# Uradni list L 125/2014

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 125 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5726. april 2014 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 125

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5726. april 2014

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEDNARODNI SPORAZUMI |
| | | 2014/228/EU |
| | * | Sklep Sveta z dne 25. novembra 2013 o sklenitvi Sporazuma o sodelovanju pri civilnem globalnem satelitskem navigacijskem sistemu (GNSS) med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami ter Ukrajino | 1 |
| | | Sporazum o sodelovanju pri civilnem globalnem satelitskem navigacijskem sistemu (GNSS) med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami ter Ukrajino | 3 |
| | | 2014/229/EU |
| | * | Sklep Sveta z dne 27. oktobra 2009 o podpisu Okvirnega sporazuma o obsežnem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Indonezijo na drugi strani | 16 |
| | | Okvirni sporazum o obsežnem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Indonezijo na drugi strani | 17 |
| | | 2014/230/EU |
| | * | Sklep Sveta z dne 14. aprila 2014 o sklenitvi Okvirnega sporazuma o obsežnem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Indonezijo na drugi strani, razen zadev v zvezi s ponovnim sprejemom | 44 |
| | | 2014/231/EU |
| | * | Sklep Sveta z dne 14. aprila 2014 o sklenitvi Okvirnega sporazuma o obsežnem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Indonezijo na drugi strani glede zadev v zvezi s ponovnim sprejemom | 46 |
| | | 2014/232/EU |
| | * | Sklep Sveta z dne 14. aprila 2014 o sklenitvi Protokola med Evropsko unijo in Gabonsko republiko o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka iz Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju, v imenu Evropske unije | 48 |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 424/2014 z dne 22. aprila 2014 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Prekmurska šunka (ZGO)) | 51 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 425/2014 z dne 22. aprila 2014 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Tørrfisk fra Lofoten (ZGO)) | 53 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 426/2014 z dne 25. aprila 2014 o spremembi Priloge II k Uredbi (ES) št. 110/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o opredelitvi, opisu, predstavitvi, označevanju in zaščiti geografskih označb žganih pijač | 55 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 427/2014 z dne 25. aprila 2014 o uvedbi postopka za odobritev in certificiranje inovativnih tehnologij za zmanjšanje emisij CO2 iz lahkih gospodarskih vozil na podlagi Uredbe (EU) št. 510/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  ) | 57 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 428/2014 z dne 25. aprila 2014 o sprejetju posebnih ukrepov za podporo trgu za prašičje meso v Litvi in spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 324/2014 o sprejetju posebnih ukrepov za podporo trgu za prašičje meso na Poljskem | 64 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 429/2014 z dne 25. aprila 2014 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 68 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 430/2014 z dne 25. aprila 2014 o izdaji uvoznih dovoljenj za riž v okviru tarifnih kvot, odprtih z Izvedbeno uredbo (EU) št. 1273/2011, za podobdobje april 2014 | 70 |
| | | SKLEPI |
| | | 2014/233/EU |
| | * | Sklep Sveta z dne 14. aprila 2014 o spremembi Sklepa 2013/488/EU o varnostnih predpisih za varovanje tajnih podatkov EU | 72 |
| | | 2014/234/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Sveta z dne 23. aprila 2014 o spremembi Izvedbenega sklepa 2011/344/EU o finančni pomoči Unije Portugalski | 75 |
| | | 2014/235/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Sveta z dne 23. aprila 2014 o odobritvi posodobljenega programa za makroekonomsko prilagoditev za Portugalsko | 84 |
| | | 2014/236/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 24. aprila 2014 o finančnem prispevku Unije za nadzor in druge nujne ukrepe, ki se izvedejo v Estoniji, Latviji, Litvi in na Poljskem proti afriški prašičji kugi
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 2551) | 86 |
| | | 2014/237/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 24. aprila 2014 o ukrepih za preprečevanje vnosa škodljivih organizmov v Unijo in njihovega širjenja v Uniji, kar zadeva nekatero sadje in zelenjavo s poreklom iz Indije
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 2601) | 93 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

MEDNARODNI SPORAZUMI

2014/228/EU

*

Sklep Sveta z dne 25. novembra 2013 o sklenitvi Sporazuma o sodelovanju pri civilnem globalnem satelitskem navigacijskem sistemu (GNSS) med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami ter Ukrajino

1

Sporazum o sodelovanju pri civilnem globalnem satelitskem navigacijskem sistemu (GNSS) med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami ter Ukrajino

3

2014/229/EU

*

Sklep Sveta z dne 27. oktobra 2009 o podpisu Okvirnega sporazuma o obsežnem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Indonezijo na drugi strani

16

Okvirni sporazum o obsežnem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Indonezijo na drugi strani

17

2014/230/EU

*

Sklep Sveta z dne 14. aprila 2014 o sklenitvi Okvirnega sporazuma o obsežnem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Indonezijo na drugi strani, razen zadev v zvezi s ponovnim sprejemom

44

2014/231/EU

*

Sklep Sveta z dne 14. aprila 2014 o sklenitvi Okvirnega sporazuma o obsežnem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Indonezijo na drugi strani glede zadev v zvezi s ponovnim sprejemom

46

2014/232/EU

*

Sklep Sveta z dne 14. aprila 2014 o sklenitvi Protokola med Evropsko unijo in Gabonsko republiko o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka iz Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju, v imenu Evropske unije

48

UREDBE

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 424/2014 z dne 22. aprila 2014 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Prekmurska šunka (ZGO))

51

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 425/2014 z dne 22. aprila 2014 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Tørrfisk fra Lofoten (ZGO))

53

*

Uredba Komisije (EU) št. 426/2014 z dne 25. aprila 2014 o spremembi Priloge II k Uredbi (ES) št. 110/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o opredelitvi, opisu, predstavitvi, označevanju in zaščiti geografskih označb žganih pijač

55

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 427/2014 z dne 25. aprila 2014 o uvedbi postopka za odobritev in certificiranje inovativnih tehnologij za zmanjšanje emisij CO2 iz lahkih gospodarskih vozil na podlagi Uredbe (EU) št. 510/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  )

2

1

57

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 428/2014 z dne 25. aprila 2014 o sprejetju posebnih ukrepov za podporo trgu za prašičje meso v Litvi in spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 324/2014 o sprejetju posebnih ukrepov za podporo trgu za prašičje meso na Poljskem

64

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 429/2014 z dne 25. aprila 2014 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

68

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 430/2014 z dne 25. aprila 2014 o izdaji uvoznih dovoljenj za riž v okviru tarifnih kvot, odprtih z Izvedbeno uredbo (EU) št. 1273/2011, za podobdobje april 2014

70

SKLEPI

2014/233/EU

*

Sklep Sveta z dne 14. aprila 2014 o spremembi Sklepa 2013/488/EU o varnostnih predpisih za varovanje tajnih podatkov EU

72

2014/234/EU

*

Izvedbeni sklep Sveta z dne 23. aprila 2014 o spremembi Izvedbenega sklepa 2011/344/EU o finančni pomoči Unije Portugalski

75

2014/235/EU

*

Izvedbeni sklep Sveta z dne 23. aprila 2014 o odobritvi posodobljenega programa za makroekonomsko prilagoditev za Portugalsko

84

2014/236/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 24. aprila 2014 o finančnem prispevku Unije za nadzor in druge nujne ukrepe, ki se izvedejo v Estoniji, Latviji, Litvi in na Poljskem proti afriški prašičji kugi
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 2551)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 2551)

86

2014/237/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 24. aprila 2014 o ukrepih za preprečevanje vnosa škodljivih organizmov v Unijo in njihovega širjenja v Uniji, kar zadeva nekatero sadje in zelenjavo s poreklom iz Indije
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 2601)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 2601)

93

| | | Obvestilo bralcem |
| --- | --- | --- |
| | * | Obvestilo bralcem (glej stran 95) | 95 |

Obvestilo bralcem

*

Obvestilo bralcem (glej stran 95)

(glej stran 95)

95

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

| 26.4.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 125/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 125/1

---

SKLEP SVETA

z dne 25. novembra 2013

o sklenitvi Sporazuma o sodelovanju pri civilnem globalnem satelitskem navigacijskem sistemu (GNSS) med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami ter Ukrajino

(2014/228/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 172 v povezavi s členom 218(6)(a) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je Komisijo 8. oktobra 2004 pooblastil za začetek pogajanj z Ukrajino za Sporazum o sodelovanju pri civilnem globalnem satelitskem navigacijskem sistemu (GNSS). |
| --- | --- |

(1)

Svet je Komisijo 8. oktobra 2004 pooblastil za začetek pogajanj z Ukrajino za Sporazum o sodelovanju pri civilnem globalnem satelitskem navigacijskem sistemu (GNSS).

| (2) | V skladu s Sklepom Sveta z dne 15. novembra 2005 je bil Sporazum o sodelovanju pri civilnem globalnem satelitskem navigacijskem sistemu (GNSS) med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami ter Ukrajino (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) podpisan 1. decembra 2005. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s Sklepom Sveta z dne 15. novembra 2005 je bil Sporazum o sodelovanju pri civilnem globalnem satelitskem navigacijskem sistemu (GNSS) med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami ter Ukrajino (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) podpisan 1. decembra 2005.

| (3) | Sporazum omogoča tesnejše sodelovanje z Ukrajino na področju satelitske navigacije. Izvajal bo številne elemente evropskih satelitskih navigacijskih programov. |
| --- | --- |

(3)

Sporazum omogoča tesnejše sodelovanje z Ukrajino na področju satelitske navigacije. Izvajal bo številne elemente evropskih satelitskih navigacijskih programov.

| (4) | Sporazum bi bilo treba odobriti – |
| --- | --- |

(4)

Sporazum bi bilo treba odobriti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sporazum o sodelovanju pri civilnem globalnem satelitskem navigacijskem sistemu (GNSS) med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami ter Ukrajino se odobri v imenu Evropske unije.

Besedilo Sporazuma je priloženo temu sklepu.

Člen 2

Predsednik Sveta v imenu Unije pošlje uradno obvestilo iz člena 17(1) Sporazuma (1) in opravi naslednjo uradno obvestitev:

„Zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe 1. decembra 2009 je Evropske unija nadomestila in nasledila Evropsko skupnost in od tega dne izvršuje vse pravice in prevzema vse obveznosti Evropske skupnosti. Zato se v besedilu Sporazuma sklicevanja na ‚Evropsko skupnost‘ ali na ‚Skupnost‘, kjer je to primerno, razumejo kot sklicevanje na ‚Evropsko unijo‘ ali ‚Unijo‘“.

Člen 3

Stališče Unije v Upravljalnem odboru GNSS in skupnih tehničnih delovnih skupinah iz člena 14 Sporazuma sprejme Svet na predlog Komisije.

Člen 4

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 25. novembra 2013

Za Svet

Predsednik

D. PAVALKIS

---

(1)  Datum začetka veljavnosti Sporazuma bo Generalni sekretariat Sveta objavil v Uradnem listu Evropske unije.

1

Uradnem listu Evropske unije.

---

| 26.4.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 125/3 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 125/3

---

SPORAZUM O SODELOVANJU

pri civilnem globalnem satelitskem navigacijskem sistemu (GNSS) med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami ter Ukrajino

EVROPSKA SKUPNOST, v nadaljnjem besedilu „Skupnost“,

in

KRALJEVINA BELGIJA,

ČEŠKA REPUBLIKA,

KRALJEVINA DANSKA,

ZVEZNA REPUBLIKA NEMČIJA,

REPUBLIKA ESTONIJA,

HELENSKA REPUBLIKA,

KRALJEVINA ŠPANIJA,

FRANCOSKA REPUBLIKA,

IRSKA,

ITALIJANSKA REPUBLIKA,

REPUBLIKA CIPER,

REPUBLIKA LATVIJA,

REPUBLIKA LITVA,

VELIKO VOJVODSTVO LUKSEMBURG,

REPUBLIKA MADŽARSKA,

REPUBLIKA MALTA,

KRALJEVINA NIZOZEMSKA,

REPUBLIKA AVSTRIJA,

REPUBLIKA POLJSKA,

PORTUGALSKA REPUBLIKA,

REPUBLIKA SLOVENIJA,

SLOVAŠKA REPUBLIKA,

REPUBLIKA FINSKA,

KRALJEVINA ŠVEDSKA,

ZDRUŽENO KRALJESTVO VELIKE BRITANIJE IN SEVERNE IRSKE,

pogodbenice Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, v nadaljnjem besedilu „države članice“,

na eni strani ter

UKRAJINA

na drugi strani,

v nadaljnjem besedilu „pogodbenice“, SO SE –

OB UPOŠTEVANJU skupnih interesov pri razvijanju globalnega satelitskega navigacijskega sistema za civilno uporabo,

OB PRIZNAVANJU pomena programa GALILEO kot prispevka k navigacijski in informacijski infrastrukturi v Evropski skupnosti in Ukrajini,

OB SPOZNANJU, da je satelitska navigacija v Ukrajini zelo razvita,

OB UPOŠTEVANJU naraščajočega razvoja aplikacij GNSS v Ukrajini, Skupnosti in drugje v svetu –

DOGOVORILI O NASLEDNJEM:

Člen 1

Cilj sporazuma

Cilj Sporazuma je spodbuditi, olajšati in okrepiti sodelovanje med pogodbenicami pri civilnem Globalnemu satelitskemu navigacijskemu sistemu (GNSS).

