na tip ustreznega preskusa, se izberejo in preskusijo novi vzorci. Proizvajalec sprejme ukrepe za zagotovitev skladnosti proizvodnje.

2.1   Vrsta preskusov

Preskusi skladnosti v tem pravilniku zajemajo fotometrične značilnosti in preverjanje spremembe navpičnega položaja ločnice zaradi vpliva toplote.

2.2   Metode, ki se uporabljajo pri preskusih

| 2.2.1 | Preskusi se na splošno izvajajo v skladu z metodami iz tega pravilnika. |
| --- | --- |

2.2.1

Preskusi se na splošno izvajajo v skladu z metodami iz tega pravilnika.

| 2.2.2 | Pri katerem koli preskusu skladnosti, ki ga izvede proizvajalec, se lahko s soglasjem pristojnega organa, ki izvaja homologacijske preskuse, uporabijo enakovredne metode. Proizvajalec mora dokazati enakovrednost uporabljenih metod s tistimi iz tega pravilnika. |
| --- | --- |

2.2.2

Pri katerem koli preskusu skladnosti, ki ga izvede proizvajalec, se lahko s soglasjem pristojnega organa, ki izvaja homologacijske preskuse, uporabijo enakovredne metode. Proizvajalec mora dokazati enakovrednost uporabljenih metod s tistimi iz tega pravilnika.

| 2.2.3 | Za uporabo odstavkov 2.2.1 in 2.2.2 se zahteva redno umerjanje preskusne naprave in njena skladnost z meritvami, ki jih izvede pristojni organ. |
| --- | --- |

2.2.3

Za uporabo odstavkov 2.2.1 in 2.2.2 se zahteva redno umerjanje preskusne naprave in njena skladnost z meritvami, ki jih izvede pristojni organ.

| 2.2.4 | V vseh primerih veljajo referenčne metode iz tega pravilnika, zlasti za upravno preverjanje in vzorčenje. |
| --- | --- |

2.2.4

V vseh primerih veljajo referenčne metode iz tega pravilnika, zlasti za upravno preverjanje in vzorčenje.

2.3   Vrsta vzorčenja

Vzorci žarometov se naključno izberejo iz proizvodnje enotne serije. Enotna serija pomeni vrsto žarometov istega tipa, ki je opredeljen v skladu s proizvodnimi metodami proizvajalca.

Ocena na splošno zajema serijsko proizvodnjo posameznih tovarn. Proizvajalec lahko združi zapisnike o istem tipu iz več tovarn, če vse uporabljajo enak sistem kakovosti in enako upravljanje kakovosti.

2.4   Izmerjene in zapisane fotometrične značilnosti

Na vzorčnem žarometu se izvedejo fotometrične meritve v točkah, ki so določene v tem pravilniku, pri čemer se odčitajo samo točke Emax, HV (3), HL, HR (4) za dolgi svetlobni pramen in B 50 L (ali R), HV, 75 R (ali L) ter 25 L (ali R) za kratki svetlobni pramen (glej sliko iz Priloge 4).

2.5   Merila sprejemljivosti

Proizvajalec je odgovoren za izvedbo statistične študije rezultatov preskusa in v soglasju s pristojnim organom za določanje meril sprejemljivosti svojih izdelkov zaradi izpolnjevanja zahtev za preverjanje skladnosti izdelkov iz odstavka 12.1 tega pravilnika.

Merila sprejemljivosti morajo biti takšna, da bi bila v skladu s Prilogo 7 (prvo vzorčenje) pri stopnji zanesljivosti 95 odstotkov najmanjša verjetnost za uspešen pregled po naključnem izboru 0,95.

---

(1)  Črke v oklepaju veljajo pri žarometih, namenjenih vožnji po levi strani cestišča.

(2)  Enota, zasnovana za kratki svetlobni pramen, lahko vključuje dolgi svetlobni pramen, ki ni v skladu s specifikacijo.

(3)  Če je dolgi svetlobni pramen integriran s kratkim svetlobnim pramenom, je HV v primeru dolgega svetlobnega pramena ista merilna točka kot pri kratkem svetlobnem pramenu.

(4)  HL in HR: točki na „hh“, ki sta 1,125 m levo oziroma desno od točke HV.

---

PRILOGA 4

PRIMERI HOMOLOGACIJSKIH OZNAK

Slika 1

Image

Žaromet SB z zgornjo homologacijsko oznako je žaromet, ki je homologiran na Nizozemskem (E4) in izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 02, v zvezi z dolgim in kratkim svetlobnim pramenom (SCR) in ki je zasnovan samo za vožnjo po desni strani cestišča.

| OPOMBA: | Homologacijska številka in dodatni simboli se namestijo blizu kroga in nad ali pod črko „E“ ali levo ali desno od te črke. Števke v homologacijski številki morajo biti na isti strani črke „E“ in obrnjene v isto smer.
  Dodatni simboli morajo biti prikazani nasproti homologacijski številki.
  V homologacijskih številkah se je treba izogibati uporabi rimskih številk, da ne pride do zamenjave z drugimi simboli. |
| --- | --- |

OPOMBA:

Homologacijska številka in dodatni simboli se namestijo blizu kroga in nad ali pod črko „E“ ali levo ali desno od te črke. Števke v homologacijski številki morajo biti na isti strani črke „E“ in obrnjene v isto smer.

Dodatni simboli morajo biti prikazani nasproti homologacijski številki.

V homologacijskih številkah se je treba izogibati uporabi rimskih številk, da ne pride do zamenjave z drugimi simboli.

| Slika 2 | Slika 3a |
| --- | --- |
| | |

Slika 2

Slika 3a

Image

Image

Slika 3b

Image

Žaromet SB z zgornjo homologacijsko oznako izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika za kratki in dolgi svetlobni pramen ter je zasnovan:

| samo za vožnjo po levi strani cestišča. | za vožnjo po desni in levi strani cestišča z ustrezno prilagoditvijo žarometa. |
| --- | --- |
| Slika 4 | Slika 5 |
| | |

samo za vožnjo po levi strani cestišča.

za vožnjo po desni in levi strani cestišča z ustrezno prilagoditvijo žarometa.

Slika 4

Slika 5

Image

Image

Žaromet SB z zgornjo homologacijsko oznako je žaromet z lečo iz plastičnega materiala, ki izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika samo v zvezi s kratkim svetlobnim pramenom in je zasnovan:

| za vožnjo po obeh straneh cestišča. | samo za vožnjo po desni strani cestišča. |
| --- | --- |
| Slika 6 | Slika 7 |
| | |

za vožnjo po obeh straneh cestišča.

samo za vožnjo po desni strani cestišča.

Slika 6

Slika 7

Image

Image

Žaromet SB z zgornjo homologacijsko oznako je žaromet z lečo iz plastičnega materiala, ki izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika:

| samo v zvezi s kratkim svetlobnim pramenom in je zasnovan samo za vožnjo po levi strani cestišča. | samo v zvezi z dolgim svetlobnim pramenom. |
| --- | --- |
| Slika 8 | Slika 9 |
| | |
| Identifikacija žarometa, ki izpolnjuje zahteve iz Pravilnika št. 5 |
| v zvezi s kratkim in dolgim svetlobnim pramenom ter je zasnovan samo za vožnjo po desni strani cestišča. | samo za kratki svetlobni pramen in je zasnovan samo za vožnjo po desni strani cestišča. |
| Žarilna nitka žarometa za kratki svetlobni pramen ne sme svetiti hkrati z žarilno nitko žarometa za dolgi svetlobni pramen in/ali drugo integrirano svetilko. |

samo v zvezi s kratkim svetlobnim pramenom in je zasnovan samo za vožnjo po levi strani cestišča.

samo v zvezi z dolgim svetlobnim pramenom.

Slika 8

Slika 9

Image

Image

Identifikacija žarometa, ki izpolnjuje zahteve iz Pravilnika št. 5

v zvezi s kratkim in dolgim svetlobnim pramenom ter je zasnovan samo za vožnjo po desni strani cestišča.

samo za kratki svetlobni pramen in je zasnovan samo za vožnjo po desni strani cestišča.

Žarilna nitka žarometa za kratki svetlobni pramen ne sme svetiti hkrati z žarilno nitko žarometa za dolgi svetlobni pramen in/ali drugo integrirano svetilko.

Slika 10

Primeri poenostavljenih oznak za združene, kombinirane ali integrirane svetilke

(Navpične in vodoravne črte prikazujejo obliko svetlobno-signalne naprave. Črte niso del homologacijske oznake).

Vzorec A

Image

Vzorec B

Image

Vzorec C

Image

Vzorec D

Image

| OPOMBA: | Štirje zgornji primeri ustrezajo svetlobni napravi s homologacijsko oznako v zvezi s/z:
  sprednjo pozicijsko svetilko, homologirano v skladu s spremembami 01 Pravilnika št. 7;
  žarometom, ki izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika za kratki in dolgi svetlobni pramen ter je zasnovan za vožnjo po desni in levi strani cestišča in vključuje lečo iz plastičnega materiala;
  sprednjo svetilko za meglo, ki je homologirana v skladu s spremembami 02 Pravilnika št. 19 in vključuje lečo iz plastičnega materiala;
  sprednjo smerno svetilko kategorije 1 a, homologirano v skladu s spremembami 02 Pravilnika št. 6. |
| --- | --- |

OPOMBA:

Štirje zgornji primeri ustrezajo svetlobni napravi s homologacijsko oznako v zvezi s/z:

sprednjo pozicijsko svetilko, homologirano v skladu s spremembami 01 Pravilnika št. 7;

žarometom, ki izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika za kratki in dolgi svetlobni pramen ter je zasnovan za vožnjo po desni in levi strani cestišča in vključuje lečo iz plastičnega materiala;

sprednjo svetilko za meglo, ki je homologirana v skladu s spremembami 02 Pravilnika št. 19 in vključuje lečo iz plastičnega materiala;

sprednjo smerno svetilko kategorije 1 a, homologirano v skladu s spremembami 02 Pravilnika št. 6.

Slika 11

Svetilka, integrirana z žarometom

Primer 1

Image

Zgornji primer ustreza oznaki leče iz plastičnega materiala, ki je predvidena za uporabo v različnih tipih žarometov, in sicer:

| | v žarometu za kratki svetlobni pramen, zasnovanem za vožnjo po desnem in levem delu cestišča, in za dolgi svetlobni pramen, ki je bil homologiran v Nemčiji (El) v skladu z zahtevami iz Pravilnika št. 5, kot je bil spremenjen s spremembami 02, in je integriran s sprednjo pozicijsko svetilko, homologirano v skladu s spremembami 01 Pravilnika št. 7; |
| --- | --- |
| ali: | v žarometu za kratki svetlobni pramen, zasnovanem za vožnjo po desni in levi strani cestišča, in za dolgi svetlobni pramen z največjo svetilnostjo med 86 250 in 101 250 kandelami, ki je bil homologiran v Nemčiji (El) v skladu z zahtevami iz Pravilnika št. 31, kot je bil spremenjen s spremembami 02, in je integriran z enako sprednjo pozicijsko svetilko kot zgoraj; |
| ali celo: | v katerem koli od obeh zgoraj navedenih žarometov, ki je homologiran kot posamezna svetilka. |

v žarometu za kratki svetlobni pramen, zasnovanem za vožnjo po desnem in levem delu cestišča, in za dolgi svetlobni pramen, ki je bil homologiran v Nemčiji (El) v skladu z zahtevami iz Pravilnika št. 5, kot je bil spremenjen s spremembami 02, in je integriran s sprednjo pozicijsko svetilko, homologirano v skladu s spremembami 01 Pravilnika št. 7;

ali:

v žarometu za kratki svetlobni pramen, zasnovanem za vožnjo po desni in levi strani cestišča, in za dolgi svetlobni pramen z največjo svetilnostjo med 86 250 in 101 250 kandelami, ki je bil homologiran v Nemčiji (El) v skladu z zahtevami iz Pravilnika št. 31, kot je bil spremenjen s spremembami 02, in je integriran z enako sprednjo pozicijsko svetilko kot zgoraj;

ali celo:

v katerem koli od obeh zgoraj navedenih žarometov, ki je homologiran kot posamezna svetilka.

Ohišje žarometa mora biti označeno z edino veljavno homologacijsko številko, npr.:

| | ali | | ali | | ali | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

Image

ali

Image

ali

Image

ali

Image

Slika 11

Primer 2

Image

Zgornji primer ustreza oznaki leče, ki je uporabljena v sklopu dveh žarometov, homologiranem v Nemčiji (E1) in sestavljenem iz žarometa, ki oddaja kratki svetlobni pramen za vožnjo po obeh straneh cestišča in dolgi svetlobni pramen ter izpolnjuje zahteve iz Pravilnika št. 1, in žarometa, ki oddaja dolgi svetlobni pramen in izpolnjuje zahteve iz Pravilnika št. 5.

Ploščica SB2 – enotni nedeljivi žaromet s premerom 180 mm, tip 2 z dvojnim svetlobnim pramenom (kratkim in dolgim)

Image

Ploščica SB3 – enotni nedeljivi žaromet s premerom 180 mm, tip 1 z enim svetlobnim pramenom (samo dolgim)

Vse mere so v milimetrih

Image

Ploščica SB4 – enotni nedeljivi žaromet s premerom 180 mm, tip 2 z enim svetlobnim pramenom (samo kratkim)

Vse mere so v milimetrih

Image

Ploščica SB5 – enotni nedeljivi žaromet s premerom 145 mm, tip 1 z enim svetlobnim pramenom (samo dolgim)

Vse mere so v milimetrih

Image

Ploščica SB6 – enotni nedeljivi žaromet s premerom 145 mm, tip 2 z dvojnim svetlobnim pramenom (kratkim in dolgim)

Vse mere so v milimetrih

Image

Ploščica SB7 – enotni nedeljivi žaromet s premerom 145 mm, tip 1 z enim svetlobnim pramenom (samo kratkim)

Vse mere so v milimetrih

Image

Ploščici SB8a in SB8b – merilna zaslona

A.   Žaromet za vožnjo po desni strani cestišča

(mere v mm)

Image

| h-h: vodoravna ravnina | poteka skozi fokus žarometa |
| --- | --- |
| v-v: navpična ravnina |

h-h: vodoravna ravnina

poteka skozi fokus žarometa

v-v: navpična ravnina

B.   Žaromet za vožnjo po levi strani cestišča

(mere v mm)

Image

| h-h: vodoravna ravnina | poteka skozi fokus žarometa |
| --- | --- |
| v-v: navpična ravnina |

h-h: vodoravna ravnina

poteka skozi fokus žarometa

v-v: navpična ravnina

---

PRILOGA 5

PRESKUSI STABILNOSTI FOTOMETRIČNEGA DELOVANJA DELUJOČIH ŽAROMETOV

PRESKUSI CELOTNIH ŽAROMETOV

Potem ko se v skladu s predpisi iz tega pravilnika izmerijo fotometrične vrednosti v točki za Emax za dolgi svetlobni pramen in v točkah HV, 50 R, B 50 L za kratki svetlobni pramen (ali HV, 50L, B50R za žaromete, zasnovane za vožnjo po levi strani cestišča), se preskusi stabilnost fotometričnega delovanja celotnega delujočega žarometa. „Celotni žaromet“ pomeni celotno svetilko, skupaj z drugimi deli in svetilkami, ki bi lahko vplivali na njeno oddajanje toplote.

1.   PRESKUS STABILNOSTI FOTOMETRIČNEGA DELOVANJA

Preskusi se izvedejo v suhem in mirnem okolju pri temperaturi okolja 23 °C ± 5 °C, pri čemer mora biti celoten žaromet pritrjen na nosilec tako, kakor bi bil nameščen na vozilu.

1.1   Čist žaromet

Žaromet je treba pustiti delovati 12 ur, kakor je opisano v pododstavku 1.1.1, in ga pregledati, kakor je predpisano v pododstavku 1.1.2.

1.1.1   Preskusni postopek

Žaromet naj deluje določen čas, in sicer:

| 1.1.1.1 | (a) | če gre za homologacijo samo ene svetlobne funkcije (kratki ali dolgi svetlobni pramen), ustrezna žarilna nitka sveti predpisani čas (1); |
| --- | --- | --- |

1.1.1.1

(a)

če gre za homologacijo samo ene svetlobne funkcije (kratki ali dolgi svetlobni pramen), ustrezna žarilna nitka sveti predpisani čas (1);

| (b) | v primeru integriranih žarometov za kratki svetlobni pramen in dolgi svetlobni pramen (žaromet SB z dvema žarilnima nitkama):
  če vlagatelj navede, da bo v žarometu naenkrat svetila samo ena žarilna nitka (2), se preskus izvede skladno s tem pogojem, pri čemer se zaporedno vklaplja (1) vsaka opredeljena funkcija, in sicer za polovico časa, določenega v odstavku 1.1;
  v vseh drugih primerih (1), (2) se žaromet preskusi za določeni čas v tem ciklu: | 15 minut sveti žarilna nitka kratkega svetlobnega pramena; |
| --- | --- | --- |

(b)

v primeru integriranih žarometov za kratki svetlobni pramen in dolgi svetlobni pramen (žaromet SB z dvema žarilnima nitkama):

če vlagatelj navede, da bo v žarometu naenkrat svetila samo ena žarilna nitka (2), se preskus izvede skladno s tem pogojem, pri čemer se zaporedno vklaplja (1) vsaka opredeljena funkcija, in sicer za polovico časa, določenega v odstavku 1.1;

v vseh drugih primerih (1), (2) se žaromet preskusi za določeni čas v tem ciklu:

15 minut sveti žarilna nitka kratkega svetlobnega pramena;

| | 5 minut svetijo vse žarilne nitke; |
| --- | --- |

5 minut svetijo vse žarilne nitke;

| (c) | v primeru združenih svetlobnih funkcij se vse posamezne funkcije vklopijo hkrati za čas, določen za posamezne svetlobne funkcije (a) tudi ob upoštevanju uporabe integriranih svetlobnih funkcij (b) v skladu s specifikacijami proizvajalca. |
| --- | --- |

(c)

v primeru združenih svetlobnih funkcij se vse posamezne funkcije vklopijo hkrati za čas, določen za posamezne svetlobne funkcije (a) tudi ob upoštevanju uporabe integriranih svetlobnih funkcij (b) v skladu s specifikacijami proizvajalca.

| 1.1.1.2 | Preskusna napetost
  Napetost se nastavi tako, da zagotavlja moč, ki je 15 odstotkov (26 odstotkov za 24-voltne tipe) večja od nazivne moči, določene v tem pravilniku za tipe žarometov SB. |
| --- | --- |

1.1.1.2

Preskusna napetost

Napetost se nastavi tako, da zagotavlja moč, ki je 15 odstotkov (26 odstotkov za 24-voltne tipe) večja od nazivne moči, določene v tem pravilniku za tipe žarometov SB.