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tem sporazumu:

| | „Izboljšanje“ pomeni regionalne ali lokalne sisteme, kot je European Geostationary Navigation Overlay System (EGNOS). Ti sistemi omogočajo uporabnikom dosego boljšega rezultata, kot na primer večje natančnosti, razpoložljivosti, integritete in zanesljivosti. |
| --- | --- |

„Izboljšanje“ pomeni regionalne ali lokalne sisteme, kot je European Geostationary Navigation Overlay System (EGNOS). Ti sistemi omogočajo uporabnikom dosego boljšega rezultata, kot na primer večje natančnosti, razpoložljivosti, integritete in zanesljivosti.

| | „GALILEO“ pomeni neodvisni civilni evropski globalni satelitski navigacijski sistem in sistem določanja časa pod civilnim nadzorom, namenjen zagotavljanju storitev GNSS, ki so jih zasnovale in razvile Skupnost in njene države članice. Delovanje sistema GALILEO se lahko prenese na zasebnika.
  V okviru sistema GALILEO se načrtujejo odprte in komercialne storitve, storitve varovanja življenj ter storitve iskanja in reševanja, poleg varovane regulirane javne storitve z omejenim dostopom, ki je oblikovana za potrebe pooblaščenih uporabnikov v javnem sektorju. |
| --- | --- |

„GALILEO“ pomeni neodvisni civilni evropski globalni satelitski navigacijski sistem in sistem določanja časa pod civilnim nadzorom, namenjen zagotavljanju storitev GNSS, ki so jih zasnovale in razvile Skupnost in njene države članice. Delovanje sistema GALILEO se lahko prenese na zasebnika.

V okviru sistema GALILEO se načrtujejo odprte in komercialne storitve, storitve varovanja življenj ter storitve iskanja in reševanja, poleg varovane regulirane javne storitve z omejenim dostopom, ki je oblikovana za potrebe pooblaščenih uporabnikov v javnem sektorju.

| | „Odprta storitev GALILEO“ pomeni brezplačno storitev, ki je odprta za javnost. |
| --- | --- |

„Odprta storitev GALILEO“ pomeni brezplačno storitev, ki je odprta za javnost.

| | „Storitev varovanja življenj GALILEO“ pomeni storitev, osnovano na odprti storitvi, ki dodatno omogoča integriteto informacij, avtentifikacijo signala, garancije za storitve in druge značilnosti, ki so potrebne za aplikacije varovanja življenj na področjih, kot sta letalski in pomorski promet. |
| --- | --- |

„Storitev varovanja življenj GALILEO“ pomeni storitev, osnovano na odprti storitvi, ki dodatno omogoča integriteto informacij, avtentifikacijo signala, garancije za storitve in druge značilnosti, ki so potrebne za aplikacije varovanja življenj na področjih, kot sta letalski in pomorski promet.

| | „Komercialna storitev GALILEO“ pomeni storitev, ki omogoča razvoj profesionalnih aplikacij in zagotavlja okrepljeno zmogljivost v primerjavi z odprto storitvijo, zlasti z večjo hitrostjo prenosa podatkov, garancijo za storitve in natančnostjo. |
| --- | --- |

„Komercialna storitev GALILEO“ pomeni storitev, ki omogoča razvoj profesionalnih aplikacij in zagotavlja okrepljeno zmogljivost v primerjavi z odprto storitvijo, zlasti z večjo hitrostjo prenosa podatkov, garancijo za storitve in natančnostjo.

| | „Storitev iskanja in reševanja GALILEO“ pomeni storitev, ki olajšuje akcije iskanja in reševanja z zagotavljanjem hitrejšega in natančnejšega določanja položaja klica na pomoč in zmogljivosti povratnih sporočil. |
| --- | --- |

„Storitev iskanja in reševanja GALILEO“ pomeni storitev, ki olajšuje akcije iskanja in reševanja z zagotavljanjem hitrejšega in natančnejšega določanja položaja klica na pomoč in zmogljivosti povratnih sporočil.

| | „Regulirana javna storitev GALILEO“ pomeni varovano storitev določanja položaja in točnega časa z omejenim dostopom, ki je posebej oblikovana za potrebe pooblaščenih uporabnikov v javnem sektorju. |
| --- | --- |

„Regulirana javna storitev GALILEO“ pomeni varovano storitev določanja položaja in točnega časa z omejenim dostopom, ki je posebej oblikovana za potrebe pooblaščenih uporabnikov v javnem sektorju.

| | „Lokalni elementi sistema GALILEO“ pomenijo lokalne sisteme, ki zagotavljajo uporabnikom satelitsko podprtih navigacijskih in časovnih signalov sistema GALILEO vhodne informacije, poleg informacij, pridobljenih iz glavne konstelacije v uporabi. Lokalni elementi se lahko uporabijo kot dodatna zmogljivost v okolici letališč, pomorskih pristanišč ter v mestnih ali drugih geografsko zahtevnih okoljih. GALILEO bo zagotovil splošni pristop za razvoj lokalnih elementov, s čimer bo pomagal zagonu trga in olajšal standardizacijo. |
| --- | --- |

„Lokalni elementi sistema GALILEO“ pomenijo lokalne sisteme, ki zagotavljajo uporabnikom satelitsko podprtih navigacijskih in časovnih signalov sistema GALILEO vhodne informacije, poleg informacij, pridobljenih iz glavne konstelacije v uporabi. Lokalni elementi se lahko uporabijo kot dodatna zmogljivost v okolici letališč, pomorskih pristanišč ter v mestnih ali drugih geografsko zahtevnih okoljih. GALILEO bo zagotovil splošni pristop za razvoj lokalnih elementov, s čimer bo pomagal zagonu trga in olajšal standardizacijo.

| | „Oprema za globalno navigacijo, določanje položaja in časa“ pomeni vsako opremo za civilne končne uporabnike, namenjeno prenosu, sprejemanju ali obdelavi satelitsko podprtih navigacijskih ali časovnih signalov za zagotavljanje storitev ali delovanje v regionalnem izboljšanju. |
| --- | --- |

„Oprema za globalno navigacijo, določanje položaja in časa“ pomeni vsako opremo za civilne končne uporabnike, namenjeno prenosu, sprejemanju ali obdelavi satelitsko podprtih navigacijskih ali časovnih signalov za zagotavljanje storitev ali delovanje v regionalnem izboljšanju.

| | „Regulatorni ukrep“ pomeni zakon, uredbo, pravilo, postopek, odločbo, sklep ali podobni upravni ukrep pogodbenice. |
| --- | --- |

„Regulatorni ukrep“ pomeni zakon, uredbo, pravilo, postopek, odločbo, sklep ali podobni upravni ukrep pogodbenice.

| | „Interoperabilnost“ pomeni na uporabniški ravni situacijo, ko lahko dvosistemski sprejemnik uporablja signale iz dveh sistemov skupaj, pri čemer doseže enak ali boljši rezultat kot pri uporabi samo enega sistema. Interoperabilnost globalnih in regionalnih satelitskih navigacijskih sistemov izboljšuje kakovost storitev, ki so na razpolago uporabnikom. |
| --- | --- |

„Interoperabilnost“ pomeni na uporabniški ravni situacijo, ko lahko dvosistemski sprejemnik uporablja signale iz dveh sistemov skupaj, pri čemer doseže enak ali boljši rezultat kot pri uporabi samo enega sistema. Interoperabilnost globalnih in regionalnih satelitskih navigacijskih sistemov izboljšuje kakovost storitev, ki so na razpolago uporabnikom.

| | „Intelektualna lastnina“ ima pomen, opredeljen v členu 2 Konvencije o ustanovitvi Svetovne organizacije za intelektualno lastnino, podpisane v Stockholmu 14. julija 1967. |
| --- | --- |

„Intelektualna lastnina“ ima pomen, opredeljen v členu 2 Konvencije o ustanovitvi Svetovne organizacije za intelektualno lastnino, podpisane v Stockholmu 14. julija 1967.

| | „Odgovornost“ pomeni pravno odgovornost fizične ali pravne osebe za poravnavo škode, povzročene drugi fizični ali pravni osebi, v skladu s posebnimi pravnimi načeli in pravili. Ta obveznost je lahko predpisana v sporazumu (pogodbena odgovornost) ali v pravni normi (nepogodbena odgovornost). |
| --- | --- |

„Odgovornost“ pomeni pravno odgovornost fizične ali pravne osebe za poravnavo škode, povzročene drugi fizični ali pravni osebi, v skladu s posebnimi pravnimi načeli in pravili. Ta obveznost je lahko predpisana v sporazumu (pogodbena odgovornost) ali v pravni normi (nepogodbena odgovornost).

| | „Zaupni podatki“ pomenijo podatke v kateri koli obliki, ki jih je treba varovati pred nepooblaščenim razkritjem, ki bi lahko v različni meri škodilo bistvenim interesom pogodbenic ali posameznih držav članic, vključno interesom nacionalne varnosti. Razvrstitev teh podatkov je označena z razvrstitvenimi oznakami. Te podatke pogodbenice razvrstijo v skladu z veljavnimi zakoni in drugimi predpisi in jih zavarujejo pred vsako izgubo zaupnosti, integritete ali razpoložljivosti. |
| --- | --- |

„Zaupni podatki“ pomenijo podatke v kateri koli obliki, ki jih je treba varovati pred nepooblaščenim razkritjem, ki bi lahko v različni meri škodilo bistvenim interesom pogodbenic ali posameznih držav članic, vključno interesom nacionalne varnosti. Razvrstitev teh podatkov je označena z razvrstitvenimi oznakami. Te podatke pogodbenice razvrstijo v skladu z veljavnimi zakoni in drugimi predpisi in jih zavarujejo pred vsako izgubo zaupnosti, integritete ali razpoložljivosti.

Člen 3

Načela, na katerih temelji sodelovanje

Pogodbenice se dogovorijo, da bodo za dejavnosti sodelovanja v okviru tega sporazuma uporabljale naslednja načela:

| 1. | vzajemno korist, ki temelji na splošnem ravnovesju pravic in obveznosti, |
| --- | --- |

1.

vzajemno korist, ki temelji na splošnem ravnovesju pravic in obveznosti,

| 2. | partnerstvo v okviru programa GALILEO v skladu s postopki in pravili, ki urejajo upravljanje sistema GALILEO, |
| --- | --- |

2.

partnerstvo v okviru programa GALILEO v skladu s postopki in pravili, ki urejajo upravljanje sistema GALILEO,

| 3. | vzajemne možnosti udeležbe pri dejavnostih sodelovanja v okviru projektov GNSS za civilno uporabo Skupnosti in Ukrajine, |
| --- | --- |

3.

vzajemne možnosti udeležbe pri dejavnostih sodelovanja v okviru projektov GNSS za civilno uporabo Skupnosti in Ukrajine,

| 4. | pravočasno izmenjavo informacij, ki lahko vplivajo na dejavnosti sodelovanja, |
| --- | --- |

4.

pravočasno izmenjavo informacij, ki lahko vplivajo na dejavnosti sodelovanja,

| 5. | ustrezno varstvo pravic intelektualne lastnine v skladu s členom 8(2) tega sporazuma. |
| --- | --- |

5.

ustrezno varstvo pravic intelektualne lastnine v skladu s členom 8(2) tega sporazuma.

Člen 4

Obseg dejavnosti sodelovanja

1.   Dejavnosti sodelovanja na področju satelitske navigacije in časovnega določanja se nanašajo na: radijski spekter, znanstveno raziskovanje in usposabljanje, industrijsko sodelovanje, trgovino in razvoj trga, standarde, certificiranje in regulatorne ukrepe, razvoj globalnih in regionalnih zemeljskih sistemov za izboljšanje GNSS, varnost, odgovornost ter povračilo stroškov. Pogodbenice lahko ta seznam v medsebojnem soglasju prilagodijo.

2.   Razširitev sodelovanja, če pogodbenice tako zahtevajo, na:

| 2.1. | občutljive tehnologije in opremo sistema GALILEO v skladu z ureditvijo nadzora nad izvozom EU, držav članic EU in ESA, Režimom kontrole raketne tehnologije (MTCR) in Wassenaarskim sporazumom, ter na kriptografijo in glavne tehnologije in opremo za informacijsko varnost, |
| --- | --- |

2.1.

občutljive tehnologije in opremo sistema GALILEO v skladu z ureditvijo nadzora nad izvozom EU, držav članic EU in ESA, Režimom kontrole raketne tehnologije (MTCR) in Wassenaarskim sporazumom, ter na kriptografijo in glavne tehnologije in opremo za informacijsko varnost,

| 2.2. | varnostni ustroj sistema GALILEO (vesoljski, zemeljski in uporabniški segmenti), |
| --- | --- |

2.2.

varnostni ustroj sistema GALILEO (vesoljski, zemeljski in uporabniški segmenti),

| 2.3. | značilnosti varnostnega nadzora globalnih segmentov GALILEO, |
| --- | --- |

2.3.

značilnosti varnostnega nadzora globalnih segmentov GALILEO,

| 2.4. | javno regulirane storitve v fazi definicije, razvijanja, izvajanja, preskušanja, ocenjevanja in delovanja (upravljanje in uporaba) ter |
| --- | --- |

2.4.

javno regulirane storitve v fazi definicije, razvijanja, izvajanja, preskušanja, ocenjevanja in delovanja (upravljanje in uporaba) ter

| 2.5. | izmenjavo zaupnih podatkov v zvezi s satelitsko navigacijo in sistemom GALILEO |
| --- | --- |

2.5.

izmenjavo zaupnih podatkov v zvezi s satelitsko navigacijo in sistemom GALILEO

bi bilo treba urediti v ustreznem ločenem sporazumu med pogodbenicami.