1.1.2   Rezultati preskusa

1.1.2.1   Vizualni pregled

Ko se temperatura žarometa ustali pri temperaturi okolja, je treba lečo žarometa in morebitno zunanjo lečo očistiti s čisto in vlažno bombažno krpo. Nato je treba opraviti vizualni pregled, pri katerem ne sme biti ne na leči žarometa in ne na morebitni zunanji leči vidno nikakršno zvitje, deformacija, razpoka ali sprememba barve.

1.1.2.2   Fotometrični preskus

Za zagotovitev skladnosti z zahtevami iz tega pravilnika je treba fotometrične vrednosti preveriti v naslednjih točkah:

| | kratki svetlobni pramen: | 50 R – B 50 L – HV pri žarometih, zasnovanih za vožnjo po desni strani cestišča |
| --- | --- | --- |

kratki svetlobni pramen:

50 R – B 50 L – HV pri žarometih, zasnovanih za vožnjo po desni strani cestišča

| | 50 L – B 50 R – HV pri žarometih, zasnovanih za vožnjo po levi strani cestišča |
| --- | --- |

50 L – B 50 R – HV pri žarometih, zasnovanih za vožnjo po levi strani cestišča

| | dolgi svetlobni pramen:
  točka Emax |
| --- | --- |

dolgi svetlobni pramen:

točka Emax

Lahko se opravi še eno usmerjanje zaradi upoštevanja morebitne deformacije nosilca žarometa zaradi toplote (sprememba položaja „ločnice“ je obravnavana v odstavku 2 te priloge).

Dovoljeno je 10-odstotno odstopanje fotometričnih značilnosti od vrednosti, izmerjenih pred preskusom, vključno z dovoljenimi odstopanji fotometričnega postopka.

1.2   Umazan žaromet

Žaromet, ki je bil preskušen v skladu z zahtevami iz pododstavka 1.1, mora po opravljeni pripravi v skladu s pododstavkom 1.2.1 eno uro delovati tako, kakor je opisano v pododstavku 1.1.1, nato pa se pregleda v skladu z navodili iz pododstavka 1.1.2.

1.2.1   Priprava žarometa

1.2.1.1   Preskusna mešanica

| 1.2.1.1.1 | Za žaromet z zunanjo lečo iz stekla:
  Mešanica vode in umazanije, ki jo je treba nanesti na žaromet, mora vsebovati: | 9 masnih delov kremenčevega peska z velikostjo delcev 0–100 μm; |
| --- | --- | --- |

1.2.1.1.1

Za žaromet z zunanjo lečo iz stekla:

Mešanica vode in umazanije, ki jo je treba nanesti na žaromet, mora vsebovati:

9 masnih delov kremenčevega peska z velikostjo delcev 0–100 μm;

| | 1 masni del praška iz rastlinskega oglja (iz bukovine) z velikostjo delcev 0–100 μm; |
| --- | --- |

1 masni del praška iz rastlinskega oglja (iz bukovine) z velikostjo delcev 0–100 μm;

| | 0,2 masnega dela NaCMC (3) in |
| --- | --- |

0,2 masnega dela NaCMC (3) in

| | ustrezno količino destilirane vode s prevodnostjo ≤ 1 mS/m. |
| --- | --- |

ustrezno količino destilirane vode s prevodnostjo ≤ 1 mS/m.

Mešanica ne sme biti starejša od 14 dni.

| 1.2.1.1.2 | Za žaromet z zunanjo lečo iz plastičnega materiala:
  Mešanica vode in umazanije, ki jo je treba nanesti na žaromet, mora vsebovati: | 9 masnih delov kremenčevega peska z velikostjo delcev 0–100 μm; |
| --- | --- | --- |

1.2.1.1.2

Za žaromet z zunanjo lečo iz plastičnega materiala:

Mešanica vode in umazanije, ki jo je treba nanesti na žaromet, mora vsebovati:

9 masnih delov kremenčevega peska z velikostjo delcev 0–100 μm;

| | 1 masni del praška iz rastlinskega oglja (iz bukovine) z velikostjo delcev 0–100 μm; |
| --- | --- |

1 masni del praška iz rastlinskega oglja (iz bukovine) z velikostjo delcev 0–100 μm;

| | 0,2 masnega dela NaCMC3; |
| --- | --- |

0,2 masnega dela NaCMC3;

| | 13 masnih delov destilirane vode s prevodnostjo ≤ 1 mS/m in |
| --- | --- |

13 masnih delov destilirane vode s prevodnostjo ≤ 1 mS/m in

| | 2 ± 1 masna dela površinsko aktivne snovi (4). |
| --- | --- |

2 ± 1 masna dela površinsko aktivne snovi (4).

Mešanica ne sme biti starejša od 14 dni.

1.2.1.2   Nanašanje preskusne mešanice na žaromet

Preskusno mešanico je treba enakomerno nanesti na celotno svetlečo površino žarometa in nato pustiti, da se posuši. Postopek je treba ponavljati, dokler vrednost svetilnosti ne pade na 15–20 odstotkov vrednosti, ki so bile izmerjene za vsako naslednjo točko pod pogoji, ki so opisani v odstavku 1:

| | točka Emax pri dolgem svetlobnem pramenu, fotometrična porazdelitev pri žarometu za dolgi/kratki svetlobni pramen; |
| --- | --- |

točka Emax pri dolgem svetlobnem pramenu, fotometrična porazdelitev pri žarometu za dolgi/kratki svetlobni pramen;

| | točka Emax pri dolgem svetlobnem pramenu, fotometrična porazdelitev samo pri žarometu za dolgi svetlobni pramen; |
| --- | --- |

točka Emax pri dolgem svetlobnem pramenu, fotometrična porazdelitev samo pri žarometu za dolgi svetlobni pramen;

| | 50 R in 50 V (5) samo pri žarometu za kratki svetlobni pramen, zasnovanem za vožnjo po desni strani cestišča; |
| --- | --- |

50 R in 50 V (5) samo pri žarometu za kratki svetlobni pramen, zasnovanem za vožnjo po desni strani cestišča;

| | 50 L in 50 V (5) samo pri žarometu za kratki svetlobni pramen, zasnovanem za vožnjo po levi strani cestišča. |
| --- | --- |

50 L in 50 V (5) samo pri žarometu za kratki svetlobni pramen, zasnovanem za vožnjo po levi strani cestišča.

1.2.1.3   Merilna oprema

Merilna oprema mora biti enakovredna opremi, ki je bila uporabljena pri preskusih za homologacijo žarometa.

2.   PRESKUS SPREMEMBE NAVPIČNEGA POLOŽAJA LOČNICE ZARADI VPLIVA TOPLOTE

Pri tem preskusu se preverja, ali navpični premik ločnice zaradi vpliva toplote pri delujočem žarometu za kratki svetlobni pramen presega predpisane vrednosti.

Na žarometu, ki je bil preskušen v skladu z odstavkom 1.1, se opravi preskus, opisan v odstavku 2.1, ne da bi ga odstranili iz preskusne vpenjalne naprave ali spremenili njegovo lego v njej.

2.1   Preskus

Preskus se izvede v suhem in mirnem ozračju pri temperaturi okolja 23 °C ± 5 °C.

Z uporabo serijskega žarometa SB, ki je bil staran vsaj eno uro, mora žaromet delovati s kratkim svetlobnim pramenom, ne da bi ga vzeli iz preskusne vpenjalne naprave ali spremenili njegovo lego v njej. (Za ta preskus je treba napetost prilagoditi, kakor je določeno v odstavku 1.1.1.2). Položaj vodoravnega dela ločnice (med vv in navpično črto skozi točko B50L za vožnjo po desni strani cestišča ali točko B50R za vožnjo po levi strani cestišča) je treba preveriti po treh minutah (r3) in po 60 minutah (r60) delovanja.

Meritev spremembe položaja ločnice, opisano zgoraj, je treba izvesti s katero koli metodo, ki daje dovolj točne in ponovljive rezultate.

2.2   Rezultati preskusa

| 2.2.1 | Rezultat v miliradianih (mrad) se šteje kot sprejemljiv, če absolutna vrednost

  , izmerjena na žarometu, ni večja od 1,0 mrad (Δ rI ≤ 1,0 mrad). |
| --- | --- |

2.2.1

Formula

| 2.2.2 | Če je ta vrednost večja od 1,0 mrad, vendar ne večja od 1,5 mrad (1,0 mrad < Δ rI ≤ 1,5 mrad), je treba opraviti preskus na drugem žarometu, kot je opisano v odstavku 2.1, in sicer po tem, ko je bil žaromet trikrat zapored izpostavljen ciklu, kot je opisano spodaj, zaradi ustalitve položaja mehanskih delov žarometa na vpenjalni napravi, ki ustreza pravilni vgradnji na vozilu:
  enourno delovanje žarometa za kratki svetlobni pramen (napetost je treba prilagoditi skladno z odstavkom 1.1.1.2);
  enourno mirovanje.
  Tip žarometa se šteje za sprejemljivega, če srednja vrednost absolutne vrednosti Δ rI, izmerjene za prvi vzorec, in absolutne vrednosti Δ rII, izmerjene za drugi vzorec, ne presega 1,0 mrad |
| --- | --- |

2.2.2

Če je ta vrednost večja od 1,0 mrad, vendar ne večja od 1,5 mrad (1,0 mrad < Δ rI ≤ 1,5 mrad), je treba opraviti preskus na drugem žarometu, kot je opisano v odstavku 2.1, in sicer po tem, ko je bil žaromet trikrat zapored izpostavljen ciklu, kot je opisano spodaj, zaradi ustalitve položaja mehanskih delov žarometa na vpenjalni napravi, ki ustreza pravilni vgradnji na vozilu:

enourno delovanje žarometa za kratki svetlobni pramen (napetost je treba prilagoditi skladno z odstavkom 1.1.1.2);

enourno mirovanje.

Tip žarometa se šteje za sprejemljivega, če srednja vrednost absolutne vrednosti Δ rI, izmerjene za prvi vzorec, in absolutne vrednosti Δ rII, izmerjene za drugi vzorec, ne presega 1,0 mrad

Formula

---

(1)  Če je preskušani žaromet združen in/ali integriran s signalnimi svetilkami, morajo biti te med preskusom ves čas vklopljene. Smerna svetilka mora biti vklopljena v načinu utripanja, pri čemer naj bo časovno razmerje med vklopom in izklopom približno ena proti ena.

(2)  Če med utripanjem žarometa hkrati svetita dve žarilni nitki, se to ne šteje kot običajna hkratna uporaba obeh žarilnih nitk.

(3)  NaCMC je natrijeva sol karboksimetilceluloze, ki se običajno označuje kot CMC. NaCMC, ki se uporabi v mešanici umazanije, mora imeti v 2-odstotni raztopini pri temperaturi 20 °C substitucijsko stopnjo (DS) od 0,6 do 0,7 in viskoznost od 200 do 300 cP.

(4)  Potrebna je količinska toleranca, da se dobi umazanija, ki se pravilno porazdeli po celotni plastični leči.

(5)  Točka 50 V je 375 mm pod HV na navpični črti v-v na zaslonu, oddaljenem 25 m.

---

PRILOGA 6

ZAHTEVE ZA SVETILKE Z LEČAMI IZ PLASTIČNEGA MATERIALA – PRESKUŠANJE LEČ ALI VZORCEV MATERIALA IN CELOTNIH SVETILK

1.   SPLOŠNE SPECIFIKACIJE

| 1.1 | Vzorci, predloženi skladno z odstavkom 3.2.4 tega pravilnika, morajo ustrezati specifikacijam iz odstavkov od 2.1 do 2.5. |
| --- | --- |

1.1

Vzorci, predloženi skladno z odstavkom 3.2.4 tega pravilnika, morajo ustrezati specifikacijam iz odstavkov od 2.1 do 2.5.

| 1.2 | Dva od petih vzorcev celotnih svetilk, predloženih skladno z odstavkom 3.2.3 tega pravilnika in opremljenih z lečami iz plastičnega materiala, morata glede materiala leč ustrezati specifikacijam iz odstavka 2.6. |
| --- | --- |

1.2

Dva od petih vzorcev celotnih svetilk, predloženih skladno z odstavkom 3.2.3 tega pravilnika in opremljenih z lečami iz plastičnega materiala, morata glede materiala leč ustrezati specifikacijam iz odstavka 2.6.

| 1.3 | Na vzorcih leč iz plastičnega materiala ali vzorcih materiala skupaj z reflektorjem, na katerega bodo pritrjene (kjer to pride v poštev), je treba opraviti homologacijske preskuse v časovnem zaporedju, določenem v tabeli A v Dodatku 1 k tej prilogi. |
| --- | --- |

1.3

Na vzorcih leč iz plastičnega materiala ali vzorcih materiala skupaj z reflektorjem, na katerega bodo pritrjene (kjer to pride v poštev), je treba opraviti homologacijske preskuse v časovnem zaporedju, določenem v tabeli A v Dodatku 1 k tej prilogi.

| 1.4 | Če proizvajalec svetilke lahko dokaže, da je izdelek že uspešno opravil preskuse iz odstavkov od 2.1 do 2.5 ali enakovredne preskuse v skladu z drugim pravilnikom, teh preskusov ni treba ponovno opraviti; obvezno je treba opraviti samo preskuse iz tabele B v Dodatku 1. |
| --- | --- |

1.4

Če proizvajalec svetilke lahko dokaže, da je izdelek že uspešno opravil preskuse iz odstavkov od 2.1 do 2.5 ali enakovredne preskuse v skladu z drugim pravilnikom, teh preskusov ni treba ponovno opraviti; obvezno je treba opraviti samo preskuse iz tabele B v Dodatku 1.

2.   PRESKUSI

2.1   Odpornost proti temperaturnim spremembam

2.1.1   Preskusi

Na treh novih vzorcih (lečah) je treba v petih ciklih spreminjajoče se temperature in vlažnosti (RH = relativna vlažnost) opraviti preskuse po naslednjem programu:

| | 3 ure pri 40 °C ± 2 °C in 85–95 % RH; |
| --- | --- |

3 ure pri 40 °C ± 2 °C in 85–95 % RH;

| | 1 ura pri 23 °C ± 5 °C in 60–75 % RH. |
| --- | --- |

1 ura pri 23 °C ± 5 °C in 60–75 % RH.

| | 15 ur pri –30 °C ± 2 °C; |
| --- | --- |

15 ur pri –30 °C ± 2 °C;

| | 1 ura pri 23 °C ± 5 °C in 60–75 % RH. |
| --- | --- |

1 ura pri 23 °C ± 5 °C in 60–75 % RH.

| | 3 ure pri 80 °C ± 2 °C; |
| --- | --- |

3 ure pri 80 °C ± 2 °C;

| | 1 ura pri 23 °C ± 5 °C in 60–75 % RH. |
| --- | --- |

1 ura pri 23 °C ± 5 °C in 60–75 % RH.

Pred tem preskusom morajo biti vzorci najmanj štiri ure izpostavljeni temperaturi 23 °C ± 5 °C in relativni vlažnosti 60–75 %.

| Opomba: | V enournih obdobjih s temperaturo 23 °C ± 5 °C je vključen čas za prehod z ene temperature na drugo, ki je potreben za preprečevanje učinkov toplotnih šokov. |
| --- | --- |

Opomba:

V enournih obdobjih s temperaturo 23 °C ± 5 °C je vključen čas za prehod z ene temperature na drugo, ki je potreben za preprečevanje učinkov toplotnih šokov.

2.1.2   Fotometrične meritve

2.1.2.1   Metoda

Pred preskusom in po njem je treba na vzorcih opraviti fotometrične meritve.

Te meritve je treba opraviti z etalonsko žarnico v naslednjih točkah:

| | B 50 L in 50 R za kratki svetlobni pramen žarometa za kratki svetlobni pramen ali žarometa za kratki/dolgi svetlobni pramen (B 50 R in 50 L za žaromete, namenjene vožnji po levi strani cestišča); |
| --- | --- |

B 50 L in 50 R za kratki svetlobni pramen žarometa za kratki svetlobni pramen ali žarometa za kratki/dolgi svetlobni pramen (B 50 R in 50 L za žaromete, namenjene vožnji po levi strani cestišča);

| | pot Emax za dolgi svetlobni pramen žarometa za dolgi svetlobni pramen ali žarometa za kratki/dolgi svetlobni pramen. |
| --- | --- |

pot Emax za dolgi svetlobni pramen žarometa za dolgi svetlobni pramen ali žarometa za kratki/dolgi svetlobni pramen.

2.1.2.2   Rezultati

Fotometrične vrednosti, izmerjene pri vsakem vzorcu pred in po preskusu, se ob upoštevanju dovoljenih odstopanj fotometričnega postopka ne smejo razlikovati za več kot deset odstotkov.

2.2   Odpornost proti okoljskim in kemičnim dejavnikom

2.2.1   Odpornost proti okoljskim dejavnikom

Trije novi vzorci (leče ali vzorci materiala) se izpostavijo sevanju vira s spektralno porazdelitvijo energije, ki je podobna porazdelitvi črnega telesa s temperaturo med 5 500 K in 6 000 K. Med virom in vzorci je treba namestiti ustrezne filtre, da se čim bolj oslabijo sevanja z valovnimi dolžinami, manjšimi od 295 nm in večjimi od 2 500 nm. Vzorci se izpostavijo sevanju energije 1 200 W/m2 ± 200 W/m2 za obdobje, ki je določeno tako, da energija sevanja, ki jo prejmejo, znaša 4 500 MJ/m2 ± 200 MJ/m2. Znotraj preskusne naprave mora biti temperatura, ki se meri na črni plošči, ki je na isti višini kot vzorci, 50 °C ± 5 °C. Zaradi zagotovitve enakomernega obsevanja se morajo vzorci vrteti okoli vira sevanja s hitrostjo med 1 in 5 obrati/min.