3.   Sporazum ne vpliva na institucionalno strukturo, ki jo je vzpostavilo pravo Skupnosti za namene delovanja programa GALILEO. Sporazum prav tako ne vpliva na veljavne zakone, predpise in politike o izvajanju zavez o neširjenju in o nadzoru izvoza blaga z dvojno rabo ter na nacionalne notranje ukrepe o varnosti in nadzoru nematerialnega prenosa tehnologije.

Člen 5

Oblike dejavnosti sodelovanja

1.   Pogodbenice ob upoštevanju veljavnih regulatornih ukrepov čim bolj podpirajo dejavnosti sodelovanja v okviru tega sporazuma z namenom zagotavljanja primerljivih priložnosti sodelovanja pri dejavnostih na področjih, naštetih v členu 4.

2.   Pogodbenice se dogovorijo o vodenju dejavnosti sodelovanja iz členov 6 do 13 tega sporazuma.

Člen 6

Radijski spekter

1.   Pogodbenice se na podlagi preteklih uspehov v okviru Mednarodne telekomunikacijske zveze dogovorijo o nadaljnjem sodelovanju in vzajemni podpori v zadevah radijskega spektra.

2.   V tem okviru pogodbenice spodbujajo ustrezno dodeljevanje frekvenc sistemu GALILEO, da bi tako uporabnikom po vsem svetu, zlasti v Ukrajini in Skupnosti, zagotovile dostop do storitev sistema GALILEO.

3.   Pogodbenice nadalje priznavajo pomen zaščite radijsko navigacijskega spektra pred motnjami in interferencami. V ta namen poskušajo identificirati vire interferenc in poiščejo medsebojno sprejemljive rešitve za preprečevanje takšnih interferenc.

4.   Nič v tem sporazumu se ne more razlagati kot odstopanje od veljavnih določb Mednarodne telekomunikacijske zveze, vključno z njenim Pravilnikom o radiokomunikacijah.

Člen 7

Znanstveno raziskovanje in usposabljanje

Pogodbenice spodbujajo skupne dejavnosti raziskovanja in usposabljanja na področju GNSS z raziskovalnimi programi Skupnosti in Ukrajine, vključno z okvirnim programom Skupnosti za raziskovanje in razvoj in raziskovalnimi programi Evropske vesoljske agencije ter drugimi ustreznimi programi Skupnosti in ukrajinskih organov.

Skupne dejavnosti raziskovanja in usposabljanja bi morale prispevati k načrtovanju prihodnjega razvoja GNSS za civilno uporabo.

Pogodbenice se dogovorijo, da bodo določile ustrezen postopek za zagotavljanje učinkovitih stikov in sodelovanja v programih za raziskovanje in usposabljanje.

Člen 8

Industrijsko sodelovanje

1.   Pogodbenice spodbujajo in podpirajo sodelovanje med industrijami obeh strani, vključno s skupnimi vlaganji ter obojestranskim sodelovanjem v ustreznih industrijskih združenjih, da bi tako vzpostavili sistem GALILEO in spodbudili uporabo in razvoj aplikacij in storitev GALILEO.

2.   Za olajšanje industrijskega sodelovanja pogodbenice zagotovijo ustrezno in učinkovito varstvo in uveljavljanje pravic intelektualne, industrijske in poslovne lastnine na področjih in v sektorjih, pomembnih za razvoj in delovanje sistemov GALILEO/EGNOS, v skladu z najvišjimi mednarodnimi standardi, vključno z učinkovitimi načini uveljavljanja teh standardov.

3.   Pristojni organ za varnost GALILEO bo moral predhodno odobriti izvoz občutljivega blaga in tehnologije, posebej razvitih in financiranih v okviru programa GALILEO, ki ju bo Ukrajina želela izvoziti v tretje države, če je ta organ priporočil, da se za to blago in tehnologijo zahteva izvozno dovoljenje v skladu z veljavnimi regulatornimi ukrepi. V vsakem ločenem sporazumu iz člena 4(2) Sporazuma se opredeli tudi ustrezni mehanizem, na podlagi katerega Ukrajina lahko priporoči potencialno blago, za katero naj se zahteva izvozno dovoljenje.

4.   Pogodbenice spodbujajo vzpostavitev okrepljenih vezi med različnimi sodelujočimi stranmi v programu GALILEO iz Ukrajine in Skupnosti v okviru industrijskega sodelovanja.

Člen 9

Razvoj trgovine in trga

1.   Pogodbenice spodbujajo trgovino in naložbe v satelitsko navigacijsko infrastrukturo, opremo, lokalne elemente GALILEO in aplikacije v Skupnosti in Ukrajini.

2.   Pogodbenice v ta namen povečajo ozaveščenost javnosti v zvezi z dejavnostmi satelitske navigacije GALILEO, identificirajo morebitne ovire za rast aplikacij GNSS in uvedejo ustrezne ukrepe za spodbujanje te rasti.

3.   Skupnost in Ukrajina za identificiranje potreb uporabnikov in učinkovito odzivanje na njih razmislita o vzpostavitvi odprtega foruma uporabnikov GNSS.

Člen 10

Standardi, certificiranje in regulatorni ukrepi

1.   Pogodbenice priznavajo pomen usklajenega pristopa v mednarodnih forumih za standardizacijo in certificiranje v zvezi z globalnimi satelitskimi navigacijskimi storitvami. Pogodbenice bodo zlasti skupaj podpirale razvoj standardov GALILEO in spodbujale njihovo uporabo v Ukrajini in po vsem svetu ter pri tem poudarjale interoperabilnost z drugimi sistemi GNSS.

Eden od ciljev usklajevanja je spodbuditi široko in inovativno uporabo storitev sistema GALILEO kot svetovnega standarda za navigacijo in časovno določanje v različne namene: storitve odprtega dostopa, komercialne storitve in storitve varovanja življenj.

Pogodbenice se dogovorijo o ustvarjanju ugodnih pogojev za razvoj aplikacij GALILEO.

2.   Pogodbenice za spodbujanje in izvajanje ciljev tega sporazuma zato po potrebi sodelujejo pri vseh vprašanjih v zvezi z GNSS, ki se pojavijo zlasti v Mednarodni organizaciji za civilno letalstvo, EUROKONTROL-u, Mednarodni pomorski organizaciji in Mednarodni telekomunikacijski zvezi.

3.   Pogodbenice na dvostranski ravni zagotovita, da ukrepi, ki se nanašajo na operativne in tehnične standarde, certificiranje ter zahteve in postopke za izdajo dovoljenj v zvezi z GNSS, ne predstavljajo nepotrebnih ovir za trgovino. Domače zahteve temeljijo na objektivnih, nediskriminatornih in vnaprej določenih preglednih merilih.

Člen 11

Razvoj globalnega in regionalnega zemeljskega sistema za izboljšanje GNSS

1.   Pogodbenice sodelujejo pri določanju in vzpostavitvi zemeljskih sistemskih ustrojev, ki predstavljajo optimalno zagotovilo za integriteto in kontinuiteto storitev GALILEO/EGNOS in interoperabilnost z ostalimi sistemi GNSS.

2.   Pogodbenice v ta namen na regionalni ravni sodelujejo pri vzpostavitvi in gradnji zemeljskega regionalnega sistema za izboljšanje, ki temelji na sistemu GALILEO, v Ukrajini. Regionalni sistem naj bi zagotavljal regionalno integriteto in visoko natančnost storitev, ki dopolnjujejo globalne storitve sistema GALILEO. Pogodbenice kot predhodnico načrtujejo razširitev EGNOS v ukrajinsko regijo z zemeljsko infrastrukturo, ki bo vključevala ukrajinske postaje za določanje razdalje in spremljanje integritete.

3.   Pogodbenice na lokalni ravni olajšujejo razvoj lokalnih elementov GALILEO.

Člen 12

Varnost

1.   Pogodbenice so prepričane, da je treba globalne satelitske navigacijske sisteme zavarovati pred zlorabami, interferencami, motnjami in sovražnimi dejanji.

2.   Pogodbenice ukrenejo vse potrebno, da zagotovijo kakovost, kontinuiteto in varnost satelitskih navigacijskih storitev in z njimi povezane infrastrukture na svojih ozemljih.

3.   Pogodbenice priznavajo, da je sodelovanje pri zagotavljanju varnosti sistema in storitev GALILEO pomemben skupni cilj.

4.   Zato pogodbenice preučijo možnost vzpostavitve ustreznega posvetovalnega kanala za obravnavanje vprašanj v zvezi z varnostjo GNSS. Praktične ureditve in postopke skupaj določijo pristojni organi za varnost obeh strani v skladu s členom 4(2).

Člen 13

Odgovornost in pokrivanje stroškov

Pogodbenice za lažje zagotavljanje storitev GNSS za civilno uporabo ustrezno sodelujejo pri določitvi in izvajanju režima odgovornosti in ureditev za povračilo stroškov, zlasti v okviru mednarodnih in regionalnih organizacij.

Člen 14

Mehanizem sodelovanja in izmenjava podatkov

1.   Vlada Ukrajine v imenu Ukrajine ter Evropska komisija v imenu Skupnosti in njenih držav članic usklajujeta dejavnosti sodelovanja v okviru tega sporazuma in omogočata njihovo lažje izvajanje.

2.   Omenjena subjekta v skladu s ciljem iz člena 1 za upravljanje tega sporazuma v okviru Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Ukrajino na drugi strani, vzpostavita pripravljalni odbor, v nadaljevanju „Odbor“. Odbor sestavljajo uradni predstavniki pogodbenic; odbor sprejme svoj poslovnik.

Naloge pripravljalnega odbora vključujejo:

| 2.1 | spodbujanje, dajanje priporočil in nadzorovanje posameznih dejavnosti sodelovanja iz členov 4 do 13 Sporazuma; |
| --- | --- |

2.1

spodbujanje, dajanje priporočil in nadzorovanje posameznih dejavnosti sodelovanja iz členov 4 do 13 Sporazuma;

| 2.2 | svetovanje pogodbenicam v zvezi z načini za okrepitev in izboljšanje sodelovanja v skladu z načeli iz tega sporazuma; |
| --- | --- |

2.2

svetovanje pogodbenicam v zvezi z načini za okrepitev in izboljšanje sodelovanja v skladu z načeli iz tega sporazuma;

| 2.3 | pregled učinkovitosti izvajanja in uporabe tega sporazuma. |
| --- | --- |

2.3

pregled učinkovitosti izvajanja in uporabe tega sporazuma.

3.   Odbor se praviloma sestaja enkrat letno. Seje potekajo izmenično v Skupnosti in Ukrajini. Dodatne seje se organizirajo na zahtevo ene od pogodbenic.

Stroške odbora ali stroške, ki nastanejo v njegovem imenu, krijejo pogodbenice za svoje uradne predstavnike. Stroške, razen stroškov potovanja in bivanja, neposredno povezane s sejami odbora, krije pogodbenica gostiteljica. Odbor lahko vzpostavi skupne tehnične delovne skupine za obravnavo posebnih tem, če pogodbenice menijo, da je to ustrezno.

4.   Sodelovanje katerega koli ustreznega ukrajinskega subjekta v skupnem podjetju GALILEO ali v Evropskem nadzornem organu GNSS je mogoče na podlagi veljavne zakonodaje in postopkov.

5.   Pogodbenice spodbujajo nadaljnjo izmenjavo podatkov o satelitski navigaciji med institucijami in podjetji obeh strani.

Člen 15

Financiranje

1.   Znesek in ureditev v zvezi z ukrajinskim prispevkom k programu GALILEO preko skupnega podjetja GALILEO bosta urejena v ločenem sporazumu, ki mora biti v skladu z institucionalnimi določbami veljavne zakonodaje.

2.   Pogodbenice storijo vse v skladu s svojimi zakoni in drugimi predpisi za olajšanje vstopa in izstopa oseb, kapitala, materiala, podatkov in opreme, ki so povezani ali se uporabljajo v dejavnostih sodelovanja v skladu s tem sporazumom.

3.   Če posebne sheme sodelovanja ene pogodbenice predvidevajo finančno podporo za udeležence iz druge pogodbenice, za taka nepovratna sredstva in finančne prispevke ene pogodbenice udeležencem druge pogodbenice za podporo teh dejavnosti, pogodbenice brez poseganja v odstavek 2 zagotovijo davčne, carinske in druge oprostitve v skladu z zakoni in drugimi predpisi, veljavnimi na ozemlju posamezne pogodbenice.

Člen 16

Posvetovanje in reševanje sporov

1.   Pogodbenice se na zahtevo ene od pogodbenic nemudoma posvetujejo o vsakem vprašanju v zvezi z razlago in izvajanjem tega sporazuma. Pogodbenice rešujejo vse spore v zvezi z razlago ali izvajanjem tega sporazuma v prijateljskih posvetovanjih.

2.   Odstavek 1 pogodbenicam ne preprečuje uporabe postopka za reševanje sporov v okviru Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Ukrajino na drugi strani.

Člen 17

Začetek veljavnosti in odpoved

1.   Ta sporazum začne veljati prvi dan meseca, ki sledi mesecu, v katerem so se pogodbenice uradno obvestile o zaključku za ta namen potrebnih postopkov. Uradna obvestila se pošljejo Generalnemu sekretariatu Sveta Evropske unije, ki je depozitar Sporazuma.

2.   Iztek ali odpoved tega sporazuma ne vpliva na veljavnost ali trajanje dogovorov, ki so bili sklenjeni na njegovi podlagi, ali posebnih pravic ali obveznosti, ki so v zvezi z njim nastale na področju intelektualne lastnine.

3.   Ta sporazum se lahko spremeni s pisnim medsebojnim dogovorom pogodbenic. Spremembe začnejo veljati prvi dan meseca, ki sledi mesecu, v katerem so se pogodbenice uradno obvestile o zaključku za ta namen potrebnih postopkov.

4.   Ta sporazum velja pet let in ga je možno z medsebojnim dogovorom ob koncu petletnega obdobja veljavnosti podaljšati za nadaljnja obdobja petih let. Vsaka pogodbenica lahko ta sporazum odpove s triletnim odpovednim rokom.

Ta sporazum je sestavljen v dveh izvodih v angleškem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, slovaškem, slovenskem, španskem, švedskem in ukrajinskem jeziku, pri čemer so besedila v vseh teh jezikih enako verodostojna.

Hecho en Kiev, el uno de diciembre del dos mil cinco.

V Kyjevě dne prvního prosince dva tisíce pět.

Udfærdiget i Kyiv den første december to tusind og fem.

Geschehen zu Kiew am ersten Dezember zweitausendfünf.

Kahe tuhande viienda aasta detsembrikuu esimesel päeval Kiievis.

Έγινε στο Κίεβο, την πρώτη Δεκεμβρίου δύο χιλιάδες πέντε.

Done at Kiev on the first day of December in the year two thousand and five.

Fait à Kiev, le premier décembre deux mille cinq.

Fatto a Kiev, addi' primo dicembre duemilacinque.

Kijevā, divtūkstoš piektā gada pirmajā decembrī.

Priimta du tūkstančiai penktų metų gruodžio pirmą dieną Kijeve.

Kelt Kievben, a kettőezerötödik év december első napján.

Magħmul f' Kiev, fl-ewwel jum ta' Diċembru tas-sena elfejn u ħamsa.

Gedaan te Kiev, de eerste december tweeduizend vijf.

Sporządzono w Kijowie dnia pierwszego grudnia roku dwutysięcznego piątego.

Feito em Kiev, em um de Dezembro de dois mil e cinco.

V Kyjeve dňa prvého decembra dvetisícpäť.

V Kijevu, prvega decembra leta dva tisoč pet.

Tehty Kiovassa ensimmäisenä päivänä joulukuuta vuonna kaksituhattaviisi.

Som skedde i Kiev den första december tjugohundrafem.

Вчинено в Києві першого грудня дві тисячі п’ятого року

Pour le Royaume de Belgique

Voor het Koninkrijk België

Für das Königreich Belgien

Image

Za Českou republiku

Image

På Kongeriget Danmarks vegne

Image

Für die Bundesrepublik Deutschland

Image

Eesti Vabariigi nimel

Image

Για την Ελληνική Δημοκρατία

Image

Por el Reino de España

Image

Pour la République française

Image

Thar cheann Na hÉireann

For Ireland

Image

Per la Repubblica italiana

Image

Για την Κυπριακή Δημοκρατία

Image

Latvijas Republikas vārdā

Image

Lietuvos Respublikos vardu

Image

Pour le Grand-Duché de Luxembourg

Image

A Magyar Köztársaság részéről

Image

Gћar-Repubblika ta' Malta

Image

Voor het Koninkrijk der Nederlanden

Image

Für die Republik Österreich

Image

W imieniu Rzeczypospolitej Polskiej

Image

Pela República Portuguesa

Image

Za Republiko Slovenijo

Image

Za Slovenskú republiku

Image

Suomen tasavallan puolesta

För Republiken Finland

Image

För Konungariket Sverige

Image

For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

Image

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Za Európske spoločenstvo

za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapen vägnar

Image

За Украïнy

Image

---

| 26.4.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 125/16 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 125/16

---

SKLEP SVETA

z dne 27. oktobra 2009

o podpisu Okvirnega sporazuma o obsežnem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Indonezijo na drugi strani

(2014/229/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 133 in 181 v povezavi s členom 300(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 25. novembra 2004 pooblastil Komisijo za pogajanja o okvirnem sporazumu o partnerstvu in sodelovanju (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) z Republiko Indonezijo. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 25. novembra 2004 pooblastil Komisijo za pogajanja o okvirnem sporazumu o partnerstvu in sodelovanju (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) z Republiko Indonezijo.

| (2) | S pridržkom njegove poznejše sklenitve bi bilo treba Sporazum podpisati – |
| --- | --- |

(2)

S pridržkom njegove poznejše sklenitve bi bilo treba Sporazum podpisati –

SKLENIL:

Člen 1

Podpis Okvirnega sporazuma o obsežnem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Indonezijo na drugi strani se odobri v imenu Skupnosti, s pridržkom Sklepa Sveta o sklenitvi navedenega sporazuma.

Besedilo Sporazuma je priloženo temu sklepu.

Člen 2

Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Sporazuma v imenu Skupnosti.

V Luxembourgu, 27. oktobra 2009

Za Svet

Predsednik

C. BILDT

---

| 26.4.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 125/17 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 125/17

---

OKVIRNI SPORAZUM

o obsežnem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Indonezijo na drugi strani

EVROPSKA SKUPNOST,

v nadaljnjem besedilu „Skupnost“, ter

KRALJEVINA BELGIJA,

REPUBLIKA BOLGARIJA,

ČEŠKA REPUBLIKA,

KRALJEVINA DANSKA,

ZVEZNA REPUBLIKA NEMČIJA,

REPUBLIKA ESTONIJA,

IRSKA,

HELENSKA REPUBLIKA,

KRALJEVINA ŠPANIJA,

FRANCOSKA REPUBLIKA,

ITALIJANSKA REPUBLIKA,

REPUBLIKA CIPER,

REPUBLIKA LATVIJA,

REPUBLIKA LITVA,

VELIKO VOJVODSTVO LUKSEMBURG,

REPUBLIKA MADŽARSKA,

MALTE,

KRALJEVINA NIZOZEMSKA,

REPUBLIKA AVSTRIJA,

REPUBLIKA POLJSKA,

PORTUGALSKA REPUBLIKA,

ROMUNIJA,

REPUBLIKA SLOVENIJA,

SLOVAŠKA REPUBLIKA,

REPUBLIKA FINSKA,

KRALJEVINA ŠVEDSKA,

ZDRUŽENO KRALJESTVO VELIKE BRITANIJE IN SEVERNE IRSKE,

pogodbenice Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in Pogodbe o Evropski uniji, v nadaljnjem besedilu „države članice“,

na eni strani ter

VLADA REPUBLIKE INDONEZIJE

na drugi strani,

v nadaljnjem besedilu „pogodbenici“ –

OB UPOŠTEVANJU tradicionalnih prijateljskih vezi med Republiko Indonezijo in Skupnostjo ter tesnih zgodovinskih, političnih in gospodarskih vezi med njima,

KER pogodbenici namenjata poseben pomen celovitemu značaju medsebojnih odnosov,

OB PONOVNI POTRDITVI zavezanosti pogodbenic k spoštovanju načel, zapisanih v Ustanovni listini Združenih narodov,

OB PONOVNI POTRDITVI zavezanosti pogodbenic k spoštovanju, spodbujanju in varovanju demokratičnih načel in temeljnih človekovih pravic, pravne države, miru in mednarodne pravičnosti, kot med drugim določajo Splošna deklaracija Združenih narodov o človekovih pravicah, Rimski statut in drugi mednarodni instrumenti o človekovih pravicah, če ti veljajo za obe pogodbenici,

OB PONOVNI POTRDITVI spoštovanja suverenosti, ozemeljske celovitosti in nacionalne enotnosti Republike Indonezije,

OB PONOVNI POTRDITVI zavezanosti načelom pravne države in dobrega javnega upravljanja ter njune želje po spodbujanju gospodarskega in socialnega napredka njunih narodov ob upoštevanju načela trajnostnega razvoja in zahtev varstva okolja,

OB PONOVNI POTRDITVI, da najhujši zločini, ki zadevajo mednarodno skupnost, ne smejo ostati nekaznovani in da je treba tistim, ki so jih obtoženi, soditi ter jih, če so spoznani za krive, ustrezno kaznovati, njihov učinkovit pregon pa je treba zagotoviti z ukrepi, sprejetimi na nacionalni ravni, in z izboljševanjem sodelovanja na svetovni ravni,

OB POUDARJANJU njune polne zavezanosti boju proti vsem oblikam mednarodnega organiziranega kriminala in terorizma, ob spoštovanju mednarodnega prava, vključno s pravom človekovih pravic, humanitarnih načel o migracijskih in begunskih vprašanjih ter mednarodnem humanitarnem pravu, in oblikovanju učinkovitega mednarodnega sodelovanja ter instrumentov, namenjenih njihovemu izkoreninjenju,

KER pogodbenici priznavata, da sprejetje ustreznih mednarodnih konvencij in drugih ustreznih resolucij VS ZN, vključno z Resolucijo VS ZN 1540, poudarja zavezanost celotne mednarodne skupnosti boju proti širjenju orožij za množično uničevanje,

OB PRIZNAVANJU potrebe po krepitvi obveznosti iz mednarodnega prava glede razoroževanja ter neširjenja, med drugim tudi zato, da se odpravi nevarnost, ki jo pomenijo orožja za množično uničevanje,

OB PRIZNAVANJU pomembne vloge Sporazuma o sodelovanju z dne 7. marca 1980 med Evropsko gospodarsko skupnostjo ter Indonezijo, Malezijo, Filipini, Singapurjem in Tajsko – državami članicami Združenja držav jugovzhodne Azije (ASEAN) ter poznejših pridružitvenih protokolov,

OB PRIZNAVANJU pomembne vloge krepitve obstoječih odnosov med pogodbenicama z namenom povečanja sodelovanja med njima ter njune skupne volje za krepitev, poglobitev in razširitev odnosov na področjih skupnega interesa, ki bodo temeljili na enakosti, nediskriminaciji, spoštovanju naravnega okolja in skupni koristi,

OB POTRDITVI njunih želja po spodbujanju sodelovanja med Skupnostjo in Republiko Indonezijo, ki temelji na skupnih vrednotah in vzajemnih koristih, v skladu z dejavnostmi, zajetimi v regionalnem okviru,

V SKLADU z njunimi zakoni in drugimi predpisi –

STA SE DOGOVORILI:

NASLOV I

NARAVA IN PODROČJE UPORABE

Člen 1

Splošna načela

1.   Spoštovanje demokratičnih načel in temeljnih človekovih pravic, kakor so navedene v Splošni deklaraciji o človekovih pravicah ter v drugih mednarodnih instrumentih o človekovih pravicah, ki veljajo za obe pogodbenici, je temelj notranje in zunanje politike pogodbenic in pomeni bistven element tega sporazuma.

2.   Pogodbenici potrjujeta skupne vrednote, ki so navedene v Ustanovni listini Združenih narodov.

3.   Pogodbenici potrjujeta svojo predanost spodbujanju trajnostnega razvoja, sodelovanju pri obravnavi izzivov podnebnih sprememb in uresničevanju razvojnih ciljev tisočletja.

4.   Pogodbenici ponovno potrjujeta svojo zavezanost Pariški deklaraciji iz leta 2005 o učinkovitosti pomoči in se strinjata, da bosta okrepili sodelovanje za nadaljnje izboljšanje razvoja.

5.   Pogodbenici ponovno potrjujeta svojo zavezanost načelom dobrega javnega upravljanja, pravne države, vključno z neodvisnostjo sodstva, in boja proti korupciji.

6.   Izvajanje tega sporazuma o partnerstvu in sodelovanju temelji na načelih enakosti in vzajemne koristi.

Člen 2

Cilji sodelovanja

Z namenom krepitve dvostranskih odnosov se pogodbenici zavežeta, da bosta vzdrževali celovit dialog in spodbujali nadaljnje medsebojno sodelovanje na vseh področjih vzajemnega interesa. Njuna prizadevanja bodo zlasti usmerjena v:

| a) | vzpostavitev dvostranskega sodelovanja ter sodelovanja na vseh pomembnih regionalnih in mednarodnih forumih in organizacijah; |
| --- | --- |

a)

vzpostavitev dvostranskega sodelovanja ter sodelovanja na vseh pomembnih regionalnih in mednarodnih forumih in organizacijah;

| b) | razvoj trgovine in naložb med pogodbenicama v vzajemno korist; |
| --- | --- |

b)

razvoj trgovine in naložb med pogodbenicama v vzajemno korist;

| c) | vzpostavitev sodelovanja na vseh področjih vzajemnega interesa, povezanih s trgovino in naložbami, za pospešitev trgovinskih in naložbenih tokov ter preprečevanje in odpravo trgovinskih in naložbenih ovir, vključno s, kadar je ustrezno, sedanjimi in prihodnjimi regionalnimi pobudami ES-ASEAN; |
| --- | --- |

c)

vzpostavitev sodelovanja na vseh področjih vzajemnega interesa, povezanih s trgovino in naložbami, za pospešitev trgovinskih in naložbenih tokov ter preprečevanje in odpravo trgovinskih in naložbenih ovir, vključno s, kadar je ustrezno, sedanjimi in prihodnjimi regionalnimi pobudami ES-ASEAN;

| d) | vzpostavitev sodelovanja na drugih področjih vzajemnega interesa, zlasti turizma, finančnih storitev; obdavčenja in carin; makroekonomske politike; industrijske politike in MSP; informacijske družbe, znanosti in tehnologije, energetike, prevoza in varnosti prometa; izobraževanja in kulture; človekovih pravic; okoljskih in naravnih virov, vključno s morskim okoljem; gozdarstvo; kmetijstva in razvoja podeželja; sodelovanja na področju pomorstva in ribištva; zdravju varnosti živil; zdravja živali; statistike; varstva osebnih podatkov; sodelovanja pri modernizaciji državne in javne uprave; in pravic intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

d)