Vzorce je treba škropiti z destilirano vodo s prevodnostjo, nižjo od 1 mS/m, pri temperaturi 23 °C ± 5 °C, po naslednjem ciklu:

| škropljenje | : | 5 minut; |
| --- | --- | --- |
| sušenje | : | 25 minut. |

škropljenje

:

5 minut;

sušenje

:

25 minut.

2.2.2   Odpornost proti kemičnim dejavnikom

Po preskusu, opisanem v odstavku 2.2.1, in meritvi, opisani v odstavku 2.2.3.1, je treba obdelati zunanjo površino navedenih treh vzorcev po postopku, opisanem v odstavku 2.2.2.2, z mešanico, določeno v odstavku 2.2.2.1.

2.2.2.1   Preskusna mešanica

Preskusna mešanica mora vsebovati 61,5 odstotka n-heptana, 12,5 odstotka toluena, 7,5 odstotka etiltetraklorida, 12,5 odstotka trikloretilena in 6 odstotkov ksilena (volumski odstotki).

2.2.2.2   Nanašanje preskusne mešanice

Kos bombažnega blaga (po standardu ISO 105) se do nasičenja namoči v mešanico iz odstavka 2.2.2.1 in v 10 sekundah za 10 minut pritisne na zunanjo površino vzorca s pritiskom 50 N/cm2, kar ustreza sili 100 N na preskusno površino velikosti 14 × 14 mm.

Med temi 10 minutami se blago ponovno napoji z mešanico, da sestava nanesene tekočine ustreza predpisani preskusni mešanici med celotnim trajanjem preskusa.

Med pritiskanjem namočenega blaga na vzorec se lahko pritisk, ki deluje na vzorec, izravna, da se prepreči nastajanje razpok.

2.2.2.3   Čiščenje

Po nanašanju preskusne mešanice se morajo vzorci posušiti na zraku, nato pa oprati z raztopino iz odstavka 2.3 (odpornost proti čistilom) pri temperaturi 23 °C ± 5 °C.

Nato je treba vzorce dobro sprati z destilirano vodo, ki pri temperaturi 23 °C ± 5 °C ne vsebuje več kot 0,2 odstotka primesi, in jih obrisati z mehko krpo.

2.2.3   Rezultati

2.2.3.1   Po preskusu odpornosti proti okoljskim dejavnikom ne sme biti na zunanji površini vzorca nobenih razpok, prask, oddrobljenih delov in deformacij, srednja vrednost spremembe stopnje prepustnosti svetlobe Formula, ki se pri treh vzorcih izmeri po postopku iz Dodatka 2 k tej prilogi, pa ne sme biti večja od 0,020 (Δ tm ≤ 0,020).

2.2.3.2   Po preskusu odpornosti proti kemičnim dejavnikom ne sme biti na vzorcih nobenih sledi kemičnega obarvanja, ki bi lahko povzročilo spremenjeno razprševanje svetlobe, pri čemer srednja vrednost spremembe Formula, ki se pri treh vzorcih izmeri po postopku iz Dodatka 2 k tej prilogi, ne sme biti večja od 0,020 (Δ dm ≤ 0,020).

2.3   Odpornost proti čistilom in ogljikovodikom

2.3.1   Odpornost proti čistilom

Zunanja površina treh vzorcev (leč ali vzorcev materiala) se segreje na 50 °C ± 5 °C in nato za pet minut potopi v mešanico, katere temperatura je 23 °C ± 5 °C in ki vsebuje 99 delov destilirane vode z največ 0,02 odstotka primesi in en del alkilarilsulfonata.

Po končanem preskusu se vzorci posušijo pri temperaturi 50 °C ± 5 °C. Površina vzorcev se očisti z vlažno krpo.

2.3.2   Odpornost proti ogljikovodikom

Nato je treba zunanjo površino teh treh vzorcev eno minuto rahlo drgniti s kosom bombažnega blaga, prepojenega z mešanico iz 70 odstotkov n-heptana in 30 odstotkov toluena (volumski odstotki), potem pa pustiti, da se posuši na zraku.

2.3.3   Rezultati

Po zaporedno opravljenih obeh zgornjih preskusih srednja vrednost spremembe stopnje prepustnosti svetlobe Formula, ki se pri treh vzorcih izmeri po postopku, opisanem v Dodatku 2 k tej prilogi, ne sme biti večja od 0,010 (Δ tm ≤ 0,010).

2.4   Odpornost proti mehanskim poškodbam

2.4.1   Metoda preskušanja odpornosti proti mehanskim poškodbam

Na zunanji površini treh novih vzorcev (leč) se opravi preskus z enakomernim mehanskim obrabljanjem po postopku, opisanem v Dodatku 3 k tej prilogi.

2.4.2   Rezultati

Po tem preskusu je treba po postopku, opisanem v Dodatku 2, na površini iz odstavka 2.2.4 izmeriti spremembe:

| prepustnosti svetlobe | : | |
| --- | --- | --- |
| in razpršenosti svetlobe | : | |

prepustnosti svetlobe

:

Formula

in razpršenosti svetlobe

:

Formula

Za srednjo vrednost pri treh vzorcih velja naslednje:

| | Δ tm ≤ 0,100; |
| --- | --- |

Δ tm ≤ 0,100;

| | Δ dm ≤ 0,050. |
| --- | --- |

Δ dm ≤ 0,050.

2.5   Preskus sile oprijema prevlek (če obstajajo)

2.5.1   Priprava vzorca

Na prevleki leče se na površini 20 mm × 20 mm z britvico ali iglo vreže mrežasti vzorec s kvadratki velikosti približno 2 mm × 2 mm. Pritisk na britvico ali iglo mora biti zadosten, da se prereže vsaj prevleka.

2.5.2   Opis preskusa

Uporabiti je treba lepilni trak s silo oprijemanja 2 N/(cm širine) ± 20 %, ki je bila izmerjena v standardnih pogojih, določenih v Dodatku 4 k tej prilogi. Ta lepilni trak, ki mora biti širok vsaj 25 mm, se za najmanj pet minut pritisne na površino, ki je bila pripravljena skladno z zahtevami iz odstavka 2.5.1.

Nato se konec lepilnega traku obremeni tako, da se sila oprijema na zadevni površini izravna s silo, ki deluje pravokotno na to površino. Na tej stopnji je treba lepilni trak odtrgati z enakomerno hitrostjo 1,5 m/s ± 0,2 m/s.

2.5.3   Rezultati

Na mrežasti površini ne sme biti znatnih poškodb. Poškodbe na presečiščih med kvadrati ali na robovih ureznin so dovoljene, če poškodovana površina ne presega 15 odstotkov površine z mrežastim vzorcem.

2.6   Preskusi celotne svetilke z lečo iz plastičnega materiala

2.6.1   Odpornost površine leče proti mehanskim poškodbam

2.6.1.1   Preskusi

Na leči vzorca svetilke št. 1 se opravi preskus, opisan v odstavku 2.4.1.

2.6.1.2   Rezultati

Po opravljenem preskusu rezultati fotometričnih meritev, opravljenih na svetilki v skladu s tem pravilnikom, ne smejo za več kot 30 odstotkov presegati največjih vrednosti, predpisanih v točkah B 50 L in HV, in ne smejo biti za več kot 10 odstotkov pod najmanjšimi vrednostmi, predpisanimi v točki 75 R (v primeru žarometov, namenjenih vožnji po levi strani cestišča, je treba upoštevati točke B 50 R, HV in 75 L).

2.6.2   Preskus sile oprijema prevlek (če obstajajo)

Na leči vzorca svetilke št. 2 je treba opraviti preskus, opisan v odstavku 2.5.

3.   PREVERJANJE SKLADNOSTI PROIZVODNJE

| 3.1 | V zvezi z materiali, uporabljenimi pri izdelavi leč, se šteje, da svetilke proizvodne serije izpolnjujejo zahteve iz tega pravilnika, če:






  3.1.1 | se po preskusu odpornosti proti kemičnim dejavnikom ter po preskusu odpornosti proti čistilom in ogljikovodikom na zunanji površini vzorcev ne pojavijo razpoke, oddrobljeni deli ali deformacije, ki so vidni s prostim očesom (glej odstavke 2.2.2, 2.3.1 in 2.3.2); |
| --- | --- | --- |

3.1

V zvezi z materiali, uporabljenimi pri izdelavi leč, se šteje, da svetilke proizvodne serije izpolnjujejo zahteve iz tega pravilnika, če:

3.1.1

se po preskusu odpornosti proti kemičnim dejavnikom ter po preskusu odpornosti proti čistilom in ogljikovodikom na zunanji površini vzorcev ne pojavijo razpoke, oddrobljeni deli ali deformacije, ki so vidni s prostim očesom (glej odstavke 2.2.2, 2.3.1 in 2.3.2);

| 3.1.2 | so po preskusu iz odstavka 2.6.1.1 fotometrične vrednosti v merilnih točkah iz odstavka 2.6.1.2 znotraj mejnih vrednosti, ki so v tem pravilniku predpisane za skladnost proizvodnje. |
| --- | --- |

3.1.2

so po preskusu iz odstavka 2.6.1.1 fotometrične vrednosti v merilnih točkah iz odstavka 2.6.1.2 znotraj mejnih vrednosti, ki so v tem pravilniku predpisane za skladnost proizvodnje.

| 3.2 | Če rezultati preskusov ne izpolnjujejo zahtev, je treba preskuse ponoviti na drugem naključno izbranem vzorcu žarometov. |
| --- | --- |

3.2

Če rezultati preskusov ne izpolnjujejo zahtev, je treba preskuse ponoviti na drugem naključno izbranem vzorcu žarometov.

Dodatek 1

ČASOVNO ZAPOREDJE HOMOLOGACIJSKIH PRESKUSOV

A.   Preskusi plastičnih materialov (leč ali vzorcev materiala, ki so bili predloženi skladno z odstavkom 3.2.4 tega pravilnika)

| Vzorci | Leče ali vzorci materiala | Leče |
| --- | --- | --- |
| Preskusi | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 |
| 1.1 | Omejena fotometrija (odst. 2.1.2) |

Vzorci

Leče ali vzorci materiala

Leče

Preskusi

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

13

1.1

Omejena fotometrija (odst. 2.1.2)

X

X

X

| 1.1.1 | Sprememba temperature (odst. 2.1.1) |
| --- | --- |

1.1.1

Sprememba temperature (odst. 2.1.1)

X

X

X

| 1.2 | Omejena fotometrija (odst. 2.1.2) |
| --- | --- |

1.2

Omejena fotometrija (odst. 2.1.2)

X

X

X

| 1.2.1 | Meritev prepustnosti |
| --- | --- |

1.2.1

Meritev prepustnosti

X

X

X

X

X

X

X

X

X

| 1.2.2 | Meritev razpršenosti |
| --- | --- |

1.2.2

Meritev razpršenosti

X

X

X

X

X

X

| 1.3 | Okoljski dejavniki (odst. 2.2.1) |
| --- | --- |

1.3

Okoljski dejavniki (odst. 2.2.1)

X

X

X

| 1.3.1 | Meritev prepustnosti |
| --- | --- |

1.3.1

Meritev prepustnosti

X

X

X

| 1.4 | Kemični dejavniki (odst. 2.2.2) |
| --- | --- |

1.4

Kemični dejavniki (odst. 2.2.2)

X

X

X

| 1.4.1 | Meritev razpršenosti |
| --- | --- |

1.4.1

Meritev razpršenosti

X

X

X

| 1.5 | Čistila (odst. 2.3.1) |
| --- | --- |

1.5

Čistila (odst. 2.3.1)

X

X

X

| 1.6 | Ogljikovodiki (odst. 2.3.2) |
| --- | --- |

1.6

Ogljikovodiki (odst. 2.3.2)

X

X

X

| 1.6.1 | Meritev prepustnosti |
| --- | --- |

1.6.1

Meritev prepustnosti

X

X

X

| 1.7 | Poškodbe (odst. 2.4.1) |
| --- | --- |

1.7

Poškodbe (odst. 2.4.1)

X

X

X

| 1.7.1 | Meritev prepustnosti |
| --- | --- |

1.7.1

Meritev prepustnosti

X

X

X

| 1.7.2 | Meritev razpršenosti |
| --- | --- |

1.7.2

Meritev razpršenosti

X

X

X

| 1.8 | Sila oprijema (odst. 2.5) |
| --- | --- |

1.8

Sila oprijema (odst. 2.5)

X

B.   Preskusi celotnih svetilk (ki so bile predložene skladno z odstavkom 3.2.3 tega pravilnika)

| Preskusi | Celoten žaromet |
| --- | --- |
| št. vzorca |
| 1 | 2 |
| 2.1 | Poškodbe (odst. 2.6.1.1) |

Preskusi

Celoten žaromet

št. vzorca

1

2

2.1

Poškodbe (odst. 2.6.1.1)

X

| 2.2 | Fotometrija (odst. 2.6.1.2) |
| --- | --- |

2.2

Fotometrija (odst. 2.6.1.2)

X

| 2.3 | Sila oprijema (odst. 2.6.2) |
| --- | --- |

2.3

Sila oprijema (odst. 2.6.2)

X

Dodatek 2

METODA MERJENJA RAZPRŠENOSTI IN PREPUSTNOSTI SVETLOBE

1.   OPREMA (glej sliko)

Svetlobni pramen kolimatorja K s polovično divergenco Formula rd se omeji z zaslonko DT z odprtino 6 mm, pri kateri je nameščen nosilec za vzorec.

Akromatična zbiralna leča L2, ki je korigirana za sferične aberacije, povezuje zaslonko DT s sprejemnikom R; premer leče L2 mora biti tak, da ne zaslanja svetlobe, ki se od vzorca razprši v stožcu s polovičnim vršnim kotom β/2 = 14°.

Obročasta zaslonka DD s kotoma Formula in Formula je nameščena v goriščni ravnini slike leče L2.

Neprozorni srednji del zaslonke je potreben za zaslanjanje svetlobe, ki prihaja neposredno iz svetlobnega vira. Srednji del zaslonke se lahko odstrani iz svetlobnega pramena tako, da se vrne točno v svoj izhodiščni položaj.

Razdaljo L2 DT in goriščno razdaljo F2
   (1) leče L2 je treba izbrati tako, da slika DT v celoti pokrije sprejemnik R.

Če se za začetni vpadni svetlobni tok vzame 1 000 enot, mora biti absolutna točnost odčitanja boljša od ene enote.

2.   MERITVE

Treba je odčitati naslednje vrednosti:

| Odčitek | Z vzorcem | S srednjim delom DD | Ustrezna količina |
| --- | --- | --- | --- |
| T1 | ne | ne | vpadni svetlobni tok pri prvem odčitku |
| T2 | da
  (pred preskusom) | ne | svetlobni tok, ki ga je prepustil novi material v polju 24 °C |
| T3 | da
  (po preskusu) | ne | svetlobni tok, ki ga je prepustil material po preskusu v polju 24 °C |
| T4 | da
  (pred preskusom) | da | svetlobni tok, ki ga je razpršil novi material |
| T5 | da
  (po preskusu) | da | svetlobni tok, ki ga je razpršil material po preskusu |

Odčitek

Z vzorcem

S srednjim delom DD

Ustrezna količina

T1

ne

ne

vpadni svetlobni tok pri prvem odčitku

T2

da

(pred preskusom)

ne

svetlobni tok, ki ga je prepustil novi material v polju 24 °C

T3

da

(po preskusu)

ne

svetlobni tok, ki ga je prepustil material po preskusu v polju 24 °C

T4

da

(pred preskusom)

da

svetlobni tok, ki ga je razpršil novi material

T5

da

(po preskusu)

da

svetlobni tok, ki ga je razpršil material po preskusu

Image

---

(1)  Za L2 se priporoča uporaba goriščne razdalje okrog 80 mm.

Dodatek 3

METODA PRESKUSA S ŠKROPLJENJEM

1.   PRESKUSNA OPREMA

1.1   Škropilna pištola

Uporabljena škropilna pištola mora imeti šobo s premerom 1,3 mm, ki omogoča pretok tekočine 0,24 ± 0,02 l/minuto pri delovnem tlaku 6,0 bara – 0, + 0,5 bara.

Na razdalji 380 mm ± 10 mm od šobe mora imeti del površine, ki je neposredno izpostavljen poškodbam, pod zgoraj navedenimi pogoji premer 170 mm ± 50 mm.

1.2   Preskusna mešanica

Preskusna mešanica je sestavljena iz:

kremenčevega peska s trdoto 7 po Mohrovi lestvici z velikostjo zrn med 0 in 0,2 mm in približno normalno porazdelitvijo s kotnim faktorjem od 1,8 do 2;

vode, katere trdota ni večja od 205 g/m3, za mešanico, ki vsebuje 25 g peska na liter vode.

2.   PRESKUS

Zunanjo površino leče žarometa je treba enkrat ali večkrat izpostaviti delovanju curka peska, dobljenega po zgoraj opisani metodi. Pri tem je treba curek usmeriti skoraj pravokotno na površino, ki se preskuša.

Nastajanje poškodb se preverja na enem ali več vzorcih stekla, nameščenih v bližini leč, ki se preskušajo. Mešanico je treba škropiti, dokler sprememba razpršene svetlobe na vzorcu ali vzorcih, izmerjena po metodi iz Dodatka 2, ne ustreza naslednji vrednosti:

Formula

Za preverjanje enakomernosti poškodb na celotni površini, ki se preskuša, se lahko uporabi več referenčnih vzorcev.

Dodatek 4

PRESKUS SILE OPRIJEMA LEPILNEGA TRAKU

1.   NAMEN

Po tej metodi se lahko pri normalnih pogojih določi linearna sila oprijema lepilnega traku na stekleni plošči.

2.   PRINCIP

Merjenje sile, ki jo je treba uporabiti za snemanje lepilnega traku s steklene plošče pod kotom 90°.

3.   PREDPISANI POGOJI OKOLJA

Zrak mora imeti temperaturo 23 °C ± 5 °C in relativno vlažnost 65 ± 15 %.