vzpostavitev sodelovanja na drugih področjih vzajemnega interesa, zlasti turizma, finančnih storitev; obdavčenja in carin; makroekonomske politike; industrijske politike in MSP; informacijske družbe, znanosti in tehnologije, energetike, prevoza in varnosti prometa; izobraževanja in kulture; človekovih pravic; okoljskih in naravnih virov, vključno s morskim okoljem; gozdarstvo; kmetijstva in razvoja podeželja; sodelovanja na področju pomorstva in ribištva; zdravju varnosti živil; zdravja živali; statistike; varstva osebnih podatkov; sodelovanja pri modernizaciji državne in javne uprave; in pravic intelektualne lastnine;

| e) | vzpostavitev sodelovanja o migracijskih vprašanjih, vključno z zakonitimi in nezakonitimi migracijami, tihotapljenjem in trgovanjem z ljudmi; |
| --- | --- |

e)

vzpostavitev sodelovanja o migracijskih vprašanjih, vključno z zakonitimi in nezakonitimi migracijami, tihotapljenjem in trgovanjem z ljudmi;

| f) | vzpostavitev sodelovanja o človekovih pravicah in pravnih zadevah; |
| --- | --- |

f)

vzpostavitev sodelovanja o človekovih pravicah in pravnih zadevah;

| g) | vzpostavitev sodelovanja pri preprečevanju širjenja orožij za množično uničevanje; |
| --- | --- |

g)

vzpostavitev sodelovanja pri preprečevanju širjenja orožij za množično uničevanje;

| h) | vzpostavitev sodelovanja v boju proti terorizmu in mednarodnemu kriminalu, kot so proizvodnja in tihotapljenje prepovedanih drog in njihovih predhodnih sestavin ter pranje denarja; |
| --- | --- |

h)

vzpostavitev sodelovanja v boju proti terorizmu in mednarodnemu kriminalu, kot so proizvodnja in tihotapljenje prepovedanih drog in njihovih predhodnih sestavin ter pranje denarja;

| i) | krepitev obstoječega in spodbujanje morebitnega sodelovanja obeh pogodbenic v ustreznih podregionalnih in regionalnih programih sodelovanja; |
| --- | --- |

i)

krepitev obstoječega in spodbujanje morebitnega sodelovanja obeh pogodbenic v ustreznih podregionalnih in regionalnih programih sodelovanja;

| j) | povečevanje opaznosti obeh pogodbenic v njunih regijah; |
| --- | --- |

j)

povečevanje opaznosti obeh pogodbenic v njunih regijah;

| k) | spodbujanje medosebnega razumevanja s sodelovanjem različnih nevladnih subjektov, kot so skupine strokovnjakov, akademiki, civilna družba, ter prek medijev, in sicer z organizacijo seminarjev, konferenc, mladinskega sodelovanja in drugih dejavnosti. |
| --- | --- |

k)

spodbujanje medosebnega razumevanja s sodelovanjem različnih nevladnih subjektov, kot so skupine strokovnjakov, akademiki, civilna družba, ter prek medijev, in sicer z organizacijo seminarjev, konferenc, mladinskega sodelovanja in drugih dejavnosti.

Člen 3

Preprečevanje širjenja orožij za množično uničevanje

1.   Pogodbenici menita, da širjenje orožij za množično uničevanje in sredstev za njihovo dostavo, tako med državnimi kakor nedržavnimi subjekti, pomeni eno od najresnejših groženj za mednarodno stabilnost in varnost.

2.   Pogodbenici se zato strinjata, da bosta sodelovali in prispevali k preprečevanju širjenja orožij za množično uničevanje in sredstev za njihovo dostavo s popolno skladnostjo in nacionalnim izvajanjem svojih obstoječih obveznosti v okviru večstranskih pogodb/konvencij o razoroževanju in neširjenju orožij, ter drugih večstransko dogovorjenih sporazumov in mednarodnih obveznosti po določilih Ustanovne listine Združenih narodov. Pogodbenici soglašata, da ta določba pomeni bistveni element tega sporazuma.

3.   Pogodbenici se nadalje strinjata, da bosta sodelovali in delovali za krepitev izvajanja mednarodnih instrumentov o razoroževanju in neširjenju orožij za množično uničevanje, ki veljajo za obe pogodbenici, med drugim z izmenjavo informacij, znanja in izkušenj.

4.   Pogodbenici se strinjata tudi, da bosta sodelovali in prispevali k preprečevanju širjenja orožij za množično uničevanje in sredstev za njihovo dostavo z ukrepi za podpis, ratifikacijo ali, kot je ustrezno, za pristop k vsem drugim ustreznim mednarodnim instrumentom in ukrepi za njihovo celovito izvajanje.

5.   Pogodbenici se poleg tega strinjata, da bosta sodelovali za vzpostavitev učinkovitega nacionalnega sistema za nadzor izvoza, s pomočjo katerega bosta nadzorovali izvoz in tranzit blaga, povezanega z orožji za množično uničevanje, vključno z nadzorom končne uporabe blaga za orožja za množično uničevanje in tehnologij z dvojno rabo, in del katerega so tudi učinkovite sankcije za kršitve nadzora izvoza.

6.   Pogodbenici soglašata, da bodo vzpostavili redni politični dialog, ki bo spremljal in utrjeval te elemente. Tak dialog lahko poteka na regionalni ravni.

Člen 4

Pravno sodelovanje

1.   Pogodbenici bosta sodelovali pri vprašanjih, ki se nanašajo na razvoj pravnih sistemov, zakonov in pravnih institucij, vključno z njihovo učinkovitostjo, zlasti z izmenjavo stališč in strokovnega znanja, pa tudi s krepitvijo zmogljivosti. V okviru svojih pooblastil in pristojnosti si bosta pogodbenici prizadevali, da razvijata vzajemno pravno pomoč v kazenskih zadevah in na področju izročitev.

2.   Pogodbenici ponovno potrjujeta, da najhujši zločini, ki zadevajo mednarodno skupnost kot celoto, ne smejo ostati nekaznovani in da je treba tistim, ki so jih obtoženi, soditi ter jih, če so spoznani za krive, ustrezno kaznovati.

3.   Pogodbenici soglašata, da bosta sodelovali pri izvajanju Predsedniškega odloka o nacionalnem akcijskem načrtu o človekovih pravicah 2004–2009, vključno pri pripravah za ratifikacijo in izvajanje mednarodnih instrumentov o človekovih pravicah, kot sta Konvencija o preprečevanju in kaznovanju zločina genocida ter Rimski statut Mednarodnega kazenskega sodišča.

4.   Pogodbenici se strinjata, da bi bil dialog med njima o tej zadevi koristen.

Člen 5

Sodelovanje pri boju proti terorizmu

1.   Pogodbenici se ob ponovni potrditvi pomena boja proti terorizmu ter v skladu z veljavnimi mednarodnimi konvencijami, vključno z instrumenti o človekovih pravicah in mednarodnega humanitarnega prava, ter v skladu s svojo zakonodajo in drugimi predpisi in ob upoštevanju globalne protiteroristične strategije ZN, ki je vključena v Resolucijo Generalne skupščine ZN št. 60/288 z dne 8. septembra 2006, ter Skupne deklaracije EU-ASEAN o sodelovanju v boju proti terorizmu z dne 28. januarja 2003 strinjata, da bosta sodelovali pri preprečevanju in onemogočanju terorističnih dejanj.

2.   Pogodbenici v okviru izvajanja Resolucije 1373 Varnostnega sveta ZN in drugih ustreznih resolucij ZN, mednarodnih konvencij in instrumentov, ki veljajo za obe pogodbenici, sodelujeta pri boju proti terorizmu, med drugim:

| — | z izmenjavo informacij o terorističnih skupinah in njihovih podpornih mrežah v skladu z mednarodno in nacionalno zakonodajo, |
| --- | --- |

—

z izmenjavo informacij o terorističnih skupinah in njihovih podpornih mrežah v skladu z mednarodno in nacionalno zakonodajo,

| — | izmenjavo pogledov o sredstvih in načinih boja proti terorizmu, vključno s tehničnimi področji in usposabljanjem ter z izmenjavo izkušenj pri preprečevanju terorizma, |
| --- | --- |

—

izmenjavo pogledov o sredstvih in načinih boja proti terorizmu, vključno s tehničnimi področji in usposabljanjem ter z izmenjavo izkušenj pri preprečevanju terorizma,

| — | s sodelovanjem na področju kazenskega pregona, krepitvijo pravnih okvirov in obravnavo pogojev, ki povzročajo širjenje terorizma, |
| --- | --- |

—

s sodelovanjem na področju kazenskega pregona, krepitvijo pravnih okvirov in obravnavo pogojev, ki povzročajo širjenje terorizma,

| — | s sodelovanjem pri pospeševanju nadzora in upravljanja meja, okrepljeno izgradnjo zmogljivosti z oblikovanjem mrežnih povezav, programi usposabljanja in izobraževanja, medsebojnimi obiski visokih uradnikov, akademikov, analitikov in operaterjev ter z organizacijo seminarjev in konferenc. |
| --- | --- |

—

s sodelovanjem pri pospeševanju nadzora in upravljanja meja, okrepljeno izgradnjo zmogljivosti z oblikovanjem mrežnih povezav, programi usposabljanja in izobraževanja, medsebojnimi obiski visokih uradnikov, akademikov, analitikov in operaterjev ter z organizacijo seminarjev in konferenc.

NASLOV II

SODELOVANJE V REGIONALNIH IN MEDNARODNIH ORGANIZACIJAH

Člen 6

Pogodbenici se zavezujeta, da si bosta izmenjevali mnenja in sodelovali v okviru regionalnih in mednarodnih forumov in organizacij, kot so Združeni narodi, dialog ASEAN-EU, regionalni forum ASEAN (ARF), evropsko–azijski vrhi (ASEM), Konferenca Združenih narodov o trgovini in razvoju (UNCTAD) in Svetovna trgovinska organizacija (STO).

NASLOV III

DVOSTRANSKO IN REGIONALNO SODELOVANJE

Člen 7

1.   Obe strani se strinjata, da bosta na vsakem področju dialoga in sodelovanja v okviru tega sporazuma in ob ustreznem poudarku na zadevah dvostranskega sodelovanja povezane dejavnosti izvajali na dvostranski ali regionalni ravni ali s kombinacijo obeh okvirov. Pri izbiri ustreznega okvira si bosta pogodbenici prizadevali, da kar najbolje izkoristita učinek in okrepita sodelovanje vseh zainteresiranih strank, hkrati pa bosta zagotavljali najboljšo možno uporabo razpoložljivih sredstev ob upoštevanju politične in institucionalne izvedljivosti ter, kadar je primerno, ob zagotavljanju skladnosti z drugimi dejavnostmi, ki vključujejo Skupnost in partnerje ASEAN.

2.   Skupnost in Indonezija se lahko, kot je ustrezno, odločita, da v skladu s svojimi finančnimi postopki in viri razširita finančno podporo na dejavnosti sodelovanja na področjih, ki jih obravnava sporazum ali ki so povezana z njim. To sodelovanje lahko zlasti vključuje organizacijo programov usposabljanja, delavnic in seminarjev, izmenjavo strokovnjakov, študije in druge dejavnosti, o katerih se sporazumeta pogodbenici.

NASLOV IV

SODELOVANJE NA PODROČJU TRGOVINE IN NALOŽB

Člen 8

Splošna načela

1.   Pogodbenici z dialogom o dvostranskih in večstranskih trgovinskih ter s trgovino povezanih vprašanjih krepita dvostranske trgovinske odnose in spodbujata večstranski trgovinski sistem.

2.   Pogodbenici se zavezujeta, da bosta spodbujali razvoj in razvejanost medsebojne trgovinske menjave na najvišji možni ravni in v vzajemno korist. Zavezujeta se, da bosta z delovanjem v smeri odprave ovir v trgovini izboljšali pogoje za dostop na trg, zlasti s pravočasno odpravo netarifnih ovir in s sprejetjem ukrepov za izboljšanje preglednosti, ob upoštevanju dela, ki ga na tem področju opravljajo mednarodne organizacije.

3.   Ob zavedanju, da igra trgovina ključno vlogo pri razvoju in da se je pomoč v obliki preferencialnih trgovinskih shem izkazala za koristno državam v razvoju, si pogodbenici prizadevata okrepiti medsebojna posvetovanja o takšni pomoči ob polni usklajenosti s STO.

4.   Pogodbenici se medsebojno obveščata o razvoju trgovinskih in s trgovino povezanih politik, kot so kmetijska politika, politika varnosti živil, politika zdravja živali, potrošniška politika, nevarne kemične snovi in politika ravnanja z odpadki.

5.   Pogodbenici spodbujata dialog in sodelovanje za razvoj trgovinskih in naložbenih odnosov, vključno z zagotavljanjem krepitve tehničnih zmogljivosti za reševanje težav na področjih iz členov 9 do 16.

Člen 9

Sanitarna in fitosanitarna (SPS) vprašanja

Pogodbenici razpravljata in izmenjujeta informacije o zakonodaji, certificiranju in inšpekcijskih postopkih v okviru Sporazuma STO o sanitarnih in fitosanitarnih zadevah, Mednarodne konvencije o varstvu rastlin, Mednarodnega urada za živalske kužne bolezni (OIE) ter Komisije za Codex Alimentarius.

Člen 10

Tehnične ovire v trgovini

Pogodbenici spodbujata uporabo mednarodnih standardov ter sodelujeta in izmenjujeta informacije o standardih, postopkih ugotavljanja skladnosti ter tehničnih predpisih, zlasti v okviru Sporazuma STO o tehničnih ovirah v trgovini (TBT).

Člen 11

Varstvo pravic intelektualne lastnine

Pogodbenici sodelujeta pri izboljšanju in izvajanju varstva in uporabe intelektualne lastnine na podlagi uporabe najboljših praks ter izboljšujeta širjenje znanja o tem. Takšno sodelovanje lahko vključuje izmenjavo informacij in izkušenj o vprašanjih, kot so izvajanje, spodbujanje, razširjanje, racionalizacija, upravljanje, usklajevanje, varstvo in učinkovita uporaba pravic intelektualne lastnine, preprečevanje zlorab teh pravic ter boj proti ponarejanju in piratstvu.

Člen 12

Olajševanje trgovine

Pogodbenici si izmenjujeta izkušnje ter proučujeta možnosti za poenostavitev uvoznih, izvoznih ter drugih carinskih postopkov, povečanje preglednosti trgovinskih predpisov ter razvoj carinskega sodelovanja, vključno s skupnimi mehanizmi upravne pomoči, prizadevata pa si tudi za usklajevanje stališč in skupnih dejavnosti v okviru mednarodnih pobud. Pogodbenici bosta namenili posebno pozornost večji varnosti mednarodne trgovine, vključno s storitvami prevoza, in zagotavljanju usklajenega pristopa med olajševanjem trgovine ter bojem proti goljufijam in nepravilnostim.

Člen 13

Carinsko sodelovanje

Brez poseganja v druge oblike sodelovanja, določene v tem sporazumu, obe pogodbenici izražata svoj interes, da v prihodnosti proučita možnost sklenitve protokola o carinskem sodelovanju, vključno z vzajemno pomočjo, znotraj institucionalnega okvira tega sporazuma.

Člen 14

Naložbe

Pogodbenici z razvojem privlačnega in stabilnega okolja za vzajemne naložbe spodbujata naložbene tokove prek stalnega dialoga, namenjenega spodbujanju razumevanja in sodelovanja pri investicijskih vprašanjih, raziskovanju upravnih mehanizmov za olajševanje investicijskih tokov ter spodbujanju stabilnega, preglednega, odprtega in nediskriminacijskega naložbenega režima.

Člen 15

Politika konkurence

Pogodbenici spodbujata učinkovito oblikovanje in uporabo pravil konkurence ter razširjanje informacij za krepitev preglednosti in pravne varnosti za podjetja, ki delujejo na njunih trgih.

Člen 16

Storitve

Pogodbenici vzpostavita stalen dialog, usmerjen zlasti v izmenjavo informacij o njunem zakonodajnem okolju, spodbujanje medsebojnega dostopa do trgov, spodbujanje dostopa do kapitalskih virov in tehnologij ter spodbujanje trgovine in storitev med obema regijama ter na trgih tretjih držav.

NASLOV V

SODELOVANJE NA DRUGIH PODROČJIH

Člen 17

Turizem

1.   Pogodbenici lahko sodelujeta za izboljšanje izmenjave informacij in oblikovanja najboljših praks, da se zagotovi uravnotežen in trajnosten razvoj turizma v skladu z Globalnim etičnim kodeksom v turizmu Svetovne turistične organizacije in trajnostnimi načeli, ki so temelj procesa lokalne Agende 21.

2.   Pogodbenici lahko razvijeta sodelovanje pri varovanju in kar največjem povečanju potenciala naravne in kulturne dediščine, zmanjševanju negativnih učinkov turizma in povečanju pozitivnega prispevka turistične dejavnosti k trajnostnemu razvoju lokalne skupnosti, med drugim z razvojem ekološkega turizma, upoštevanjem celovitosti in interesov lokalnih skupnosti ter izboljšanim usposabljanjem v turistični industriji.

Člen 18

Finančne storitve

Pogodbenici soglašata, da si v skladu s svojimi potrebami ter v okviru svojih programov in zakonodaje prizadevata pospeševati sodelovanje na področju finančnih storitev.

Člen 19

Dialog o gospodarski politiki

1.   Pogodbenici soglašata, da bosta sodelovali pri pospeševanju izmenjave informacij in izkušenj o svojih gospodarskih smernicah in politikah, pa tudi pri izmenjavi izkušenj o gospodarskih politikah, vključno v okviru regionalnega gospodarskega sodelovanja in integracije.

2.   Pogodbenici si prizadevata poglobiti dialog med svojimi organi o gospodarskih zadevah, ki lahko, kot se pogodbenici dogovorita, vključujejo področja, kot so monetarna politika, fiskalna politika (vključno z davki), javne finance, makroekonomska stabilizacija in zunanji dolg.

3.   Pogodbenici priznavata pomen izboljšanja preglednosti in izmenjave informacij za lažje izvrševanje ukrepov za preprečevanje izogibanja davkom ali davčnih utaj, znotraj svojih pravnih okvirov. Strinjata se, da bosta izboljšali sodelovanje na tem področju.

Člen 20

Industrijska politika ter sodelovanje malih in srednjih podjetij

1.   Pogodbenici se ob upoštevanju gospodarskih politik in ciljev strinjata, da bosta pospeševali sodelovanje na vseh področjih industrijske politike, ki jih štejeta za ustrezna, zlasti zato, da bi izboljšali konkurenčnost malih in srednjih podjetij (MSP), med drugim:

| — | z izmenjavo informacij in izkušenj v zvezi z ustvarjanjem okvirnih pogojev za MSP za izboljšanje njihove konkurenčnosti; |
| --- | --- |

—

z izmenjavo informacij in izkušenj v zvezi z ustvarjanjem okvirnih pogojev za MSP za izboljšanje njihove konkurenčnosti;

| — | s pospeševanjem stikov med gospodarskimi subjekti, s spodbujanjem skupnih naložb in z ustanavljanjem skupnih podjetij ter informacijskih mrež, zlasti prek obstoječih horizontalnih programov Skupnosti, pri čemer bosta predvsem spodbujali prenos tehnologije in znanja med partnerji; |
| --- | --- |

—

s pospeševanjem stikov med gospodarskimi subjekti, s spodbujanjem skupnih naložb in z ustanavljanjem skupnih podjetij ter informacijskih mrež, zlasti prek obstoječih horizontalnih programov Skupnosti, pri čemer bosta predvsem spodbujali prenos tehnologije in znanja med partnerji;

| — | z olajševanjem dostopa do virov financiranja in trgov, z zagotavljanjem informacij in s spodbujanjem inovacij, z izmenjavo dobre prakse o dostopu do virov financiranja, zlasti za mikro in mala podjetja; |
| --- | --- |

—

z olajševanjem dostopa do virov financiranja in trgov, z zagotavljanjem informacij in s spodbujanjem inovacij, z izmenjavo dobre prakse o dostopu do virov financiranja, zlasti za mikro in mala podjetja;

| — | s skupnimi raziskovalnimi projekti na izbranih industrijskih področjih ter sodelovanjem na področjih, kot so standardi in postopki ugotavljanja skladnosti ter tehnični predpisi, kakor se medsebojno dogovorita. |
| --- | --- |

—

s skupnimi raziskovalnimi projekti na izbranih industrijskih področjih ter sodelovanjem na področjih, kot so standardi in postopki ugotavljanja skladnosti ter tehnični predpisi, kakor se medsebojno dogovorita.

2.   Pogodbenici omogočata in podpirata ustrezne dejavnosti, začete v zasebnem sektorju obeh strani.

Člen 21

Informacijska družba

Pogodbenici si ob priznavanju, da so informacijske in komunikacijske tehnologije ključni elementi sodobnega življenja in da so bistvenega pomena za gospodarski in družbeni razvoj, prizadevata za sodelovanje, to sodelovanje pa bo med drugim usmerjeno na:

| a) | omogočanje celovitega dialoga o različnih vidikih informacijske družbe, zlasti v zvezi s politikami in predpisi o elektronskih komunikacijah, vključno z univerzalnimi storitvami, izdajanjem licenc in splošnimi odobritvami, zaščito zasebnosti in osebnih podatkov, ter neodvisnost in učinkovitost regulativnega organa; |
| --- | --- |

a)

omogočanje celovitega dialoga o različnih vidikih informacijske družbe, zlasti v zvezi s politikami in predpisi o elektronskih komunikacijah, vključno z univerzalnimi storitvami, izdajanjem licenc in splošnimi odobritvami, zaščito zasebnosti in osebnih podatkov, ter neodvisnost in učinkovitost regulativnega organa;

| b) | medsebojno povezljivost in interoperabilnost omrežij in storitev Skupnosti, Indonezije in jugovzhodne Azije; |
| --- | --- |

b)

medsebojno povezljivost in interoperabilnost omrežij in storitev Skupnosti, Indonezije in jugovzhodne Azije;

| c) | standardizacijo in širjenje novih informacijskih in komunikacijskih tehnologij; |
| --- | --- |

c)

standardizacijo in širjenje novih informacijskih in komunikacijskih tehnologij;

| d) | spodbujanje raziskovalnega sodelovanja med Skupnostjo in Indonezijo na področju informacijskih in komunikacijskih tehnologij; |
| --- | --- |

d)

spodbujanje raziskovalnega sodelovanja med Skupnostjo in Indonezijo na področju informacijskih in komunikacijskih tehnologij;

| e) | skupne raziskovalne projekte na področju informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT); |
| --- | --- |

e)

skupne raziskovalne projekte na področju informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT);

| f) | varnostna vprašanja/vidike IKT. |
| --- | --- |

f)

varnostna vprašanja/vidike IKT.

Člen 22

Znanost in tehnologija

1.   Pogodbenici soglašata, da bosta sodelovali v znanosti in tehnologiji na področjih, ki so v skupnem interesu, kot so energetika, prevoz, okolje in naravni viri ter zdravje, pri čemer bosta upoštevali svoje politike.

2.   Cilji takšnega sodelovanja so:

| a) | spodbujanje izmenjave informacij in znanja o znanosti in tehnologiji, zlasti o izvajanju politik in programov; |
| --- | --- |

a)

spodbujanje izmenjave informacij in znanja o znanosti in tehnologiji, zlasti o izvajanju politik in programov;

| b) | spodbujanje trajnih odnosov med znanstvenimi skupnostmi, raziskovalnimi centri, univerzami in industrijo pogodbenic; |
| --- | --- |

b)

spodbujanje trajnih odnosov med znanstvenimi skupnostmi, raziskovalnimi centri, univerzami in industrijo pogodbenic;

| c) | spodbujanje usposabljanja človeških virov; |
| --- | --- |

c)

spodbujanje usposabljanja človeških virov;

| d) | spodbujanje drugih oblik medsebojno dogovorjenega sodelovanja. |
| --- | --- |

d)

spodbujanje drugih oblik medsebojno dogovorjenega sodelovanja.

3.   Sodelovanje lahko poteka v obliki skupnih raziskovalnih projektov in izmenjav, srečanj ter usposabljanj znanstvenikov s pomočjo mednarodnih programov mobilnosti, s čimer se zagotavlja največje možno razširjanje rezultatov raziskav.

4.   Pri tem sodelovanju pogodbenici dajeta prednost udeležbi svojih visokošolskih ustanov, raziskovalnih centrov in proizvodnih sektorjev, zlasti MSP.

Člen 23

Energetika

Pogodbenici si bosta prizadevali za spodbujanje sodelovanja v energetskem sektorju. V ta namen se pogodbenici strinjata, da bosta spodbujali vzajemno koristne stike zaradi:

| a) | zagotavljanja raznovrstnosti oskrbe z energijo, s čimer se izboljša varnost oskrbe, razvoja novih in obnovljivih oblik energije ter sodelovanja pri vseh stopnjah industrijskih energetskih dejavnostih; |
| --- | --- |

a)

zagotavljanja raznovrstnosti oskrbe z energijo, s čimer se izboljša varnost oskrbe, razvoja novih in obnovljivih oblik energije ter sodelovanja pri vseh stopnjah industrijskih energetskih dejavnostih;

| b) | doseganja racionalne porabe energije s prispevki na strani ponudbe in na strani povpraševanja ter krepitve sodelovanja v boju proti podnebnim spremembam, vključno z Mehanizmom čistega razvoja Kjotskega protokola; |
| --- | --- |

b)

doseganja racionalne porabe energije s prispevki na strani ponudbe in na strani povpraševanja ter krepitve sodelovanja v boju proti podnebnim spremembam, vključno z Mehanizmom čistega razvoja Kjotskega protokola;

| c) | podpiranja prenosa tehnologij, namenjenih trajnostni proizvodnji in rabi energije; |
| --- | --- |

c)

podpiranja prenosa tehnologij, namenjenih trajnostni proizvodnji in rabi energije;

| d) | obravnave povezav med cenovno ugodnim dostopom do energije in trajnostnim razvojem. |
| --- | --- |

d)

obravnave povezav med cenovno ugodnim dostopom do energije in trajnostnim razvojem.

Člen 24

Promet

1.   Pogodbenici si prizadevata sodelovati na vseh ustreznih področjih prometne politike, da bi izboljšali pretok blaga in potnikov, spodbudili varnost, okrepili pomorsko in letalsko varnost in zaščito, razvoj človeških virov, okoljsko zaščito in povečali učinkovitosti svojih prometnih sistemov.