4.   PRESKUŠANCI

Pred preskusom se vzorčni kolut lepilnega traku 24 ur kondicionira pri predpisanih pogojih okolja (glej odstavek 3.).

Z vsakega koluta je treba preskusiti po pet preskušancev dolžine 400 mm. Ti preskušanci se vzamejo s koluta, ko so odstranjene prve tri plasti.

5.   POSTOPEK

Preskus je treba opraviti pod pogoji okolja, kakor so določeni v odstavku 3.

Pet preskušancev je treba sneti s koluta med radialnim odvijanjem lepilnega traku s hitrostjo približno 300 mm/s, nato pa jih je treba v 15 sekundah nanesti, kakor sledi:

Lepilni trak se nanaša na stekleno ploščo postopoma tako, da se s prstom rahlo drgne v vzdolžni smeri, vendar brez prekomernega pritiska, tako da med trakom in stekleno ploščo ni nobenega zračnega mehurčka.

Vse skupaj se 10 minut pusti v predpisanem okolju.

Približno 25 mm preskušanca je treba odlepiti s plošče v ravnini, ki je pravokotna na os preskušanca.

Ploščo je treba pritrditi, prosti konec lepilnega traku pa prepogniti za 90° od plošče. Vlečna sila mora delovati tako, da je ločilna črta med lepilnim trakom in ploščo pravokotna na to silo in na ploščo.

Lepilni trak je treba odstraniti s hitrostjo 300 mm/s ± 30 mm/s in zapisati uporabljeno silo.

6.   REZULTATI

Pet dobljenih vrednosti je treba razporediti po vrstnem redu, srednjo vrednost pa je treba vpisati kot rezultat meritve. Ta vrednost je izražena v njutonih na centimeter širine lepilnega traku.

---

PRILOGA 7

MINIMALNE ZAHTEVE ZA VZORČENJE, KI GA OPRAVI INŠPEKTOR

1.   SPLOŠNO

| 1.1 | Za zahteve glede skladnosti se šteje, da so izpolnjene z mehanskega in geometrijskega stališča v skladu z morebitnimi zahtevami iz tega pravilnika, če razlike ne presegajo neizogibnega proizvodnega odstopanja. |
| --- | --- |

1.1

Za zahteve glede skladnosti se šteje, da so izpolnjene z mehanskega in geometrijskega stališča v skladu z morebitnimi zahtevami iz tega pravilnika, če razlike ne presegajo neizogibnega proizvodnega odstopanja.

| 1.2 | V zvezi s fotometričnim delovanjem se skladnost žarometov iz serijske proizvodnje ne izpodbija, če pri preskušanju fotometričnega delovanja naključno izbranega žarometa:






  1.2.1 | nobena izmerjena vrednost ne odstopa v neugodno smer za več kot 20 odstotkov od vrednosti, predpisanih v tem pravilniku.
  Za vrednosti B 50 L (ali R) in območje III je lahko največje odstopanje v neugodno smer:







  B 50 L (ali R): | : | 0,2 luksa, kar je enakovredno 20 odstotkom
  0,3 luksa, kar je enakovredno 30 odstotkom |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| območje III: | : | 0,3 luksa, kar je enakovredno 20 odstotkom
  0,45 luksa, kar je enakovredno 30 odstotkom |

1.2

V zvezi s fotometričnim delovanjem se skladnost žarometov iz serijske proizvodnje ne izpodbija, če pri preskušanju fotometričnega delovanja naključno izbranega žarometa:

1.2.1

nobena izmerjena vrednost ne odstopa v neugodno smer za več kot 20 odstotkov od vrednosti, predpisanih v tem pravilniku.

Za vrednosti B 50 L (ali R) in območje III je lahko največje odstopanje v neugodno smer:

B 50 L (ali R):

:

0,2 luksa, kar je enakovredno 20 odstotkom

0,3 luksa, kar je enakovredno 30 odstotkom

območje III:

:

0,3 luksa, kar je enakovredno 20 odstotkom

0,45 luksa, kar je enakovredno 30 odstotkom

| 1.2.2 | ali če






  1.2.2.1 | so na merilnem zaslonu (na razdalji 25 m) vrednosti za kratki svetlobni pramen, predpisane v tem pravilniku, dosežene v HV (z dovoljenim odstopanjem 0,2 luksa) in v zvezi s to usmerjenostjo v najmanj eni točki vsakega območja, omejenega s krogom polmera 15 cm okoli točk B 50 L (ali R) (z dovoljenim odstopanjem 0,1 luksa), 75 R (ali L), 25 R, 25 L in na celotnem območju IV, ki ni nad črto 25 R in 25 L za več kot 22,5 cm; |
| --- | --- | --- |

1.2.2

ali če

1.2.2.1

so na merilnem zaslonu (na razdalji 25 m) vrednosti za kratki svetlobni pramen, predpisane v tem pravilniku, dosežene v HV (z dovoljenim odstopanjem 0,2 luksa) in v zvezi s to usmerjenostjo v najmanj eni točki vsakega območja, omejenega s krogom polmera 15 cm okoli točk B 50 L (ali R) (z dovoljenim odstopanjem 0,1 luksa), 75 R (ali L), 25 R, 25 L in na celotnem območju IV, ki ni nad črto 25 R in 25 L za več kot 22,5 cm;

| 1.2.2.2 | in če je pri dolgem svetlobnem pramenu HV znotraj izolukse za 0,75 Emax, se pri fotometričnih vrednostih upošteva dovoljeno odstopanje + 20 odstotkov za največje vrednosti in – 20 odstotkov za najmanjše vrednosti v kateri koli merilni točki, določeni v odstavku 8.10 tega pravilnika. Referenčna oznaka se ne upošteva. |
| --- | --- |

1.2.2.2

in če je pri dolgem svetlobnem pramenu HV znotraj izolukse za 0,75 Emax, se pri fotometričnih vrednostih upošteva dovoljeno odstopanje + 20 odstotkov za največje vrednosti in – 20 odstotkov za najmanjše vrednosti v kateri koli merilni točki, določeni v odstavku 8.10 tega pravilnika. Referenčna oznaka se ne upošteva.

| 1.2.3 | Če rezultati zgornjih preskusov ne izpolnjujejo zahtev, se lahko spremeni nastavitev žarometa, pod pogojem, da se os svetlobnega pramena ne premakne v desno ali levo za več kot 1° (1). |
| --- | --- |

1.2.3

Če rezultati zgornjih preskusov ne izpolnjujejo zahtev, se lahko spremeni nastavitev žarometa, pod pogojem, da se os svetlobnega pramena ne premakne v desno ali levo za več kot 1° (1).

| 1.2.4 | Pri tem se ne upoštevajo žarometi z očitnimi okvarami. |
| --- | --- |

1.2.4

Pri tem se ne upoštevajo žarometi z očitnimi okvarami.

| 1.2.5 | Referenčna oznaka se ne upošteva. |
| --- | --- |

1.2.5

Referenčna oznaka se ne upošteva.

| 1.3 | Upoštevajo se kromatske koordinate. |
| --- | --- |

1.3

Upoštevajo se kromatske koordinate.

2.   PRVO VZORČENJE

Pri prvem vzorčenju se naključno izberejo štirje žarometi. Prvi vzorec dveh žarometov se označi kot A, drugi vzorec dveh žarometov pa kot B.

2.1   Skladnost se ne izpodbija

| 2.1.1 | Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 v tej prilogi, se skladnost žarometov iz serijske proizvodnje ne izpodbija, če je odstopanje izmerjenih vrednosti žarometov v neugodno smer:






  2.1.1.1 | vzorec A








  A1: | en žaromet | | 0 odstotkov |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| en žaromet | ne več kot | 20 odstotkov |
| A2: | oba žarometa | več kot | 0 odstotkov |
| vendar | ne več kot | 20 odstotkov |
| nadaljuj z vzorcem B | | |

2.1.1

Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 v tej prilogi, se skladnost žarometov iz serijske proizvodnje ne izpodbija, če je odstopanje izmerjenih vrednosti žarometov v neugodno smer:

2.1.1.1

vzorec A

A1:

en žaromet

0 odstotkov

en žaromet

ne več kot

20 odstotkov

A2:

oba žarometa

več kot

0 odstotkov

vendar

ne več kot

20 odstotkov

nadaljuj z vzorcem B

| 2.1.1.2 | vzorec B







  B1: | oba žarometa | 0 odstotkov |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.1.2

vzorec B

B1:

oba žarometa

0 odstotkov

| 2.1.2 | ali če so za vzorec A izpolnjeni pogoji iz odstavka 1.2.2. |
| --- | --- |

2.1.2

ali če so za vzorec A izpolnjeni pogoji iz odstavka 1.2.2.

2.2   Skladnost se izpodbija

| 2.2.1 | Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 v tej prilogi, se skladnost žarometov iz serijske proizvodnje izpodbija, pri čemer se od proizvajalca zahteva, da proizvodnjo uskladi z zahtevami (uskladitev), če je odstopanje izmerjenih vrednosti žarometov:






  2.2.1.1 | vzorec A








  A3: | en žaromet | ne več kot | 20 odstotkov |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| en žaromet | več kot | 20 odstotkov |
| Vendar | ne več kot | 30 odstotkov |

2.2.1

Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 v tej prilogi, se skladnost žarometov iz serijske proizvodnje izpodbija, pri čemer se od proizvajalca zahteva, da proizvodnjo uskladi z zahtevami (uskladitev), če je odstopanje izmerjenih vrednosti žarometov:

2.2.1.1

vzorec A

A3:

en žaromet

ne več kot

20 odstotkov

en žaromet

več kot

20 odstotkov

Vendar

ne več kot

30 odstotkov

| 2.2.1.2 | vzorec B








  B2: | v primeru A2 | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| en žaromet | več kot | 0 odstotkov |
| Vendar | ne več kot | 20 odstotkov |
| en žaromet | ne več kot | 20 odstotkov |
| B3: | v primeru A2 | | |
| en žaromet | | 0 odstotkov |
| en žaromet | več kot | 20 odstotkov |
| vendar | ne več kot | 30 odstotkov |

2.2.1.2

vzorec B

B2:

v primeru A2

en žaromet

več kot

0 odstotkov

Vendar

ne več kot

20 odstotkov

en žaromet

ne več kot

20 odstotkov

B3:

v primeru A2

en žaromet

0 odstotkov

en žaromet

več kot

20 odstotkov

vendar

ne več kot

30 odstotkov

| 2.2.2 | ali če pogoji iz odstavka 1.2.2 za vzorec A niso izpolnjeni. |
| --- | --- |

2.2.2

ali če pogoji iz odstavka 1.2.2 za vzorec A niso izpolnjeni.

2.3   Preklic homologacije

Skladnost se izpodbija in uporabi se odstavek 10, če je po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 v tej prilogi, odstopanje izmerjenih vrednosti žarometov:

| 2.3.1 | vzorec A








  A4: | en žaromet | ne več kot | 20 odstotkov |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| en žaromet | več kot | 30 odstotkov |
| A5: | oba žarometa | več kot | 20 odstotkov |

2.3.1

vzorec A

A4:

en žaromet

ne več kot

20 odstotkov

en žaromet

več kot

30 odstotkov

A5:

oba žarometa

več kot

20 odstotkov

| 2.3.2 | vzorec B








  B4: | v primeru A2 | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| en žaromet | več kot | 0 odstotkov |
| vendar | ne več kot | 20 odstotkov |
| en žaromet | več kot | 20 odstotkov |
| B5: | v primeru A2 | | |
| oba žarometa | več kot | 20 odstotkov |
| B6: | v primeru A2 | | |
| en žaromet | | 0 odstotkov |
| en žaromet | več kot | 30 odstotkov |

2.3.2

vzorec B

B4:

v primeru A2

en žaromet

več kot

0 odstotkov

vendar

ne več kot

20 odstotkov

en žaromet

več kot

20 odstotkov

B5:

v primeru A2

oba žarometa

več kot

20 odstotkov

B6:

v primeru A2

en žaromet

0 odstotkov

en žaromet

več kot

30 odstotkov

| 2.3.3 | ali če pogoji iz odstavka 1.2.2 za vzorca A in B niso izpolnjeni. |
| --- | --- |

2.3.3

ali če pogoji iz odstavka 1.2.2 za vzorca A in B niso izpolnjeni.

3.   PONOVLJENO VZORČENJE

V primerih A3, B2, B3 je treba v dveh mesecih po obvestilu ponoviti vzorčenje, tako da se iz zaloge izdelkov, proizvedenih po uskladitvi, izbereta tretji vzorec C, sestavljen iz dveh žarometov, in četrti vzorec D, sestavljen iz dveh žarometov.

3.1   Skladnost se ne izpodbija

| 3.1.1 | Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 te priloge, se skladnost žarometov iz serijske proizvodnje ne izpodbija, če je odstopanje izmerjenih vrednosti žarometov:






  3.1.1.1 | vzorec C








  C1: | en žaromet | | 0 odstotkov |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| en žaromet | ne več kot | 20 odstotkov |
| C2: | oba žarometa | več kot | 0 odstotkov |
| vendar | ne več kot | 20 odstotkov |
| | | nadaljuj z vzorcem D |

3.1.1

Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 te priloge, se skladnost žarometov iz serijske proizvodnje ne izpodbija, če je odstopanje izmerjenih vrednosti žarometov:

3.1.1.1

vzorec C

C1:

en žaromet

0 odstotkov

en žaromet

ne več kot

20 odstotkov

C2:

oba žarometa

več kot

0 odstotkov

vendar

ne več kot

20 odstotkov

nadaljuj z vzorcem D

| 3.1.1.2 | vzorec D







  D1: | v primeru C2 | |
| --- | --- | --- | --- |
| oba žarometa | 0 odstotkov |

3.1.1.2

vzorec D

D1:

v primeru C2

oba žarometa

0 odstotkov

| 3.1.2 | ali če so izpolnjeni pogoji iz odstavka 1.2.2 za vzorec C. |
| --- | --- |

3.1.2

ali če so izpolnjeni pogoji iz odstavka 1.2.2 za vzorec C.

3.2   Skladnost se izpodbija

| 3.2.1 | Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 v tej prilogi, se skladnost žarometov iz serijske proizvodnje izpodbija, pri čemer se od proizvajalca zahteva, da proizvodnjo uskladi z zahtevami (uskladitev), če je odstopanje izmerjenih vrednosti žarometov:






  3.2.1.1 | vzorec D








  D2: | v primeru C2 | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| en žaromet | več kot | 0 odstotkov |
| vendar ne | več kot | 20 odstotkov |
| en žaromet | ne več kot | 20 odstotkov |

3.2.1

Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 v tej prilogi, se skladnost žarometov iz serijske proizvodnje izpodbija, pri čemer se od proizvajalca zahteva, da proizvodnjo uskladi z zahtevami (uskladitev), če je odstopanje izmerjenih vrednosti žarometov:

3.2.1.1

vzorec D

D2:

v primeru C2

en žaromet

več kot

0 odstotkov

vendar ne

več kot

20 odstotkov

en žaromet

ne več kot

20 odstotkov

| 3.2.1.2 | ali če pogoji iz odstavka 1.2.2 za vzorec C niso izpolnjeni. |
| --- | --- |

3.2.1.2

ali če pogoji iz odstavka 1.2.2 za vzorec C niso izpolnjeni.

3.3   Preklic homologacije

Skladnost se izpodbija in uporabi se odstavek 13, če je po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 v tej prilogi, odstopanje izmerjenih vrednosti žarometov:

| 3.3.1 | vzorec C








  C3: | en žaromet | ne več kot | 20 odstotkov |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| en žaromet | več kot | 20 odstotkov |
| C4: | oba žarometa | več kot | 20 odstotkov |

3.3.1

vzorec C

C3:

en žaromet

ne več kot

20 odstotkov

en žaromet

več kot

20 odstotkov

C4:

oba žarometa

več kot

20 odstotkov

| 3.3.2 | vzorec D








  D3: | v primeru C2 | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| en žaromet 0 ali | več kot | 0 odstotkov |
| en žaromet | več kot | 20 odstotkov |

3.3.2

vzorec D

D3:

v primeru C2

en žaromet 0 ali

več kot

0 odstotkov

en žaromet

več kot

20 odstotkov

| 3.3.3 | ali če pogoji iz odstavka 1.2.2 za vzorca C in D niso izpolnjeni. |
| --- | --- |

3.3.3

ali če pogoji iz odstavka 1.2.2 za vzorca C in D niso izpolnjeni.

4.   SPREMEMBA NAVPIČNEGA POLOŽAJA LOČNICE

Za preverjanje spremembe navpičnega položaja ločnice zaradi vpliva toplote se uporabi naslednji postopek:

Na enem od žarometov vzorca A, ki je bil izbran po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 te priloge, se opravi preskus po postopku iz odstavka 2.1 Priloge 5, potem ko je bil trikrat zapored izpostavljen ciklu iz odstavka 2.2.2 Priloge 5.

Žaromet se šteje za sprejemljivega, če vrednost Δr ne presega 1,5 mrad.

Če ta vrednost presega 1,5 mrad, vendar ni večja od 2,0 mrad, se opravi preskus drugega žarometa vzorca A, po katerem povprečje absolutnih vrednosti, izmerjenih pri obeh vzorcih, ne sme presegati 1,5 mrad.

Če pa je vrednost 1,5 mrad pri vzorcu A presežena, se na obeh žarometih vzorca B opravi preskus po enakem postopku, pri čemer vrednost Δr posameznega žarometa ne sme biti večja od 1,5 mrad.

Slika 1

---

(1)  Enota, zasnovana za kratki svetlobni pramen, lahko vključuje dolgi svetlobni pramen, ki ni v skladu s specifikacijo.

---

| 29.5.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 162/43 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 162/43

---

Samo izvirna besedila UN/ECE so pravno veljavna v skladu z mednarodnim javnim pravom. Status in začetek veljavnosti tega pravilnika je treba preveriti v najnovejši različici dokumenta UN/ECE TRANS/WP.29/343, ki je na voljo na:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Pravilnik št. 128 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe za homologacijo svetlobnih virov LED za uporabo v homologiranih svetilkah motornih vozil in njihovih priklopnikov

Vključuje vsa veljavna besedila do:

dodatka 2 k prvotni različici pravilnika – začetek veljavnosti: 10. junij 2014

VSEBINA

PRAVILNIK

| 1. | Področje uporabe |
| --- | --- |

1.

| 2. | Upravne določbe |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tehnične zahteve |
| --- | --- |

3.

| 4. | Skladnost proizvodnje |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kazni za neskladnost proizvodnje |
| --- | --- |

5.

| 6. | Dokončna opustitev proizvodnje |
| --- | --- |

6.

| 7. | Imena in naslovi tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, ter homologacijskih organov |
| --- | --- |

7.