2.   Te oblike sodelovanja lahko med drugim vključujejo:

| a) | izmenjavo informacij o prometnih politikah in praksah pogodbenic, predvsem v zvezi s prometom v mestih, na podeželju, po celinskih vodnih poteh in po morju, vključno z njuno logistiko ter povezljivostjo in interoperabilnostjo večmodalnih prometnih mrež, pa tudi v zvezi z upravljanjem cest, železnic, pristanišč in letališč; |
| --- | --- |

a)

izmenjavo informacij o prometnih politikah in praksah pogodbenic, predvsem v zvezi s prometom v mestih, na podeželju, po celinskih vodnih poteh in po morju, vključno z njuno logistiko ter povezljivostjo in interoperabilnostjo večmodalnih prometnih mrež, pa tudi v zvezi z upravljanjem cest, železnic, pristanišč in letališč;

| b) | morebitno uporabo evropskega globalnega satelitskega navigacijskega sistema (Galileo), s poudarkom na vprašanjih vzajemnega interesa; |
| --- | --- |

b)

morebitno uporabo evropskega globalnega satelitskega navigacijskega sistema (Galileo), s poudarkom na vprašanjih vzajemnega interesa;

| c) | dialog na področju storitev letalskega prometa, ki je namenjen nadaljnjemu razvoju dvostranskih odnosov med pogodbenicama na področjih vzajemnega interesa; vključno s spremembo določenih elementov obstoječih dvostranskih sporazumov o storitvah zračnega prevoza med Indonezijo in posameznimi državami članicami, da bi te sporazume prilagodili ustreznim zakonom in predpisom pogodbenic ter proučili možnosti za nadaljnji razvoj sodelovanja na področju letalskega prometa; |
| --- | --- |

c)

dialog na področju storitev letalskega prometa, ki je namenjen nadaljnjemu razvoju dvostranskih odnosov med pogodbenicama na področjih vzajemnega interesa; vključno s spremembo določenih elementov obstoječih dvostranskih sporazumov o storitvah zračnega prevoza med Indonezijo in posameznimi državami članicami, da bi te sporazume prilagodili ustreznim zakonom in predpisom pogodbenic ter proučili možnosti za nadaljnji razvoj sodelovanja na področju letalskega prometa;

| d) | dialog na področju storitev pomorskega prometa, ki je usmerjen v neomejen dostop do mednarodnih pomorskih trgov in trgovine na tržni osnovi, v vzdržnost pri uvajanju klavzul o delitvi tovora, v klavzulo nacionalne obravnave in klavzulo o državah z največjimi ugodnostmi za plovila, ki jih upravljajo državljani ali podjetja druge pogodbenice, ter vprašanja, povezana s prometnimi storitvami od vrat do vrat; |
| --- | --- |

d)

dialog na področju storitev pomorskega prometa, ki je usmerjen v neomejen dostop do mednarodnih pomorskih trgov in trgovine na tržni osnovi, v vzdržnost pri uvajanju klavzul o delitvi tovora, v klavzulo nacionalne obravnave in klavzulo o državah z največjimi ugodnostmi za plovila, ki jih upravljajo državljani ali podjetja druge pogodbenice, ter vprašanja, povezana s prometnimi storitvami od vrat do vrat;

| e) | izvajanje standardov in predpisov o varstvu, varnosti in preprečevanju onesnaževanja, zlasti pri pomorskem in letalskem prometu, v skladu z ustreznimi mednarodnimi konvencijami. |
| --- | --- |

e)

izvajanje standardov in predpisov o varstvu, varnosti in preprečevanju onesnaževanja, zlasti pri pomorskem in letalskem prometu, v skladu z ustreznimi mednarodnimi konvencijami.

Člen 25

Izobraževanje in kultura

1.   Pogodbenici soglašata, da bosta pospeševali sodelovanje na področju izobraževanja in kulture, ki ustrezno spoštuje njuno raznovrstnost, da bi okrepili vzajemno razumevanje poznavanje svojih kultur.

2.   Pogodbenici si prizadevata sprejeti ustrezne ukrepe za spodbujanje kulturnih izmenjav in izvajanje skupnih pobud na različnih kulturnih področjih, vključno s skupno organizacijo kulturnih dogodkov. Pogodbenici zato soglašata, da bosta še naprej podpirali dejavnosti Azijsko-evropske fundacije.

3.   Pogodbenici se strinjata, da se bosta posvetovali in sodelovali v ustreznih mednarodnih forumih, kot je Unesco, in da bosta izmenjevali poglede o kulturni raznolikosti, vključno z razvojem zadev, kot sta ratifikacija in izvajanje Konvencije Unesco o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov.

4.   Poleg tega pogodbenici namenjata pozornost ukrepom, namenjenim oblikovanju vezi med njunimi strokovnimi agencijami, da bi spodbudili izmenjavo informacij in publikacij, znanja, študentov, strokovnjakov in tehničnih virov, za spodbujanje IKT v izobraževanju in za izkoriščanje zmogljivosti, ki jih ponujajo programi Skupnosti v jugovzhodni Aziji na področju izobraževanja in kulture, pa tudi izkušenj, ki sta jih pogodbenici pridobili na teh področjih. Pogodbenici tudi soglašata, da bosta spodbujali izvajanje programa Erasmus Mundus.

Člen 26

Človekove pravice

1.   Pogodbenici soglašata, da bosta sodelovali pri spodbujanju in varstvu človekovih pravic.

2.   Tako sodelovanje lahko med drugim vključuje:

| a) | podporo in izvajanje indonezijskega Nacionalnega akcijskega načrta o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

a)

podporo in izvajanje indonezijskega Nacionalnega akcijskega načrta o človekovih pravicah;

| b) | spodbujanje in izobraževanje o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

b)

spodbujanje in izobraževanje o človekovih pravicah;

| c) | krepitev institucij, povezanih s človekovimi pravicami; |
| --- | --- |

c)

krepitev institucij, povezanih s človekovimi pravicami;

3.   Pogodbenici se strinjata, da bi bil dialog med njima o tej zadevi koristen.

Člen 27

Okolje in naravni viri

1.   Pogodbenici soglašata o potrebi po trajnostni ohranitvi in upravljanju naravnih virov ter biotske raznolikosti kot osnovi za razvoj sedanjih in prihodnjih generacij.

2.   Pri vseh dejavnostih, ki jih pogodbenici izvajata v skladu s tem sporazumom, je treba upoštevati zaključke Svetovnega vrha o trajnostnem razvoju ter izvajanje ustreznih večstranskih okoljskih sporazumov, ki veljajo za obe pogodbenici.

3.   Pogodbenici si prizadevata za nadaljevanje sodelovanja v regionalnih programih o varstvu okolja, zlasti v zvezi:

| a) | z okoljsko ozaveščenostjo in zmogljivostmi organov pregona; |
| --- | --- |

a)

z okoljsko ozaveščenostjo in zmogljivostmi organov pregona;

| b) | z izgradnjo zmogljivosti na področju podnebnih sprememb in energetske učinkovitosti, usmerjene na raziskave in razvoj, spremljanje in analizo podnebnih sprememb in učinkov tople grede ter programe ublaževanja in prilagajanja; |
| --- | --- |

b)

z izgradnjo zmogljivosti na področju podnebnih sprememb in energetske učinkovitosti, usmerjene na raziskave in razvoj, spremljanje in analizo podnebnih sprememb in učinkov tople grede ter programe ublaževanja in prilagajanja;

| c) | z izgradnjo zmogljivosti za sodelovanje in izvajanje večstranskih okoljskih sporazumov, vključno z biotsko raznovrstnostjo, biološko varnostjo in Konvencijo o mednarodni trgovini z ogroženimi prosto živečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (CITES); |
| --- | --- |

c)

z izgradnjo zmogljivosti za sodelovanje in izvajanje večstranskih okoljskih sporazumov, vključno z biotsko raznovrstnostjo, biološko varnostjo in Konvencijo o mednarodni trgovini z ogroženimi prosto živečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (CITES);

| d) | s spodbujanjem okoljskih tehnologij, proizvodov in storitev, vključno z izgradnjo zmogljivosti pri sistemih okoljskega upravljanja in okoljskega označevanja; |
| --- | --- |

d)

s spodbujanjem okoljskih tehnologij, proizvodov in storitev, vključno z izgradnjo zmogljivosti pri sistemih okoljskega upravljanja in okoljskega označevanja;

| e) | s preprečevanjem nezakonitega čezmejnega premeščanja nevarnih snovi, nevarnih odpadkov in drugih vrst odpadkov; |
| --- | --- |

e)

s preprečevanjem nezakonitega čezmejnega premeščanja nevarnih snovi, nevarnih odpadkov in drugih vrst odpadkov;

| f) | z nadzorom ohranjanja, onesnaževanja in degradacije obalnega in pomorskega okolja; |
| --- | --- |

f)

z nadzorom ohranjanja, onesnaževanja in degradacije obalnega in pomorskega okolja;

| g) | z lokalnim sodelovanjem pri varstvu okolja in trajnostnem razvoju; |
| --- | --- |

g)

z lokalnim sodelovanjem pri varstvu okolja in trajnostnem razvoju;

| h) | z upravljanjem prsti in zemljišč; |
| --- | --- |

h)

z upravljanjem prsti in zemljišč;

| i) | z izvajanjem ukrepov za preprečevanje čezmejnega onesnaževanja s smogom. |
| --- | --- |

i)

z izvajanjem ukrepov za preprečevanje čezmejnega onesnaževanja s smogom.

4.   Pogodbenici spodbujata obojestranski dostop do svojih programov na tem področju v skladu s posebnimi pogoji takih programov.

Člen 28

Gozdarstvo

1.   Pogodbenici soglašata o potrebi po trajnostni ohranitvi, zaščiti in upravljanju gozdnih virov ter njihove biotske raznolikosti za blagor sedanjih in prihodnjih generacij.

2.   Pogodbenici si bosta prizadevali nadaljevati sodelovanje za izboljšanje upravljanja gozdnih in naravnih požarov, boja proti nezakoniti sečnji in z njo povezane trgovine, upravljanja gozdov in spodbujanje trajnostnega upravljanja gozdov.

3.   Pogodbenici razvijata programe sodelovanja, med drugim na področju:

| a) | sodelovanja v ustreznih mednarodnih, regionalnih in dvostranskih forumih o spodbujanju oblikovanja pravnih instrumentov za obravnavo nezakonite sečnje in z njo povezane trgovine; |
| --- | --- |

a)

sodelovanja v ustreznih mednarodnih, regionalnih in dvostranskih forumih o spodbujanju oblikovanja pravnih instrumentov za obravnavo nezakonite sečnje in z njo povezane trgovine;

| b) | izgradnje zmogljivosti, raziskav in razvoja; |
| --- | --- |

b)

izgradnje zmogljivosti, raziskav in razvoja;

| c) | podpore razvoju trajnostnega gozdarstva; |
| --- | --- |

c)

podpore razvoju trajnostnega gozdarstva;

| d) | razvoja certificiranja gozdov. |
| --- | --- |

d)

razvoja certificiranja gozdov.

Člen 29

Kmetijstvo in razvoj podeželja

Pogodbenici se strinjata glede razvoja sodelovanja na področju kmetijstva in razvoja podeželja. Področja sodelovanja, ki jih je mogoče nadalje razviti, so med drugim:

| a) | kmetijska politika ter mednarodni in kmetijski obeti na splošno; |
| --- | --- |

a)

kmetijska politika ter mednarodni in kmetijski obeti na splošno;

| b) | možnosti za odpravo ovir za trgovanje s pridelki, živino ter rastlinskimi in živalskimi proizvodi; |
| --- | --- |

b)

možnosti za odpravo ovir za trgovanje s pridelki, živino ter rastlinskimi in živalskimi proizvodi;

| c) | razvojna politika podeželskih območij; |
| --- | --- |

c)

razvojna politika podeželskih območij;

| d) | politika kakovosti pridelkov in živine ter zaščitene geografske označbe; |
| --- | --- |

d)

politika kakovosti pridelkov in živine ter zaščitene geografske označbe;

| e) | razvoj trga in spodbujanje mednarodnih trgovinskih odnosov; |
| --- | --- |

e)

razvoj trga in spodbujanje mednarodnih trgovinskih odnosov;

| f) | razvoj trajnostnega kmetijstva. |
| --- | --- |

f)

razvoj trajnostnega kmetijstva.

Člen 30

Pomorstvo in ribištvo

Pogodbenici na dvostranski in večstranski ravni spodbujata sodelovanje na področju pomorstva in ribištva, zlasti za spodbujanje trajnostnega in odgovornega razvoja in upravljanja pomorstva in ribištva. Področja sodelovanja lahko vključujejo:

| a) | izmenjavo informacij; |
| --- | --- |

a)

izmenjavo informacij;

| b) | podporo trajnostni in odgovorni dolgoročni pomorski in ribiški politiki, vključno z ohranjevanjem in upravljanjem obalnih in morskih virov; |
| --- | --- |

b)

podporo trajnostni in odgovorni dolgoročni pomorski in ribiški politiki, vključno z ohranjevanjem in upravljanjem obalnih in morskih virov;

| c) | podporo prizadevanjem za preprečevanje in boj proti nezakonitim, neprijavljenim in nereguliranim ribolovnim praksam ter |
| --- | --- |

c)

podporo prizadevanjem za preprečevanje in boj proti nezakonitim, neprijavljenim in nereguliranim ribolovnim praksam ter

| d) | razvoj trga in krepitev zmogljivosti. |
| --- | --- |

d)

razvoj trga in krepitev zmogljivosti.

Člen 31

Zdravstvo

1.   Pogodbenici soglašata, da bosta v zdravstvenem sektorju sodelovali na področjih vzajemnega interesa z namenom krepitve dejavnosti na področjih raziskav, upravljanja zdravstvenega sistema, prehrane, farmacevtskih proizvodov, preventivne medicine, glavnih nalezljivih bolezni, kot so aviarna in pandemična influenca, HIV/aids, SARS, in drugih nenalezljivih bolezni, kot so rak in bolezni srca, prometne poškodbe in druge zdravstvene grožnje, vključno z odvisnostjo od drog.