PRILOGE

| 1. | Listi za svetlobne vire LED |
| --- | --- |

1.

| 2. | Sporočilo |
| --- | --- |

2.

| 3. | Primer homologacijske oznake |
| --- | --- |

3.

| 4. | Metoda merjenja električnih in fotometričnih značilnosti |
| --- | --- |

4.

| 5. | Minimalne zahteve za postopke nadzora kakovosti, ki jih opravi proizvajalec |
| --- | --- |

5.

| 6. | Vzorčenje in ravni skladnosti za proizvajalčeve zapise o preskusih |
| --- | --- |

6.

| 7. | Minimalne zahteve za preglede naključnih vzorcev, ki jih opravi homologacijski organ |
| --- | --- |

7.

| 8. | Skladnost, potrjena s pregledom naključnih vzorcev |
| --- | --- |

8.

1.   PODROČJE UPORABE

Ta pravilnik se uporablja za svetlobne vire LED iz Priloge 1, ki so namenjeni za uporabo v homologiranih signalnih svetilkah motornih vozil in njihovih priklopnikov.

2.   UPRAVNE DOLOČBE

2.1   Opredelitve pojmov

2.1.1   Opredelitev pojma „kategorija“

Izraz „kategorija“ v tem pravilniku opisuje različne osnovne zasnove standardiziranih svetlobnih virov LED. Vsaka kategorija ima posebno oznako, na primer: „LW1“, „LY2“, „LR2“.

2.1.2   Opredelitev pojma „tip“

Svetlobni viri LED različnih „tipov“ so svetlobni viri LED iste kategorije, ki se razlikujejo po tako pomembnih značilnostih, kot so:

| 2.1.2.1 | trgovsko ime ali blagovna znamka;
  Za svetlobne vire LED, ki imajo isto trgovsko ime ali blagovno znamko, vendar jih proizvaja drug proizvajalec, se šteje, da so različnega tipa. Za svetlobne vire LED, ki jih proizvaja isti proizvajalec in se razlikujejo samo po trgovskem imenu ali blagovni znamki, se lahko šteje, da so istega tipa. |
| --- | --- |

2.1.2.1

trgovsko ime ali blagovna znamka;

Za svetlobne vire LED, ki imajo isto trgovsko ime ali blagovno znamko, vendar jih proizvaja drug proizvajalec, se šteje, da so različnega tipa. Za svetlobne vire LED, ki jih proizvaja isti proizvajalec in se razlikujejo samo po trgovskem imenu ali blagovni znamki, se lahko šteje, da so istega tipa.

| 2.1.2.2 | zasnova svetlobnega vira, če te razlike vplivajo na optične učinke; |
| --- | --- |

2.1.2.2

zasnova svetlobnega vira, če te razlike vplivajo na optične učinke;

| 2.1.2.3 | nazivna napetost. |
| --- | --- |

2.1.2.3

nazivna napetost.

2.2   Vloga za homologacijo

2.2.1   Vlogo za homologacijo vloži lastnik trgovskega imena ali blagovne znamke oziroma njegov ustrezno pooblaščeni predstavnik.

2.2.2   Vsaki vlogi za homologacijo se priložijo (glej tudi odstavek 2.4.2):

| 2.2.2.1 | risbe v treh izvodih, ki so dovolj podrobne za identifikacijo zadevnega tipa; |
| --- | --- |

2.2.2.1

risbe v treh izvodih, ki so dovolj podrobne za identifikacijo zadevnega tipa;

| 2.2.2.2 | kratek tehnični opis; |
| --- | --- |

2.2.2.2

kratek tehnični opis;

| 2.2.2.3 | pet vzorcev vsake barve, za katero je bila vložena vloga. |
| --- | --- |

2.2.2.3

pet vzorcev vsake barve, za katero je bila vložena vloga.

2.2.3   Če se tip svetlobnega vira LED razlikuje od že homologiranega tipa samo po trgovskem imenu ali blagovni znamki, zadošča, če se predloži naslednje:

| 2.2.3.1 | izjava proizvajalca, da je predloženi tip:






  (a) | enak že homologiranemu tipu (razen v trgovskem imenu ali blagovni znamki) in označen z njegovo homologacijsko kodo ter |
| --- | --- | --- |

2.2.3.1

izjava proizvajalca, da je predloženi tip:

(a)

enak že homologiranemu tipu (razen v trgovskem imenu ali blagovni znamki) in označen z njegovo homologacijsko kodo ter

| (b) | da ga je izdelal isti proizvajalec; |
| --- | --- |

(b)

da ga je izdelal isti proizvajalec;

| 2.2.3.2 | dva vzorca z novim trgovskim imenom ali blagovno znamko. |
| --- | --- |

2.2.3.2

dva vzorca z novim trgovskim imenom ali blagovno znamko.

2.2.4   Pred podelitvijo homologacije pristojni organ preveri, ali obstajajo zadovoljivi ukrepi za zagotovitev učinkovitega nadzora skladnosti proizvodnje.

2.3   Napisi

2.3.1   Svetlobni viri LED, predloženi v homologacijo, morajo imeti na podnožju:

| 2.3.1.1 | trgovsko ime ali blagovno znamko vlagatelja; |
| --- | --- |

2.3.1.1

trgovsko ime ali blagovno znamko vlagatelja;

| 2.3.1.2 | nazivno napetost; |
| --- | --- |

2.3.1.2

nazivno napetost;

| 2.3.1.3 | oznako ustrezne kategorije; |
| --- | --- |

2.3.1.3

oznako ustrezne kategorije;

| 2.3.1.4 | prostor zadostne velikosti za homologacijsko oznako. |
| --- | --- |

2.3.1.4

prostor zadostne velikosti za homologacijsko oznako.

2.3.2   Prostor iz odstavka 2.3.1.4 mora biti označen na risbah, ki so priložene vlogi za homologacijo.

2.3.3   Poleg napisov iz odstavkov 2.3.1 in 2.4.4 se lahko dodajo tudi drugi napisi, če nimajo škodljivega vpliva na svetilne značilnosti.

2.4   Homologacija

2.4.1   Homologacija se podeli, če vsi vzorci tipa svetlobnega vira LED, predloženi v skladu z odstavkom 2.2.2.3 ali 2.2.3.2, izpolnjujejo zahteve iz tega pravilnika.

2.4.2   Vsakemu homologiranemu tipu se dodeli homologacijska koda. Prvi znak te kode označuje spremembe ob izdaji homologacije.

Temu sledi identifikacijska koda, ki jo sestavljajo največ trije znaki. Uporabljajo se samo naslednje arabske številke in velike tiskane črke:

„0 1 2 3 4 5 6 7 8 9 A B C D E F G H J K L M N P R S T U V W X Y Z“.

Ista pogodbenica ne sme dodeliti iste kode drugemu tipu svetlobnega vira LED.

2.4.3   O podelitvi, razširitvi, zavrnitvi ali preklicu homologacije ali o dokončni opustitvi proizvodnje tipa svetlobnega vira LED v skladu s tem pravilnikom je treba obvestiti pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, in sicer z obrazcem, ki je skladen z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku, in z risbo, ki jo predloži vlagatelj vloge za homologacijo v formatu, ki ni večji od A4 (210 × 297 mm), in v merilu vsaj 2: 1.

2.4.4   Vsi svetlobni viri LED, ki so skladni s tipom, homologiranim v skladu s tem pravilnikom, morajo imeti na prostoru iz odstavka 2.3.1.4 poleg napisov iz odstavka 2.3.1 še mednarodno homologacijsko oznako, ki jo sestavljata:

| 2.4.4.1 | prirezan krog, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo (1); |
| --- | --- |

2.4.4.1

prirezan krog, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo (1);

| 2.4.4.2 | homologacijska koda, nameščena zraven prirezanega kroga. |
| --- | --- |

2.4.4.2

homologacijska koda, nameščena zraven prirezanega kroga.

2.4.5   Če je vlagatelj pridobil isto homologacijsko kodo za več trgovskih imen ali blagovnih znamk, za izpolnjevanje zahtev iz odstavka 2.3.1.1 zadošča ena ali več teh oznak.

2.4.6   Oznake in napisi iz odstavkov 2.3.1 in 2.4.3 morajo biti jasno berljivi in neizbrisni.

2.4.7   Primer homologacijske oznake je v Prilogi 3 k temu pravilniku.

3.   TEHNIČNE ZAHTEVE

3.1   Opredelitve pojmov

3.1.1   Nazivna napetost: napetost (v voltih), označena na svetlobnem viru LED.

3.1.2   Preskusne napetosti: napetosti ali območja napetosti na priključnih sponkah svetlobnih virov LED, za katera so električne in fotometrične značilnosti svetlobnih virov LED namenjene in se preskušajo.

3.1.3   Ciljne vrednosti: konstrukcijska vrednost električne ali fotometrične značilnosti. Vrednost, ki jo je treba doseči znotraj navedenih dovoljenih odstopanj, ko se svetlobni vir LED napaja pri ustrezni preskusni napetosti.

3.1.4   Standardni (etalonski) svetlobni vir LED: posebni svetlobni vir LED, ki se uporablja za preskušanje svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav. Ima zmanjšana dovoljena odstopanja za merske, električne in fotometrične značilnosti, kot je navedeno na ustreznem podatkovnem listu. Standardni svetlobni viri LED so pri vsaki kategoriji predvideni samo za eno napetost.

3.1.5   Referenčna os: os, ki je opredeljena glede na podnožje in na katero se nanašajo določene mere svetlobnih virov LED.

3.1.6   Referenčna ravnina: ravnina, ki je opredeljena glede na podnožje in pravokotna na referenčno os ter na katero se nanašajo določene mere svetlobnih virov LED.

3.1.7   Svetlobno središče: točka na referenčni osi na določeni razdalji od referenčne ravnine, ki je nazivni izvor oddajanega vidnega sevanja.

3.1.8   Dolžina svetlobnega središča: razdalja med referenčno ravnino in svetlobnim središčem.

3.1.9   Os gledanja na svetlobni vir LED: os skozi svetlobno središče pri določenem polarnem in azimutnem kotu, ki se uporablja za določitev fotometričnih značilnosti svetlobnega vira LED.

3.1.10   Vidno svetleče območje: območje, ki vsebuje (vidni) element vidnega sevanja pri opazovanju v določeni osi gledanja. Vidno svetleče območje je določeno v ravnini, ki vsebuje svetlobno središče in je pravokotna na ustrezno os gledanja.

3.1.11   Normirana svetilnost: svetilnost, deljena s svetlobnim tokom svetlobnega vira, da se določi vzorec kotnega sevanja svetlobnega vira LED.

3.1.12   Skupni svetlobni tok: svetlobni tok, ki ga odda svetlobni vir pri delovnih pogojih v stožcu, ki obdaja navedeni prostorski kot in je centriran na referenčni osi (2).

3.1.13   Svetlobni vir LED: svetlobni vir, pri katerem je element za vidno sevanje en ali več polprevodniških spojev, ki proizvajajo luminiscenco z vbrizgavanjem in/ali fluorescenco.

3.2   Splošne specifikacije

| 3.2.1 | Vsak predloženi vzorec mora biti skladen z ustreznimi specifikacijami iz tega pravilnika. |
| --- | --- |

3.2.1

Vsak predloženi vzorec mora biti skladen z ustreznimi specifikacijami iz tega pravilnika.

| 3.2.2 | Svetlobni viri LED morajo biti zasnovani tako, da pri običajni uporabi njihovo delovanje ostane brezhibno. Poleg tega ne smejo imeti napak v zasnovi ali izdelavi. |
| --- | --- |

3.2.2

Svetlobni viri LED morajo biti zasnovani tako, da pri običajni uporabi njihovo delovanje ostane brezhibno. Poleg tega ne smejo imeti napak v zasnovi ali izdelavi.

| 3.2.3 | Svetlobni viri LED ne smejo imeti na optičnih površinah nobenih prask ali madežev, ki bi lahko zmanjšali njihovo učinkovitost in optično delovanje. |
| --- | --- |

3.2.3

Svetlobni viri LED ne smejo imeti na optičnih površinah nobenih prask ali madežev, ki bi lahko zmanjšali njihovo učinkovitost in optično delovanje.

| 3.2.4 | Svetlobni viri LED morajo biti opremljeni s standardnimi podnožji, ki so skladna s podatkovnimi listi za podnožja iz publikacije IEC 60061, kot je navedeno na posameznih podatkovnih listih iz Priloge 1. |
| --- | --- |

3.2.4

Svetlobni viri LED morajo biti opremljeni s standardnimi podnožji, ki so skladna s podatkovnimi listi za podnožja iz publikacije IEC 60061, kot je navedeno na posameznih podatkovnih listih iz Priloge 1.

| 3.2.5 | Podnožje mora biti trdno in čvrsto pritrjeno na preostanek svetlobnega vira LED. |
| --- | --- |

3.2.5

Podnožje mora biti trdno in čvrsto pritrjeno na preostanek svetlobnega vira LED.

| 3.2.6 | Skladnost svetlobnih virov LED z zahtevami iz odstavkov od 3.2.3 do 3.2.5 se ugotavlja z vizualnim pregledom, preverjanjem mer in po potrebi s poskusno namestitvijo v nosilec, kot je navedeno v publikaciji IEC 60061. |
| --- | --- |

3.2.6

Skladnost svetlobnih virov LED z zahtevami iz odstavkov od 3.2.3 do 3.2.5 se ugotavlja z vizualnim pregledom, preverjanjem mer in po potrebi s poskusno namestitvijo v nosilec, kot je navedeno v publikaciji IEC 60061.

| 3.2.7 | Polprevodniški spoji morajo biti edini elementi svetlobnega vira LED, ki proizvajajo in oddajajo svetlobo, neposredno ali prek pretvorbe na podlagi fluorescence, ko so pod napetostjo. |
| --- | --- |

3.2.7

Polprevodniški spoji morajo biti edini elementi svetlobnega vira LED, ki proizvajajo in oddajajo svetlobo, neposredno ali prek pretvorbe na podlagi fluorescence, ko so pod napetostjo.

3.3   Preskusi

| 3.3.1 | Svetlobni viri LED morajo najprej biti najmanj 48 ur starani pri preskusni napetosti. Pri večnamenskih svetlobnih virih LED se vsaka funkcija stara ločeno. |
| --- | --- |

3.3.1

Svetlobni viri LED morajo najprej biti najmanj 48 ur starani pri preskusni napetosti. Pri večnamenskih svetlobnih virih LED se vsaka funkcija stara ločeno.

| 3.3.2 | Če ni določeno drugače, se električne in fotometrične meritve izvajajo pri ustreznih preskusnih napetostih. |
| --- | --- |

3.3.2

Če ni določeno drugače, se električne in fotometrične meritve izvajajo pri ustreznih preskusnih napetostih.

| 3.3.3 | Električne meritve, kot so opredeljene v Prilogi 4, se izvajajo z instrumenti razreda najmanj 0,2 (natančnost 0,2 % celotnega razpona). |
| --- | --- |

3.3.3

Električne meritve, kot so opredeljene v Prilogi 4, se izvajajo z instrumenti razreda najmanj 0,2 (natančnost 0,2 % celotnega razpona).

3.4   Položaj in mere vidnega svetlečega območja

| 3.4.1 | Položaj in mere vidnega svetlečega območja morajo biti skladni z zahtevami, ki so navedene na ustreznih podatkovnih listih v Prilogi 1. |
| --- | --- |

3.4.1

Položaj in mere vidnega svetlečega območja morajo biti skladni z zahtevami, ki so navedene na ustreznih podatkovnih listih v Prilogi 1.

| 3.4.2 | Meritev se opravi po staranju svetlobnega vira LED v skladu z odstavkom 3.3.1. |
| --- | --- |

3.4.2

Meritev se opravi po staranju svetlobnega vira LED v skladu z odstavkom 3.3.1.

3.5   Svetlobni tok

| 3.5.1 | Pri meritvah v skladu s pogoji iz Priloge 4 mora biti svetlobni tok znotraj mejnih vrednosti, navedenih na ustreznem podatkovnem listu v Prilogi 1. |
| --- | --- |

3.5.1

Pri meritvah v skladu s pogoji iz Priloge 4 mora biti svetlobni tok znotraj mejnih vrednosti, navedenih na ustreznem podatkovnem listu v Prilogi 1.

| 3.5.2 | Meritev se opravi po staranju svetlobnega vira LED v skladu z odstavkom 3.3.1. |
| --- | --- |

3.5.2

Meritev se opravi po staranju svetlobnega vira LED v skladu z odstavkom 3.3.1.

3.6   Porazdelitev normirane svetilnosti/porazdelitev skupnega svetlobnega toka

| 3.6.1 | Pri meritvah v skladu s preskusnimi pogoji iz Priloge 4 k temu pravilniku morata biti porazdelitev normirane svetilnosti in/ali porazdelitev skupnega svetlobnega toka znotraj mejnih vrednosti, navedenih na ustreznem podatkovnem listu v Prilogi 1. |
| --- | --- |

3.6.1

Pri meritvah v skladu s preskusnimi pogoji iz Priloge 4 k temu pravilniku morata biti porazdelitev normirane svetilnosti in/ali porazdelitev skupnega svetlobnega toka znotraj mejnih vrednosti, navedenih na ustreznem podatkovnem listu v Prilogi 1.

| 3.6.2 | Meritev se opravi po staranju svetlobnega vira LED v skladu z odstavkom 3.3.1. |
| --- | --- |

3.6.2

Meritev se opravi po staranju svetlobnega vira LED v skladu z odstavkom 3.3.1.

3.7   Barva

| 3.7.1 | Barva svetlobe, ki jo oddajajo svetlobni viri LED, mora biti navedena na ustreznem podatkovnem listu. Za ta pravilnik veljajo opredelitve pojmov glede barve oddane svetlobe iz Pravilnika št. 48 in njegovih sprememb, ki veljajo v času vložitve vloge za homologacijo. |
| --- | --- |

3.7.1

Barva svetlobe, ki jo oddajajo svetlobni viri LED, mora biti navedena na ustreznem podatkovnem listu. Za ta pravilnik veljajo opredelitve pojmov glede barve oddane svetlobe iz Pravilnika št. 48 in njegovih sprememb, ki veljajo v času vložitve vloge za homologacijo.

| 3.7.2 | Barva oddane svetlobe se meri z metodo iz Priloge 4. Vse izmerjene vrednosti morajo biti v predpisanem območju dovoljenega odstopanja. |
| --- | --- |

3.7.2

Barva oddane svetlobe se meri z metodo iz Priloge 4. Vse izmerjene vrednosti morajo biti v predpisanem območju dovoljenega odstopanja.

| 3.7.3 | Poleg tega mora biti najmanjša vsebnost rdeče barve v svetlobi svetlobnih virov LED, ki oddajajo belo svetlobo, takšna, da je:



  pri čemer je:






  Ee(λ) (enota: W) | spektralna porazdelitev obsevanosti; |
| --- | --- | --- |
| V(λ) (enota: 1) | spektralna učinkovitost svetilnosti; |
| λ (enota: nm) | valovna dolžina. |

3.7.3

Poleg tega mora biti najmanjša vsebnost rdeče barve v svetlobi svetlobnih virov LED, ki oddajajo belo svetlobo, takšna, da je:

Formula

pri čemer je:

Ee(λ) (enota: W)

spektralna porazdelitev obsevanosti;

V(λ) (enota: 1)

spektralna učinkovitost svetilnosti;

λ (enota: nm)

valovna dolžina.

Ta vrednost se izračuna v razmakih enega nanometra.

3.8   UV-sevanje

UV-sevanje svetlobnega vira LED mora biti nizko in skladno z naslednjo enačbo:

Formula

pri čemer je:

| S(λ) (enota: 1) | funkcija spektralnega ponderiranja; |
| --- | --- |
| km = 683 lm/W | največja vrednost svetilne učinkovitosti sevanja. |

S(λ) (enota: 1)

funkcija spektralnega ponderiranja;

km = 683 lm/W

največja vrednost svetilne učinkovitosti sevanja.

(Drugi simboli so opredeljeni v odstavku 3.7.3).

Ta vrednost se izračuna v razmakih enega nanometra. UV-sevanje se ponderira glede na vrednosti v spodnji tabeli:

| λ | S(λ) |
| --- | --- |
| 250 | 0,430 |
| 255 | 0,520 |
| 260 | 0,650 |
| 265 | 0,810 |
| 270 | 1,000 |
| 275 | 0,960 |
| 280 | 0,880 |
| 285 | 0,770 |
| 290 | 0,640 |
| 295 | 0,540 |
| 300 | 0,300 |
| 305 | 0,060 |
| 310 | 0,015 |
| 315 | 0,003 |
| 320 | 0,001 |
| 325 | 0,00050 |
| 330 | 0,00041 |
| 335 | 0,00034 |
| 340 | 0,00028 |
| 345 | 0,00024 |
| 350 | 0,00020 |
| | |
| 355 | 0,00016 |
| 360 | 0,00013 |
| 365 | 0,00011 |
| 370 | 0,00009 |
| 375 | 0,000077 |
| 380 | 0,000064 |
| 385 | 0,000530 |
| 390 | 0,000044 |
| 395 | 0,000036 |
| 400 | 0,000030 |
| | |

λ

S(λ)

250

0,430

255

0,520

260

0,650

265

0,810

270

1,000

275

0,960

280

0,880

285

0,770

290

0,640

295

0,540

300

0,300

305

0,060

310

0,015

315

0,003

320

0,001

325

0,00050

330

0,00041

335

0,00034

340

0,00028

345

0,00024

350

0,00020

355

0,00016

360

0,00013

365

0,00011

370

0,00009

375

0,000077

380

0,000064

385

0,000530

390

0,000044

395

0,000036

400

0,000030

Opomba: Vrednosti v skladu s „Smernicami IRPA/INIRC o mejnih vrednostih izpostavljenosti ultravijoličnemu sevanju“. Izbrane valovne dolžine (v nanometrih) so reprezentativne; druge vrednosti je treba interpolirati.

3.9   Standardni svetlobni viri LED

Dodatne zahteve za standardne (etalonske) svetlobne vire LED so navedene na ustreznih podatkovnih listih v Prilogi 1.

4.   SKLADNOST PROIZVODNJE

| 4.1 | Svetlobni viri LED, homologirani v skladu s tem pravilnikom, morajo biti proizvedeni tako, da so skladni s homologiranim tipom in izpolnjujejo zahteve glede napisov in tehnične zahteve iz odstavka 3. ter Prilog 1, 4 in 5 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

4.1

Svetlobni viri LED, homologirani v skladu s tem pravilnikom, morajo biti proizvedeni tako, da so skladni s homologiranim tipom in izpolnjujejo zahteve glede napisov in tehnične zahteve iz odstavka 3. ter Prilog 1, 4 in 5 k temu pravilniku.

| 4.2 | Za preverjanje, ali so zahteve iz odstavka 4.1 izpolnjene, se izvede ustrezen nadzor proizvodnje. |
| --- | --- |

4.2

Za preverjanje, ali so zahteve iz odstavka 4.1 izpolnjene, se izvede ustrezen nadzor proizvodnje.

| 4.3 | Imetnik homologacije mora zlasti:






  4.3.1 | zagotoviti, da obstajajo postopki za učinkovit nadzor kakovosti izdelkov; |
| --- | --- | --- |

4.3

Imetnik homologacije mora zlasti:

4.3.1

zagotoviti, da obstajajo postopki za učinkovit nadzor kakovosti izdelkov;

| 4.3.2 | imeti dostop do nadzorne opreme, potrebne za preverjanje skladnosti z vsakim homologiranim tipom; |
| --- | --- |

4.3.2

imeti dostop do nadzorne opreme, potrebne za preverjanje skladnosti z vsakim homologiranim tipom;

| 4.3.3 | poskrbeti, da so rezultati preskusov zapisani in da so povezani dokumenti na voljo za obdobje, določeno v dogovoru s homologacijskim organom; |
| --- | --- |

4.3.3

poskrbeti, da so rezultati preskusov zapisani in da so povezani dokumenti na voljo za obdobje, določeno v dogovoru s homologacijskim organom;

| 4.3.4 | analizirati rezultate vseh tipov preskusov, pri čemer uporablja merila iz Priloge 6, da preveri in zagotovi stalnost značilnosti izdelka, pri čemer se upoštevajo dopustna odstopanja pri industrijski proizvodnji; |
| --- | --- |

4.3.4

analizirati rezultate vseh tipov preskusov, pri čemer uporablja merila iz Priloge 6, da preveri in zagotovi stalnost značilnosti izdelka, pri čemer se upoštevajo dopustna odstopanja pri industrijski proizvodnji;

| 4.3.5 | zagotoviti, da se za vsak tip svetlobnega vira LED opravijo vsaj preskusi iz Priloge 5 k temu pravilniku; |
| --- | --- |

4.3.5

zagotoviti, da se za vsak tip svetlobnega vira LED opravijo vsaj preskusi iz Priloge 5 k temu pravilniku;

| 4.3.6 | zagotoviti, da se po vsakem vzorčenju, ki pokaže neskladnost z zadevnim tipom preskusa, opravita ponovno vzorčenje in ponovni preskus. Izvesti je treba vse potrebne ukrepe za ponovno vzpostavitev skladnosti te proizvodnje. |
| --- | --- |

4.3.6

zagotoviti, da se po vsakem vzorčenju, ki pokaže neskladnost z zadevnim tipom preskusa, opravita ponovno vzorčenje in ponovni preskus. Izvesti je treba vse potrebne ukrepe za ponovno vzpostavitev skladnosti te proizvodnje.

| 4.4 | Pristojni organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri metode preverjanja skladnosti za vsako proizvodno enoto. |
| --- | --- |

4.4

Pristojni organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri metode preverjanja skladnosti za vsako proizvodno enoto.

| 4.4.1 | Pri vsakem takem pregledu se inšpektorju predloži preskusna in proizvodna dokumentacija. |
| --- | --- |

4.4.1

Pri vsakem takem pregledu se inšpektorju predloži preskusna in proizvodna dokumentacija.

| 4.4.2 | Inšpektor lahko vzame naključne vzorce za preskus v proizvajalčevem laboratoriju. Najmanjše število vzorcev se lahko določi glede na rezultate proizvajalčevih lastnih preverjanj. |
| --- | --- |

4.4.2

Inšpektor lahko vzame naključne vzorce za preskus v proizvajalčevem laboratoriju. Najmanjše število vzorcev se lahko določi glede na rezultate proizvajalčevih lastnih preverjanj.

| 4.4.3 | Če je raven kakovosti nezadovoljiva ali če je treba preveriti veljavnost preskusov, opravljenih v skladu z odstavkom 4.4.2, inšpektor izbere vzorce in jih pošlje tehnični službi, ki je opravila homologacijske preskuse. |
| --- | --- |

4.4.3

Če je raven kakovosti nezadovoljiva ali če je treba preveriti veljavnost preskusov, opravljenih v skladu z odstavkom 4.4.2, inšpektor izbere vzorce in jih pošlje tehnični službi, ki je opravila homologacijske preskuse.

| 4.4.4 | Pristojni organ lahko opravi kateri koli preskus iz tega pravilnika. Če se pristojni organ odloči za preglede naključnih vzorcev, se uporabijo merila iz Prilog 7 in 8 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

4.4.4

Pristojni organ lahko opravi kateri koli preskus iz tega pravilnika. Če se pristojni organ odloči za preglede naključnih vzorcev, se uporabijo merila iz Prilog 7 in 8 k temu pravilniku.

| 4.4.5 | Pregledi, ki jih predpiše pristojni organ, se običajno opravljajo enkrat na dve leti. Če so rezultati pregleda negativni, pristojni organ zagotovi vse potrebne ukrepe za čim hitrejšo ponovno vzpostavitev skladnosti proizvodnje. |
| --- | --- |

4.4.5

Pregledi, ki jih predpiše pristojni organ, se običajno opravljajo enkrat na dve leti. Če so rezultati pregleda negativni, pristojni organ zagotovi vse potrebne ukrepe za čim hitrejšo ponovno vzpostavitev skladnosti proizvodnje.

5.   KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE

| 5.1 | Homologacija, podeljena za svetlobni vir LED v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če zahteve niso izpolnjene ali če svetlobni vir LED, opremljen s homologacijsko oznako, ni skladen s homologiranim tipom. |
| --- | --- |

5.1

Homologacija, podeljena za svetlobni vir LED v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če zahteve niso izpolnjene ali če svetlobni vir LED, opremljen s homologacijsko oznako, ni skladen s homologiranim tipom.

| 5.2 | Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je podelila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu za sporočilo, ki je skladen z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

5.2

Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je podelila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu za sporočilo, ki je skladen z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku.

6.   DOKONČNA OPUSTITEV PROIZVODNJE

Če imetnik homologacije dokončno neha proizvajati tip svetlobnega vira LED, homologiran v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti homologacijski organ, ki je podelil homologacijo. Po prejemu ustreznega sporočila navedeni organ o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu za sporočilo, ki je skladen z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku.

7.   IMENA IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, KI IZVAJAJO HOMOLOGACIJSKE PRESKUSE, TER HOMOLOGACIJSKIH ORGANOV

Pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, sekretariatu Združenih narodov sporočijo imena in naslove tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, ter homologacijskih organov, ki podeljujejo homologacijo in katerim se pošljejo obrazci, ki potrjujejo podelitev, razširitev, zavrnitev ali preklic homologacije ali dokončno opustitev proizvodnje v drugih državah.

---

(1)  Kot je določeno v Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3.), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2, odst. 2

(2)  Na podlagi slovarja CIE/IEC IEV 845-09-31.

---

PRILOGA 1

LISTI
   (1)
  ZA SVETLOBNE VIRE LED

Seznam kategorij svetlobnih virov LED in številke listov:

| Kategorija | | Številke listov |
| --- | --- | --- |
| LR1 | | LR1/1 do 5 |
| LW2 | | LW2/1 do 5 |

Kategorija

Številke listov

LR1

LR1/1 do 5

LW2

LW2/1 do 5

Seznam listov za svetlobne vire LED in njihovo zaporedje v tej prilogi:

Številke listov

LR1/1 do 5

LW2/1 do 5

Kategorija LR1 – list LR1/1

Risbe so namenjene samo prikazu osnovnih mer (v mm) svetlobnega vira LED.

Slika 1

Glavna risba

Image

Slika 2

Podrobni prikaz priključka

Image

Kategorija LR1 – list LR1/2

Tabela 1

Osnovne električne in fotometrične značilnosti

| Mere v mm | Dovoljeno odstopanje |
| --- | --- |
| Svetlobni viri LED iz običajne proizvodnje | Standardni svetlobni vir LED |
| e (2) | 24,0 | 0,2 | 0,1 |
| Podnožje PGJ21t-1 v skladu s publikacijo IEC 60061 (list 7004-165-1) |
| Električne in fotometrične značilnosti (3) |
| nazivne vrednosti | | delno delovanje | polno delovanje | delno delovanje | polno delovanje |
| volti | 12 | 12 |
| Ciljne vrednosti (4) | vati (pri enosmernem toku z napetostjo 13,5 V) | največ 0,75 | največ 3,5,
  najmanj 1,4 | največ 0,75 | največ 3,5,
  najmanj 1,4 |
| svetlobni tok (v lm pri enosmernem toku z napetostjo 13,5 V) | | | 3,5 ± 10 % | 47 ± 10 % |
| svetlobni tok (v lm pri enosmernem toku z napetostjo 10–16 V) | 3,5 ± 20 % | 47 ± 20 % | | |

Mere v mm

Dovoljeno odstopanje

Svetlobni viri LED iz običajne proizvodnje

Standardni svetlobni vir LED

e (2)

24,0

0,2

0,1

Podnožje PGJ21t-1 v skladu s publikacijo IEC 60061 (list 7004-165-1)

Električne in fotometrične značilnosti (3)

nazivne vrednosti

delno delovanje

polno delovanje

delno delovanje

polno delovanje

volti

12

12

Ciljne vrednosti (4)

vati (pri enosmernem toku z napetostjo 13,5 V)

največ 0,75

največ 3,5,

najmanj 1,4

največ 0,75

največ 3,5,

najmanj 1,4

svetlobni tok (v lm pri enosmernem toku z napetostjo 13,5 V)

3,5 ± 10 %

47 ± 10 %

svetlobni tok (v lm pri enosmernem toku z napetostjo 10–16 V)

3,5 ± 20 %

47 ± 20 %

Delovanje v stanju okvare

V primeru okvare svetlobnega vira LED (svetloba se ne oddaja) mora biti največja poraba toka – pri delovanju v območju vhodne napetosti v načinu polnega delovanja – manjša od 20 mA (stanje odprtega tokokroga).

Zahteve glede projekcije na merilni zaslon

Z naslednjim preskusom se določijo zahteve za vidno svetleče območje svetlobnega vira LED. Določi se tudi, ali je svetleče območje v pravilnem položaju glede na referenčno os in referenčno ravnino, da se preveri skladnost z zahtevami.

Položaj svetlečega območja se preveri s sistemom polja na sliki 3, ki prikazuje projekcije pri gledanju vzdolž smeri γ = 90° v ravninah C90 in C180 (C, γ kot je prikazano na sliki 4). Vsaj 95 odstotkov svetlobnega toka, oddanega v smeri gledanja, mora priti iz trapeznega območja, ki ga določajo d1, d2 in c. Iz pravokotnega območja, ki ga določata d3 in c, mora priti manj kot 70 odstotkov svetlobnega toka.

Kategorija LR1 – list LR1/3

Slika 3

Določitev polja svetlečega območja

Image

Tabela 2

Mere sistema polja na sliki 3

| Mere v mm | f | c | d1 | d2 | d3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Svetlobni viri LED iz običajne proizvodnje | E + 0,2 | 3,6 | 21,0 | 15,0 | 7,0 |
| Standardni (etalonski) svetlobni viri LED | E + 0,1 | 3,4 | 21,0 | 15,0 | 7,0 |

Mere v mm

f

c

d1

d2

d3

Svetlobni viri LED iz običajne proizvodnje

E + 0,2

3,6

21,0

15,0

7,0

Standardni (etalonski) svetlobni viri LED

E + 0,1

3,4

21,0

15,0

7,0

Porazdelitev normirane svetilnosti

Z naslednjim preskusom se določi porazdelitev normirane svetilnosti svetlobnega vira v poljubni ravnini, ki vsebuje referenčno os. Presečišče referenčne osi in zgornjega roba polja se uporablja kot izhodišče koordinatnega sistema.

Svetlobni vir je nameščen na ravno ploščo z ustreznimi namestitvenimi jezički. Plošča je nameščena na goniometrsko mizo z uporabo nosilca, tako da je referenčna os svetlobnega vira poravnana z eno od vrtljivih osi goniometra. Ustrezna merilna postavitev je prikazana na sliki 4.

Kategorija LR1 – list LR1/4

Risbe so namenjene samo prikazu osnovne postavitve za merjenje svetlobnega vira LED.

Slika 4

Postavitev za merjenje porazdelitve svetilnosti

Image

Podatki o svetilnosti pri polnem delovanju se zabeležijo s standardnim fotogoniometrom. Treba je izbrati ustrezno razdaljo merjenja, tako da se detektor nahaja v daljnem polju porazdelitve svetlobe.

Meritve se izvajajo v 3 ravninah C, ki vsebujejo referenčno os svetlobnega vira. 3 ravnine C morajo biti med C30 in C330, da se prepreči nastanek senc priključka. Med seboj morajo biti oddaljene najmanj 30°. Preskusne točke za posamezno ravnino za več polarnih kotov γ so navedene v tabeli 3.

Po merjenju se podatki normirajo na 1 000 lm v skladu z odstavkom 3.1.11 z uporabo svetlobnega toka posameznega svetlobnega vira, ki se preskuša. Podatki morajo biti skladni z območjem dovoljenega odstopanja, kot je določeno v tabeli 3.

Ravnine C: glej publikacijo CIE 70-1987, „Merjenje porazdelitev absolutne svetilnosti“.

Kategorija LR1 – list LR1/5

Tabela 3

Vrednosti preskusnih točk normirane svetilnosti za polno delovanje svetlobnih virov iz običajne proizvodnje in standardnih svetlobnih virov

| | Svetlobni vir LED iz običajne proizvodnje | Standardni svetlobni vir LED |
| --- | --- | --- |
| γ | Najmanjša svetilnost v cd/1 000 lm | Največja svetilnost v cd/1 000 lm | Najmanjša svetilnost v cd/1 000 lm | Največja svetilnost v cd/1 000 lm |
| 0° | 0 | 30 | 0 | 20 |
| 15° | 0 | 30 | 0 | 20 |
| 30° | 0 | 70 | 0 | 40 |
| 45° | 20 | 100 | 20 | 60 |
| 60° | 35 | 120 | 35 | 80 |
| 75° | 50 | 140 | 50 | 100 |
| 90° | 70 | 160 | 70 | 120 |
| 105° | 90 | 180 | 90 | 140 |
| 120° | 110 | 200 | 110 | 160 |
| 135° | 110 | 200 | 110 | 160 |
| 150° | 90 | 180 | 90 | 140 |

Svetlobni vir LED iz običajne proizvodnje

Standardni svetlobni vir LED

γ

Najmanjša svetilnost v cd/1 000 lm

Največja svetilnost v cd/1 000 lm

Najmanjša svetilnost v cd/1 000 lm

Največja svetilnost v cd/1 000 lm

0°

0

30

0

20

15°

0

30

0

20

30°

0

70

0

40

45°

20

100

20

60

60°

35

120

35

80

75°

50

140

50

100

90°

70

160

70

120

105°

90

180

90

140

120°

110

200

110

160

135°

110

200

110

160

150°

90

180

90

140

Porazdelitev svetilnosti, prikazana v tabeli 3, mora biti skoraj enotna, tj. zahtevana relativna svetilnost med dvema sosednjima točkama mreže se izračuna z linearno interpolacijo z uporabo dveh sosednjih točk mreže.

Kategorija LW2 – list LW2/1

Risbe so namenjene samo prikazu osnovnih mer (v mm) svetlobnega vira LED.

Slika 1

Glavna risba – pogled od spredaj in s strani

Image

Slika 2

Podrobni prikaz priključka

Image

Tabela 1

Osnovne električne in fotometrične značilnosti

| Mere v mm | Dovoljeno odstopanje |
| --- | --- |
| Svetlobni viri LED iz običajne proizvodnje | Standardni svetlobni viri LED |
| e | 26,4 | 0,2 | 0,1 |
| [Podnožje PGJY50] v skladu s publikacijo IEC 60061 (list 7004-[...]-1) |
| Električne in fotometrične značilnosti (5) |
| nazivne vrednosti | | delno delovanje | polno delovanje | delno delovanje | polno delovanje |
| volti | 12 | 12 |
| Ciljne vrednosti (6)
   (7) | vati (pri enosmernem toku z napetostjo 13,5 V) | največ 1 | največ 12,
  najmanj 4 | največ 1 | največ 12,
  najmanj 4 |
| svetlobni tok (v lm pri enosmernem toku z napetostjo 13,5 V) | | | 50 ± 10 % | 725 ± 10 % |
| svetlobni tok (v lm pri enosmernem toku z napetostjo 10–16 V) | 50 ± 15 % | 725 ± 15 % | | |
| Ustrezna osnovna temperatura Tb v °C | 30 ± 2 | 55 ± 2 | 30 ± 0,5 | 55 ± 0,5 |

Mere v mm

Dovoljeno odstopanje

Svetlobni viri LED iz običajne proizvodnje

Standardni svetlobni viri LED

e

26,4

0,2

0,1

[Podnožje PGJY50] v skladu s publikacijo IEC 60061 (list 7004-[...]-1)

Električne in fotometrične značilnosti (5)

nazivne vrednosti

delno delovanje

polno delovanje

delno delovanje

polno delovanje

volti

12

12

Ciljne vrednosti (6)
   (7)

vati (pri enosmernem toku z napetostjo 13,5 V)

največ 1

največ 12,

najmanj 4

največ 1

največ 12,

najmanj 4

svetlobni tok (v lm pri enosmernem toku z napetostjo 13,5 V)

50 ± 10 %

725 ± 10 %

svetlobni tok (v lm pri enosmernem toku z napetostjo 10–16 V)

50 ± 15 %

725 ± 15 %

Ustrezna osnovna temperatura Tb v °C

30 ± 2

55 ± 2

30 ± 0,5

55 ± 0,5

Kategorija LW2 – list LW2/2

Zahteve glede projekcije na merilni zaslon

S tem preskusom se določi, ali je svetleče območje svetlobnega vira LED v pravilnem položaju glede na referenčno os in referenčno ravnino.

Skladnost položaja in mer iz tabele 2 se preveri s sistemom polja na sliki 3. Na levi risbi je prikazana projekcija pri gledanju vzdolž referenčne osi s sprejemnim kotom odprtine ± 40°, na desni risbi pa je prikazan položaj referenčne ravnine in osi.

Velikost se določi z ustrezno metodo.

Slika 3

Določitev polja svetlečega območja

Image

Tabela 2

Mere svetlečega območja na sliki 3

| Mere v mm | e | a | b | c |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Svetlobni viri LED iz običajne proizvodnje | 26,4 ± 0,2 | 14,5 + 0/ –2,5 | 10,1 + 0/ –1,5 | Ø 50,00 + 0,10/–0 |
| Standardni (etalonski) svetlobni viri LED | 26,4 ± 0,1 | 14,5 + 0/ –2,5 | 10,1 + 0/ –1,5 | Ø 50,05 + 0,05/–0 |

Mere v mm

e

a

b

c

Svetlobni viri LED iz običajne proizvodnje

26,4 ± 0,2

14,5 + 0/ –2,5

10,1 + 0/ –1,5

Ø 50,00 + 0,10/–0

Standardni (etalonski) svetlobni viri LED

26,4 ± 0,1

14,5 + 0/ –2,5

10,1 + 0/ –1,5

Ø 50,05 + 0,05/–0

Kategorija LW2 – list LW2/3

Porazdelitev skupnega svetlobnega toka

Merilna postavitev

S tem preskusom se določi skupni svetlobni tok znotraj določenih prostorskih kotov porazdelitve svetilnosti.

Uporabijo se lahko goniofotometri tipa I ali II v skladu s publikacijo CIE št. 70-1987 z zmožnostjo obračanja svetlobnega vira okoli dveh osi pravokotno na os oddajanja svetlobe. Presečišče referenčne osi in ravnine, ki je vzporedna z referenčno ravnino na razdalji e, se uporablja kot izhodišče koordinatnega sistema.

Slika 4

Postavitev za merjenje porazdelitve svetilnosti z uporabo fotogoniometra tipa I

Image

Svetlobni vir je nameščen na ravno ploščo z ustreznimi namestitvenimi jezički. Plošča je nameščena na goniometrsko mizo z uporabo nosilca, tako da je referenčna os svetlobnega vira poravnana z merilno osjo goniometra. Ustrezna merilna postavitev je prikazana na sliki 4.

Kategorija LW2 – list LW2/4

Porazdelitev skupnega svetlobnega toka

Postopek merjenja in izračunavanja

Zabeležijo se podatki za navedeno osnovno temperaturo Tb iz tabele 1 na mestu, prikazanem na sliki 5.

Podatki o porazdelitvi svetilnosti se zabeležijo znotraj prostorskega kota –40° < α < +40° in –40° < β < +40°. Treba je izbrati takšno razdaljo merjenja, da se detektor nahaja v daljnem polju porazdelitve svetlobe. Kotni korak mora znašati 1° ali manj.

Po merjenju se izračuna porazdelitev skupnega svetlobnega toka na podlagi zabeleženih podatkov za različne prostorske kote, kot je navedeno v tabeli 3, v skladu s publikacijo CIE 84-1989, oddelek 4.3. Nato se porazdelitev normira na skupni svetlobni tok, določen za –40° < α < +40° in –40° < β < +40. Podatki morajo biti skladni z območjem dovoljenega odstopanja, določenim v tabeli 3.

Da se zagotovi simetrična porazdelitev znotraj vsakega prostorskega kota v tabeli 3, se svetlobni tok določi neodvisno za vse 4 kvadrante, vrednosti svetlobnega toka pa se ne smejo razlikovati za več kot 15 %.

Tabela 3

Vrednosti preskusnih točk normiranega skupnega svetlobnega toka za svetilke iz običajne proizvodnje in standardne svetilke

| Kot α, β | Najm. normirani svetlobni tok v % | Najv. normirani svetlobni tok v % |
| --- | --- | --- |
| – 5° < α, β < +5° | 8 | 14 |
| – 10° < α, β < +10° | 31 | 37 |
| – 15° < α, β < +15° | 54 | 59 |
| – 20° < α, β < +20° | 75 | 81 |
| – 25° < α, β < +25° | 91 | 95 |
| – 30° < α, β < +30° | 97 | 100 |
| – 35° < α, β < +35° | 98 | 100 |
| – 40° < α, β < +40° | 100 (po definiciji) |

Kot α, β

Najm. normirani svetlobni tok v %

Najv. normirani svetlobni tok v %

– 5° < α, β < +5°

8

14

– 10° < α, β < +10°

31

37

– 15° < α, β < +15°

54

59

– 20° < α, β < +20°

75

81

– 25° < α, β < +25°

91

95

– 30° < α, β < +30°

97

100

– 35° < α, β < +35°

98

100

– 40° < α, β < +40°

100 (po definiciji)

Porazdelitev skupnega svetlobnega toka pri delnem delovanju se lahko preveri z merjenjem količnika polnega in delnega delovanja pri fiksnem kotu in množenjem tega faktorja s svetlobnim tokom polnega delovanja.

V primeru dvoma glede tega, ali se porazdelitvi skupnega svetlobnega toka pri polnem in delnem delovanju razlikujeta, se postopek, opisan zgoraj za polno delovanje, ponovi za delno delovanje.

Geometrija toplotnega vmesnika

Toplotni vmesnik LW2 je nameščen v referenčni ravnini (zasenčeno območje na sliki 5) in podrobno opisan v publikaciji IEC 60061, kot je navedeno v tabeli 1 na listu LW2/1. Priključen mora biti na ustrezno hladilno telo ali sistem za upravljanje toplote.

Svetlobni tok, naveden v tabeli 1, mora biti dosežen, ko se stabilizira osnovna temperatura Tb, izmerjena na mestu, prikazanem na sliki 5.

Kategorija LW2 – list LW2/5

Slika 5

Pogled od zadaj: območje toplotnega stika in mesto točke Tb na navpični osi simetrije na razdalji f od središča

Image

| Mere v mm |
| --- |
| c | 50,0 |
| d | 34,5 |
| f | 13,0 |
| g | 10,0 |

Mere v mm

c

50,0

d

34,5

f

13,0

g

10,0

Delovanje v stanju okvare

V primeru okvare svetlobnega vira LED (svetloba se ne oddaja) mora biti največja poraba toka – pri delovanju v območju vhodne napetosti v načinu polnega delovanja – manjša od 20 mA (stanje odprtega tokokroga).

---

(1)  Tabele, električne in fotometrične značilnosti:

| | napetost je izražena v V; |
| --- | --- |

napetost je izražena v V;

| | moč je izražena v W; |
| --- | --- |

moč je izražena v W;

| | svetlobni tok je izražen v lm; |
| --- | --- |

svetlobni tok je izražen v lm;

| | normirana svetilnost je izražena v cd/1 000 lm; |
| --- | --- |

normirana svetilnost je izražena v cd/1 000 lm;

| | normirani skupni svetlobni tok je izražen v %. |
| --- | --- |

normirani skupni svetlobni tok je izražen v %.

(2)  Svetleče območje: preverja se s sistemom polja na sliki 3.

(3)  Oddana svetloba mora biti rdeča.

(4)  Neprekinjeno 30-minutno delovanje pri temperaturi 23 ± 2,5 °C.

(5)  Oddana svetloba mora biti bela.

(6)  Neprekinjeno 30-minutno delovanje s stabilizirano osnovno temperaturo Tb, kot je navedeno zgoraj.

(7)  Svetlobni tok s svetlečega območja se določi znotraj prostorskega kota –40° < α < +40° in –40° < β < +40° z uporabo integralnih metod ali postopka, opisanega na listih LW2/3 in LW2/4.

---

PRILOGA 2

SPOROČILO

(največji format: A4 (210 × 297 mm))

Image

---

PRILOGA 3

PRIMER HOMOLOGACIJSKE OZNAKE

(glej odstavek 2.4.4)

Zgornja homologacijska oznaka na svetlobnem viru LED pomeni, da je bil svetlobni vir homologiran v Združenem kraljestvu (E11) pod homologacijsko kodo 0A01. Prvi znak homologacijske kode pomeni, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami iz Pravilnika št. 128 (1) v njegovi prvotni obliki.

---

(1)  Sprememba homologacijske številke ni potrebna.

---

PRILOGA 4

METODA MERJENJA ELEKTRIČNIH IN FOTOMETRIČNIH ZNAČILNOSTI

Meritve na svetlobnih virih vseh kategorij z integriranim hladilnim telesom se opravljajo pri temperaturi okolja 23 ± 2 °C v mirnem ozračju. Pri teh meritvah je treba ohraniti najmanjši prazen prostor, kot je določeno na podatkovnih listih.

Meritve na svetlobnih virih vseh kategorij z določeno temperaturo Tb se opravljajo s stabiliziranjem točke Tb pri določeni temperaturi, navedeni na podatkovnem listu za kategorijo.

1.   Svetlobni tok

| 1.1 | Meritev svetlobnega toka z integracijsko metodo se opravi






  (a) | v primeru integriranega hladilnega telesa po 1 minuti in po 30 minutah delovanja
  ali |
| --- | --- | --- |

1.1

Meritev svetlobnega toka z integracijsko metodo se opravi

(a)

v primeru integriranega hladilnega telesa po 1 minuti in po 30 minutah delovanja

ali

| (b) | po stabilizaciji temperature pri točki Tb. |
| --- | --- |

(b)

po stabilizaciji temperature pri točki Tb.

| 1.2 | Vrednosti svetlobnega toka, izmerjene po






  (a) | 30 minutah ali |
| --- | --- | --- |

1.2

Vrednosti svetlobnega toka, izmerjene po

(a)

30 minutah ali

| (b) | stabilizaciji temperature Tb, |
| --- | --- |

(b)

stabilizaciji temperature Tb,

morajo izpolnjevati zahteve glede najmanjših in največjih vrednosti.

V primeru (a) mora ta vrednost biti med 100 in 80 odstotki vrednosti, izmerjene po 1 minuti.

| 1.3 | Meritve morajo biti opravljene pri ustrezni preskusni napetosti ter pri najmanjših in največjih vrednostih ustreznega območja napetosti. Naslednje odstopanje svetlobnega toka pri mejnih vrednostih intervala dovoljenega odstopanja ne sme biti preseženo, razen če so na podatkovnem listu določene strožje zahteve.







  Nazivna napetost | Najnižja napetost | Najvišja napetost |
| --- | --- | --- | --- |
| 6 | 6,0 | 7,0 |
| 12 | 12,0 | 14,0 |
| 24 | 24,0 | 28,0 |
| Ustrezno dovoljeno odstopanje svetlobnega toka (1) | ± 30 % | ± 15 % |

1.3

Meritve morajo biti opravljene pri ustrezni preskusni napetosti ter pri najmanjših in največjih vrednostih ustreznega območja napetosti. Naslednje odstopanje svetlobnega toka pri mejnih vrednostih intervala dovoljenega odstopanja ne sme biti preseženo, razen če so na podatkovnem listu določene strožje zahteve.

Nazivna napetost

Najnižja napetost

Najvišja napetost

6

6,0

7,0

12

12,0

14,0

24

24,0

28,0

Ustrezno dovoljeno odstopanje svetlobnega toka (1)

± 30 %

± 15 %

2.   Normirana svetilnost/skupni svetlobni tok

| 2.1 | Meritve svetilnosti se začnejo po






  (a) | 30-minutnem času stabilizacije ali |
| --- | --- | --- |

2.1

Meritve svetilnosti se začnejo po

(a)

30-minutnem času stabilizacije ali

| (b) | stabilizaciji temperature Tb pri vrednosti, navedeni na ustreznem podatkovnem listu. |
| --- | --- |

(b)

stabilizaciji temperature Tb pri vrednosti, navedeni na ustreznem podatkovnem listu.

| 2.2 | Meritve morajo biti opravljene pri ustrezni preskusni napetosti. |
| --- | --- |

2.2

Meritve morajo biti opravljene pri ustrezni preskusni napetosti.

| 2.3 | Normirana svetilnost preskusnega vzorca se izračuna tako, da se porazdelitev svetilnosti, izmerjena v skladu z odstavkom 2.1 te priloge, deli s svetlobnim tokom, izmerjenim po 30 minutah v skladu z odstavkom 1.2 te priloge. |
| --- | --- |

2.3

Normirana svetilnost preskusnega vzorca se izračuna tako, da se porazdelitev svetilnosti, izmerjena v skladu z odstavkom 2.1 te priloge, deli s svetlobnim tokom, izmerjenim po 30 minutah v skladu z odstavkom 1.2 te priloge.

| 2.4 | Skupni svetlobni tok preskusnega vzorca se izračuna v skladu z oddelkom 4.3 publikacije CIE 84-1989 z integriranjem svetilnosti v stožcu, ki obdaja prostorski kot. |
| --- | --- |

2.4

Skupni svetlobni tok preskusnega vzorca se izračuna v skladu z oddelkom 4.3 publikacije CIE 84-1989 z integriranjem svetilnosti v stožcu, ki obdaja prostorski kot.

3.   Barva

Barva oddane svetlobe, izmerjena pod enakimi pogoji, kot je opisano v odstavku 1.1 te priloge, mora biti v obeh primerih znotraj zahtevanih barvnih omejitev.

4.   Poraba energije

| 4.1 | Meritev porabe energije se opravi pod enakimi pogoji, kot je opisano v odstavku 1.1 te priloge, in na podlagi zahtev iz odstavka 3.3.3 tega pravilnika. |
| --- | --- |

4.1

Meritev porabe energije se opravi pod enakimi pogoji, kot je opisano v odstavku 1.1 te priloge, in na podlagi zahtev iz odstavka 3.3.3 tega pravilnika.

| 4.2 | Meritve porabe energije morajo biti opravljene pri ustrezni preskusni napetosti. |
| --- | --- |

4.2

Meritve porabe energije morajo biti opravljene pri ustrezni preskusni napetosti.

| 4.3 | Dobljene vrednosti morajo izpolnjevati zahteve glede najmanjših in največjih vrednosti ustreznega podatkovnega lista. |
| --- | --- |

4.3

Dobljene vrednosti morajo izpolnjevati zahteve glede najmanjših in največjih vrednosti ustreznega podatkovnega lista.

---

(1)  Največje odstopanje svetlobnega toka pri mejnih vrednostih dovoljenega odstopanja se izračuna tako, da se kot referenca uporabi svetlobni tok, izmerjen pri preskusni napetosti. Obnašanje svetlobnega toka med preskusno napetostjo in mejnimi vrednostmi območja napetosti mora biti skoraj enotno.

---

PRILOGA 5

MINIMALNE ZAHTEVE ZA POSTOPKE NADZORA KAKOVOSTI, KI JIH OPRAVI PROIZVAJALEC

1.   Splošno

Zahteve glede skladnosti se štejejo za izpolnjene z vidika fotometričnih, geometrijskih, vizualnih in električnih lastnosti, če se upoštevajo določena dovoljena odstopanja za proizvodnjo svetlobnih virov LED z ustreznega podatkovnega lista iz Priloge 1 in ustreznega podatkovnega lista za podnožja.

2.   Minimalne zahteve za preverjanje skladnosti, ki ga opravi proizvajalec

Proizvajalec ali imetnik homologacijske oznake v skladu z določbami tega pravilnika v ustreznih časovnih presledkih izvaja preskuse za vsak tip svetlobnega vira LED.

2.1   Vrsta preskusov

Preskusi skladnosti teh specifikacij vključujejo njihove fotometrične, geometrijske in optične značilnosti.

2.2   Metode, ki se uporabljajo pri preskusih

| 2.2.1 | Preskusi se na splošno izvajajo v skladu z metodami iz tega pravilnika. |
| --- | --- |

2.2.1

Preskusi se na splošno izvajajo v skladu z metodami iz tega pravilnika.

| 2.2.2 | Za uporabo odstavka 2.2.1 te priloge se zahteva redno umerjanje preskusne naprave in njena skladnost z meritvami, ki jih izvede pristojni organ. |
| --- | --- |

2.2.2

Za uporabo odstavka 2.2.1 te priloge se zahteva redno umerjanje preskusne naprave in njena skladnost z meritvami, ki jih izvede pristojni organ.

2.3   Vrsta vzorčenja

Vzorci svetlobnih virov LED se naključno izberejo iz proizvodnje enotne serije. Enotna serija pomeni vrsto svetlobnih virov LED istega tipa, ki je opredeljen v skladu s proizvodnimi metodami proizvajalca.

2.4   Pregledane in zabeležene značilnosti

Svetlobni viri LED se pregledajo in rezultati preskusa se zabeležijo glede na skupine značilnosti iz tabele 1 v Prilogi 6.

2.5   Merila sprejemljivosti

Proizvajalec ali imetnik homologacije je odgovoren za izvedbo statistične študije rezultatov preskusa, da izpolni zahteve za preverjanje skladnosti proizvodnje iz odstavka 4.1 tega pravilnika.

Skladnost se zagotovi, če v ustrezni skupini značilnosti iz tabele 1 v Prilogi 6 raven sprejemljive neskladnosti ni presežena. To pomeni, da število svetlobnih virov LED, ki niso skladni z zahtevo za katero koli skupino značilnosti katerega koli tipa svetlobnega vira LED, ne presega mejnih vrednosti iz ustreznih tabel 2, 3 ali 4 v Prilogi 6.

Opomba: Vsaka posamezna zahteva za svetlobni vir LED se obravnava kot značilnost.

---

PRILOGA 6

VZORČENJE IN RAVNI SKLADNOSTI ZA PROIZVAJALČEVE ZAPISE O PRESKUSIH

Tabela 1

Značilnosti

| Skupina značilnosti | Skupina (1) zapisov o preskusih različnih tipov svetilk | Najmanjši 12-mesečni vzorec na skupino (1) | Sprejemljiva raven neskladnosti za vsako skupino značilnosti
  (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| označevanje, berljivost in trajnost | vsi tipi z enakimi zunanjimi merami | 315 | 1 |
| zunanje mere svetilke (brez podnožja/podlage) | vsi tipi iste kategorije | 200 | 1 |
| mere podnožja in podlage | vsi tipi iste kategorije | 200 | 6,5 |
| mere v zvezi s svetlečo površino in notranjimi deli (2) | vse svetilke enakega tipa | 200 | 6,5 |
| Začetne vrednosti, moč, barva in svetlobni tok (2) | vse svetilke enakega tipa | 200 | 1 |
| porazdelitev normirane svetilnosti ali skupnega svetlobnega toka | vse svetilke enakega tipa | 20 | 6,5 |

Skupina značilnosti

Skupina (1) zapisov o preskusih različnih tipov svetilk

Najmanjši 12-mesečni vzorec na skupino (1)

Sprejemljiva raven neskladnosti za vsako skupino značilnosti

(%)

označevanje, berljivost in trajnost

vsi tipi z enakimi zunanjimi merami

315

1

zunanje mere svetilke (brez podnožja/podlage)

vsi tipi iste kategorije

200

1

mere podnožja in podlage

vsi tipi iste kategorije

200

6,5

mere v zvezi s svetlečo površino in notranjimi deli (2)

vse svetilke enakega tipa

200

6,5

Začetne vrednosti, moč, barva in svetlobni tok (2)

vse svetilke enakega tipa

200

1

porazdelitev normirane svetilnosti ali skupnega svetlobnega toka

vse svetilke enakega tipa

20

6,5

Meje sprejemljivosti, ki temeljijo na različnem številu rezultatov preskusa za vsako skupino značilnosti, so navedene v tabeli 2 kot največja dovoljena raven neskladnosti. Meje temeljijo na ravni sprejemljivosti z 1-odstotno neskladnostjo, s predvideno verjetnostjo sprejemljivosti vsaj 0,95.

Tabela 2

| Število rezultatov preskusa za vsako značilnost | Meje sprejemljivosti |
| --- | --- |
| 20 | 0 |
| 21 - 50 | 1 |
| 51 - 80 | 2 |
| 81 - 125 | 3 |
| 126 - 200 | 5 |
| 201 - 260 | 6 |
| 261 - 315 | 7 |
| 316 - 370 | 8 |
| 371 - 435 | 9 |
| 436 - 500 | 10 |
| 501 - 570 | 11 |
| 571 - 645 | 12 |
| 646 - 720 | 13 |
| 721 - 800 | 14 |
| 801 - 860 | 15 |
| 861 - 920 | 16 |
| 921 - 990 | 17 |
| 991 – 1 060 | 18 |
| 1 061 – 1 125 | 19 |
| 1 126 – 1 190 | 20 |
| 1 191 – 1 249 | 21 |

Število rezultatov preskusa za vsako značilnost

Meje sprejemljivosti

20

0

21 - 50

1

51 - 80

2

81 - 125

3

126 - 200

5

201 - 260

6

261 - 315

7

316 - 370

8

371 - 435

9

436 - 500

10

501 - 570

11

571 - 645

12

646 - 720

13

721 - 800

14

801 - 860

15

861 - 920

16

921 - 990

17

991 – 1 060

18

1 061 – 1 125

19

1 126 – 1 190

20

1 191 – 1 249

21

Meje sprejemljivosti, ki temeljijo na različnem številu rezultatov preskusa za vsako skupino značilnosti, so navedene v tabeli 3 kot največja dovoljena raven neskladnosti. Meje temeljijo na ravni sprejemljivosti s 6,5-odstotno neskladnostjo, s predvideno verjetnostjo sprejemljivosti vsaj 0,95.

Tabela 3

| Število svetilk v zapisniku | Mejna vrednost |
| --- | --- |
| 20 | 3 |
| 21 – 32 | 5 |
| 33 – 50 | 7 |
| 51 – 80 | 10 |
| 81 – 125 | 14 |
| 126 – 200 | 21 |
| 201 - 213 | 22 |
| 214 - 227 | 23 |
| 228 - 240 | 24 |
| 241 - 254 | 25 |
| 255 - 268 | 26 |
| 269 - 281 | 27 |
| 282 - 295 | 28 |
| 296 - 308 | 29 |
| 309 - 322 | 30 |
| 323 - 336 | 31 |
| 337 - 349 | 32 |
| 350 - 363 | 33 |
| 364 - 376 | 34 |
| 377 - 390 | 35 |
| 391 - 404 | 36 |
| 405 - 417 | 37 |
| 418 - 431 | 38 |
| 432 - 444 | 39 |
| 445 - 458 | 40 |
| 459 - 472 | 41 |
| 473 - 485 | 42 |
| 486 - 499 | 43 |
| 500 - 512 | 44 |
| 513 - 526 | 45 |
| 527 - 540 | 46 |
| 541 - 553 | 47 |
| 554 - 567 | 48 |
| 568 - 580 | 49 |
| 581 - 594 | 50 |
| 595 - 608 | 51 |
| 609 - 621 | 52 |
| 622 - 635 | 53 |
| 636 - 648 | 54 |
| 649 - 662 | 55 |
| 663 - 676 | 56 |
| 677 - 689 | 57 |
| 690 - 703 | 58 |
| 704 - 716 | 59 |
| 717 - 730 | 60 |
| 731 - 744 | 61 |
| 745 - 757 | 62 |
| 758 - 771 | 63 |
| 772 - 784 | 64 |
| 785 - 798 | 65 |
| 799 - 812 | 66 |
| 813 - 825 | 67 |
| 826 - 839 | 68 |
| 840 - 852 | 69 |
| 853 - 866 | 70 |
| 867 - 880 | 71 |
| 881 - 893 | 72 |
| 894 - 907 | 73 |
| 908 - 920 | 74 |
| 921 - 934 | 75 |
| 935 - 948 | 76 |
| 949 - 961 | 77 |
| 962 - 975 | 78 |
| 976 - 988 | 79 |
| 989 - 1 002 | 80 |
| 1 003 – 1 016 | 81 |
| 1 017 - 1 029 | 82 |
| 1 030 - 1 043 | 83 |
| 1 044 - 1 056 | 84 |
| 1 057 - 1 070 | 85 |
| 1 071 - 1 084 | 86 |
| 1 085 - 1 097 | 87 |
| 1 098 - 1 111 | 88 |
| 1 112 - 1 124 | 89 |
| 1 125 - 1 138 | 90 |
| 1 139 - 1 152 | 91 |
| 1 153 - 1 165 | 92 |
| 1 166 - 1 179 | 93 |
| 1 180 - 1 192 | 94 |
| 1 193 - 1 206 | 95 |
| 1 207 - 1 220 | 96 |
| 1 221 - 1 233 | 97 |
| 1 234 - 1 249 | 98 |
| | |

Število svetilk v zapisniku

Mejna vrednost

20

3

21 – 32

5

33 – 50

7

51 – 80

10

81 – 125

14

126 – 200

21

201 - 213

22

214 - 227

23

228 - 240

24

241 - 254

25

255 - 268

26

269 - 281

27

282 - 295

28

296 - 308

29

309 - 322

30

323 - 336

31

337 - 349

32

350 - 363

33

364 - 376

34

377 - 390

35

391 - 404

36

405 - 417

37

418 - 431

38

432 - 444

39

445 - 458

40

459 - 472

41

473 - 485

42

486 - 499

43

500 - 512

44

513 - 526

45

527 - 540

46

541 - 553

47

554 - 567

48

568 - 580

49

581 - 594

50

595 - 608

51

609 - 621

52

622 - 635

53

636 - 648

54

649 - 662

55

663 - 676

56

677 - 689

57

690 - 703

58

704 - 716

59

717 - 730

60

731 - 744

61

745 - 757

62

758 - 771

63

772 - 784

64

785 - 798

65

799 - 812

66

813 - 825

67

826 - 839

68

840 - 852

69

853 - 866

70

867 - 880

71

881 - 893

72

894 - 907

73

908 - 920

74

921 - 934

75

935 - 948

76

949 - 961

77

962 - 975

78

976 - 988

79

989 - 1 002

80

1 003 – 1 016

81

1 017 - 1 029

82

1 030 - 1 043

83

1 044 - 1 056

84

1 057 - 1 070

85

1 071 - 1 084

86

1 085 - 1 097

87

1 098 - 1 111

88

1 112 - 1 124

89

1 125 - 1 138

90

1 139 - 1 152

91

1 153 - 1 165

92

1 166 - 1 179

93

1 180 - 1 192

94

1 193 - 1 206

95

1 207 - 1 220

96

1 221 - 1 233

97

1 234 - 1 249

98

Meje sprejemljivosti, ki temeljijo na različnem številu rezultatov preskusa za vsako skupino značilnosti, so navedene v tabeli 4 kot odstotek rezultatov, s predvideno verjetnostjo sprejemljivosti vsaj 0,95.

Tabela 4

| Število rezultatov preskusa za vsako značilnost | Mejne vrednosti kot odstotek rezultatov.
  Sprejemljiva raven neskladnosti 1 % | Mejne vrednosti kot odstotek rezultatov.
  Sprejemljiva raven neskladnosti 6,5 % |
| --- | --- | --- |
| 1 250 | 1,68 | 7,91 |
| 2 000 | 1,52 | 7,61 |
| 4 000 | 1,37 | 7,29 |
| 6 000 | 1,30 | 7,15 |
| 8 000 | 1,26 | 7,06 |
| 10 000 | 1,23 | 7,00 |
| 20 000 | 1,16 | 6,85 |
| 40 000 | 1,12 | 6,75 |
| 80 000 | 1,09 | 6,68 |
| 100 000 | 1,08 | 6,65 |
| 1 000 000 | 1,02 | 6,55 |

Število rezultatov preskusa za vsako značilnost

Mejne vrednosti kot odstotek rezultatov.

Sprejemljiva raven neskladnosti 1 %

Mejne vrednosti kot odstotek rezultatov.

Sprejemljiva raven neskladnosti 6,5 %

1 250

1,68

7,91

2 000

1,52

7,61

4 000

1,37

7,29

6 000

1,30

7,15

8 000

1,26

7,06

10 000

1,23

7,00

20 000

1,16

6,85

40 000

1,12

6,75

80 000

1,09

6,68

100 000

1,08

6,65

1 000 000

1,02

6,55

---

(1)  Ocena na splošno zajema serijsko izdelane svetlobne vire LED iz posameznih tovarn. Proizvajalec lahko združi zapisnike o istem tipu iz več tovarn, če vse uporabljajo enak sistem kakovosti in enako upravljanje kakovosti.

(2)  Pri svetlobnem viru LED z več svetilnimi funkcijami veljajo podatki skupine značilnosti (mere, moč, barva in svetlobni tok) za vsak posamezni element.

---

PRILOGA 7

MINIMALNE ZAHTEVE ZA PREGLEDE NAKLJUČNIH VZORCEV, KI JIH OPRAVI HOMOLOGACIJSKI ORGAN

1.   Splošno

Zahteve glede skladnosti se štejejo za izpolnjene z vidika fotometričnih, geometrijskih, vizualnih in električnih lastnosti, če se upoštevajo določena dovoljena odstopanja za proizvodnjo svetlobnih virov LED z ustreznega podatkovnega lista iz Priloge 1 in ustreznega podatkovnega lista za podnožja.

2.   Skladnost serijsko izdelanih svetlobnih virov LED se ne izpodbija, če so rezultati skladni s Prilogo 8 k temu pravilniku.

3.   Če rezultati niso skladni s Prilogo 8 k temu pravilniku, se skladnost izpodbija in od proizvajalca se zahteva uskladitev proizvodnje z zahtevami.

4.   Če se uporabi odstavek 3. te priloge, se v dveh mesecih iz zadnje proizvodne serije naključno izbere dodatni vzorec, ki vključuje 250 svetlobnih virov LED.

---

PRILOGA 8

SKLADNOST, POTRJENA S PREGLEDOM NAKLJUČNIH VZORCEV

O potrditvi ali zavrnitvi skladnosti se odloča glede na vrednosti iz tabele 1. Pri vsaki skupini značilnosti se svetlobni viri LED sprejmejo ali zavrnejo glede na vrednosti iz tabele 1 (*)

Tabela 1

| | 1 %
   (1) | 6,5 % (1) |
| --- | --- | --- |
| Sprejeto | Zavrnjeno | Sprejeto | Zavrnjeno |
| Velikost prvega vzorca: 125 | 2 | 5 | 11 | 16 |
| Če je število neskladnih enot večje od 2 (11) in manjše od 5 (16), se izbere drugi vzorec s 125 enotami in oceni 250 enot. | 6 | 7 | 26 | 27 |
| (*) | Predlagani sistem je zasnovan za ocenjevanje skladnosti svetlobnih virov LED glede na sprejemljivo raven neskladnosti 1 % oziroma 6,5 % in temelji na načrtu dvojnega vzorčenja za običajno preverjanje iz publikacije IEC 60410: Načrti in postopki vzorčenja za preverjanje lastnosti. |

1 %
   (1)

6,5 % (1)

Sprejeto

Zavrnjeno

Sprejeto

Zavrnjeno

Velikost prvega vzorca: 125

2

5

11

16

Če je število neskladnih enot večje od 2 (11) in manjše od 5 (16), se izbere drugi vzorec s 125 enotami in oceni 250 enot.

6

7

26

27

(*)

Predlagani sistem je zasnovan za ocenjevanje skladnosti svetlobnih virov LED glede na sprejemljivo raven neskladnosti 1 % oziroma 6,5 % in temelji na načrtu dvojnega vzorčenja za običajno preverjanje iz publikacije IEC 60410: Načrti in postopki vzorčenja za preverjanje lastnosti.

---

(1)  Svetlobni viri LED se pregledajo in rezultati preskusa se zabeležijo glede na skupine značilnosti iz tabele 1 v Prilogi 6.

---