2.   Sodelovanje poteka predvsem v obliki:

| a) | izmenjave informacij in izkušenj iz zgoraj naštetih področij; |
| --- | --- |

a)

izmenjave informacij in izkušenj iz zgoraj naštetih področij;

| b) | programov o epidemiologiji, decentralizaciji, financiranju zdravstva, krepitvi vpliva lokalnih skupnosti in upravljanju zdravstvenih storitev; |
| --- | --- |

b)

programov o epidemiologiji, decentralizaciji, financiranju zdravstva, krepitvi vpliva lokalnih skupnosti in upravljanju zdravstvenih storitev;

| c) | izgradnje zmogljivosti s tehnično pomočjo in razvojem programov poklicnega usposabljanja; |
| --- | --- |

c)

izgradnje zmogljivosti s tehnično pomočjo in razvojem programov poklicnega usposabljanja;

| d) | programov za izboljšanje zdravstvenih storitev in s podporo povezanih dejavnosti, med drugim z zmanjševanjem stopnje umrljivosti dojenčkov in porodnic. |
| --- | --- |

d)

programov za izboljšanje zdravstvenih storitev in s podporo povezanih dejavnosti, med drugim z zmanjševanjem stopnje umrljivosti dojenčkov in porodnic.

Člen 32

Statistika

Pogodbenici soglašata, da bosta v skladu z obstoječimi dejavnostmi statističnega sodelovanja med Skupnostjo in ASEAN spodbujali usklajevanje statističnih metod in praks, vključno z zbiranjem in razširjanjem statističnih podatkov, in tako na skupno sprejemljivi osnovi omogočali uporabo podatkov o trgovini z blagom in storitvami, ter bolj splošno o katerem koli drugem področju v okviru tega sporazuma, ki omogoča statistično obdelavo, kot je zbiranje, analiza in razširjanje.

Člen 33

Varstvo osebnih podatkov

1.   Pogodbenici se strinjata, da bosta sodelovali na tem področju s skupnim ciljem izboljšanja stopnje varstva osebnih podatkov ob upoštevanju najboljših mednarodnih praks, kot so navedene v smernicah Združenih narodov za urejanje računalniških osebnih datotek (Resolucija Generalne skupščine ZN št. 45/95 z dne 14. decembra 1990).

2.   Sodelovanje pri varstvu osebnih podatkov lahko med drugim vključuje tehnično pomoč v obliki izmenjave informacij ter znanja in izkušenj ob upoštevanju zakonov in predpisov pogodbenic.

Člen 34

Migracije

1.   Pogodbenici ponovno poudarjata pomen skupnih prizadevanj pri upravljanju migracijskih tokov med svojima ozemljema in za namene krepitve sodelovanja, zato bosta začeli obsežen dialog o vseh z migracijami povezanimi vprašanji, vključno z nezakonitimi migracijami, tihotapljenjem in trgovanjem z ljudmi ter tudi o zaščiti tistih, ki potrebujejo mednarodno zaščito. Migracijski vidiki so vključeni v nacionalne strategije za gospodarski in družbeni razvoj obeh pogodbenic. Pogodbenici se strinjata, da bosta pri obravnavi migracijskih vprašanj spoštovali humanitarna načela.

2.   Sodelovanje med pogodbenicama bi moralo biti v skladu s posebno oceno potreb, ki se izvede z medsebojnim posvetovanjem med pogodbenicama in v skladu z ustrezno veljavno zakonodajo pogodbenic. Sodelovanje bo med drugim usmerjeno v:

| a) | obravnavo glavnih vzrokov migracij; |
| --- | --- |

a)

obravnavo glavnih vzrokov migracij;

| b) | razvoj in izvajanje nacionalne zakonodaje in praks v skladu z ustreznimi mednarodnimi zakoni, ki veljajo za obe pogodbenici, ter zlasti, da se zagotovi spoštovanje načela nevračanja; |
| --- | --- |

b)

razvoj in izvajanje nacionalne zakonodaje in praks v skladu z ustreznimi mednarodnimi zakoni, ki veljajo za obe pogodbenici, ter zlasti, da se zagotovi spoštovanje načela nevračanja;

| c) | vprašanja vzajemnega interesa na področju vizumov, potnih listin in upravljanja nadzora meje; |
| --- | --- |

c)

vprašanja vzajemnega interesa na področju vizumov, potnih listin in upravljanja nadzora meje;

| d) | pravila o sprejemu, pa tudi na pravice in status sprejetih oseb, pošteno obravnavo in vključevanje tujih državljanov, ki v državi bivajo zakonito, izobraževanje in usposabljanje, ukrepe proti rasizmu in ksenofobiji; |
| --- | --- |

d)

pravila o sprejemu, pa tudi na pravice in status sprejetih oseb, pošteno obravnavo in vključevanje tujih državljanov, ki v državi bivajo zakonito, izobraževanje in usposabljanje, ukrepe proti rasizmu in ksenofobiji;

| e) | izgradnjo tehničnih in človeških zmogljivosti; |
| --- | --- |

e)

izgradnjo tehničnih in človeških zmogljivosti;

| f) | oblikovanje učinkovite in preventivne politike proti nezakonitim migracijam, tihotapljenju in trgovanju z ljudmi, vključno z načini boja proti mrežam tihotapcev in trgovcev ter z načini zaščite žrtev takega trgovanja; |
| --- | --- |

f)

oblikovanje učinkovite in preventivne politike proti nezakonitim migracijam, tihotapljenju in trgovanju z ljudmi, vključno z načini boja proti mrežam tihotapcev in trgovcev ter z načini zaščite žrtev takega trgovanja;

| g) | humano in dostojanstveno vračanje oseb, ki prebivajo nezakonito, vključno s spodbujanjem njihove prostovoljne vrnitve, ter ponovni sprejem takih oseb v skladu z odstavkom 3. |
| --- | --- |

g)

humano in dostojanstveno vračanje oseb, ki prebivajo nezakonito, vključno s spodbujanjem njihove prostovoljne vrnitve, ter ponovni sprejem takih oseb v skladu z odstavkom 3.

3.   V okviru sodelovanja za preprečevanje in nadzor nezakonitega priseljevanja in brez poseganja v potrebo po zaščiti žrtev trgovanja z ljudmi, se pogodbenici nadalje strinjata, da bosta:

| a) | ugotovili istovetnost domnevno svojih državljanov in ponovno sprejeli vse svoje državljane, ki se nezakonito zadržujejo na ozemlju držav članic ali Indonezije, na zahtevo in brez nepotrebnega odlašanja ter nadaljnjih formalnosti, potem ko je bilo ugotovljeno njihovo državljanstvo; |
| --- | --- |

a)

ugotovili istovetnost domnevno svojih državljanov in ponovno sprejeli vse svoje državljane, ki se nezakonito zadržujejo na ozemlju držav članic ali Indonezije, na zahtevo in brez nepotrebnega odlašanja ter nadaljnjih formalnosti, potem ko je bilo ugotovljeno njihovo državljanstvo;

| b) | svojim ponovno sprejetim državljanom zagotovili ustrezne identifikacijske dokumente za take namene. |
| --- | --- |

b)

svojim ponovno sprejetim državljanom zagotovili ustrezne identifikacijske dokumente za take namene.

4.   Pogodbenici se strinjata, da bosta na zahtevo s pogajanji sklenili sporazum, ki bo urejal posebne obveznosti pogodbenic glede ponovnega sprejema, vključno z obveznostjo za ponovni sprejem njunih državljanov in državljanov drugih držav. Ta sporazum bi obravnaval tudi vprašanje oseb brez državljanstva.

Člen 35

Boj proti organiziranemu kriminalu in korupciji

Pogodbenici soglašata, da bosta sodelovali in prispevali k boju proti organiziranemu gospodarskemu in finančnemu kriminalu in korupciji s popolnim spoštovanjem obstoječih vzajemnih mednarodnih obveznosti na tem področju, vključno z učinkovitim sodelovanjem pri izterjavi materialnih ali finančnih sredstev, ki izvirajo iz korupcijskih dejanj. Ta določba pomeni bistveni element tega sporazuma.

Člen 36

Sodelovanje na področju boja proti prepovedanim drogam

1.   Pogodbenici v okviru svojih pravnih okvirov sodelujeta z namenom zagotoviti celosten in usklajen pristop z učinkovitim delovanjem in usklajevanjem pristojnih organov, vključno z organi na področjih zdravstva, izobraževanja, organov pregona skupaj s carinskimi službami, sociale, pravosodja in notranjih zadev ter tržnih predpisov, da bi v največji možni meri zmanjšali dobavo, trgovanje in povpraševanje po prepovedanih drogah, pa tudi njihov vpliv na uživalce drog in družbo kot celoto, ter da bi dosegli bolj učinkovito preprečevanje preusmerjanja predhodnih kemičnih sestavin, ki se uporabljajo za nezakonito proizvodnjo mamil in psihotropnih snovi.

2.   Pogodbenici se dogovorita o načinih sodelovanja za dosego teh ciljev. Dejanja temeljijo na skupno dogovorjenih načelih v skladu z ustreznimi mednarodnimi konvencijami, s političnimi deklaracijami in s posebno deklaracijo o smernicah za zmanjševanje povpraševanja po drogah, ki jo je junija 1998 na posebnem dvajsetem zasedanju o drogah sprejela Generalna skupščina Združenih narodov.

3.   Sodelovanje med pogodbenicama lahko vključuje izmenjavo mnenj o zakonodajnih okvirih in najboljših praksah, pa tudi tehnično in upravno pomoč na področjih: preprečevanja in obravnave zlorabe drog, ki obsega najrazličnejše oblike, vključno z zmanjševanjem škode, povezane z zlorabo drog; informacijskih središč in središč za spremljanje; usposabljanje osebja; preiskave v zvezi z drogami pravosodnega ter policijskega sodelovanja in preprečevanja preusmerjanja predhodnih kemičnih sestavin, ki se uporabljajo za proizvodnjo prepovednih drog in psihotropnih snovi. Pogodbenici se lahko dogovorita, da se v sodelovanje vključijo tudi druga področja.

4.   Pogodbenici lahko sodelujeta pri spodbujanju trajnostnih politik alternativnega razvoja, usmerjenih k čim večjem zmanjšanju pridelave prepovednih drog, zlasti konoplje.

Člen 37

Sodelovanje na področju boja proti pranju denarja

1.   Pogodbenici se strinjata, da je treba sodelovati na področju preprečevanja uporabe njunih finančnih sistemov za pranje prihodkov iz vsakršnih kriminalnih dejavnosti, kot sta trgovanje s prepovedanimi drogami in korupcija.

2.   Pogodbenici se strinjata, da bosta sodelovali na področju tehnične in upravne pomoči, namenjene razvoju in izvajanju predpisov in učinkovitemu delovanju mehanizmov za boj proti pranju denarja in financiranju terorizma, vključno z izterjavo materialnih ali finančnih sredstev, ki izvirajo iz kaznivih dejanj.

3.   Sodelovanje omogoča izmenjavo ustreznih informacij v okviru zadevnih zakonodaj in sprejetje ustreznih standardov za boj proti pranju denarja in financiranju terorizma, primerljivih s tistimi, ki jih je sprejela Skupnost in ustrezni mednarodni organi, ki delujejo na tem področju, na primer Projektna skupina za finančno ukrepanje (FATF).

Člen 38

Civilna družba

1.   Pogodbenici priznavata vlogo in morebiten prispevek organizirane civilne družbe, zlasti akademskih krogov, pri dialogu in procesu sodelovanja v okviru tega sporazuma ter se strinjata, da bosta spodbujali učinkovit dialog z organizirano civilno družbo in njeno učinkovito sodelovanje.

2.   V skladu z demokratičnimi načeli ter zakoni in predpisi pogodbenic organizirana civilna družba:

| a) | lahko sodeluje pri procesu oblikovanja politik na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

a)

lahko sodeluje pri procesu oblikovanja politik na nacionalni ravni;

| b) | je lahko obveščena in sodeluje pri posvetovanjih o strategijah razvoja in sodelovanja ter pri sektorskih politikah, zlasti na področjih, ki jo zadevajo, vključno z vsemi stopnjami razvojnega procesa; |
| --- | --- |

b)

je lahko obveščena in sodeluje pri posvetovanjih o strategijah razvoja in sodelovanja ter pri sektorskih politikah, zlasti na področjih, ki jo zadevajo, vključno z vsemi stopnjami razvojnega procesa;

| c) | pregledno upravlja vse morebitne finančne vire, ki so ji dodeljeni za podporo njenih dejavnosti; |
| --- | --- |

c)

pregledno upravlja vse morebitne finančne vire, ki so ji dodeljeni za podporo njenih dejavnosti;

| d) | lahko sodeluje pri izvajanju programov sodelovanja, vključno z izgradnjo zmogljivosti, na področjih, ki jo zadevajo. |
| --- | --- |

d)

lahko sodeluje pri izvajanju programov sodelovanja, vključno z izgradnjo zmogljivosti, na področjih, ki jo zadevajo.

Člen 39

Sodelovanje pri modernizaciji državne in javne uprave

Pogodbenici se na podlagi posebne ocene potreb, izvedene z medsebojnim posvetovanjem, strinjata o sodelovanju, namenjenem modernizaciji njunih javnih uprav, med drugim:

| a) | z izboljšanjem organizacijske učinkovitosti; |
| --- | --- |

a)

z izboljšanjem organizacijske učinkovitosti;

| b) | s povečanjem učinkovitosti institucij pri zagotavljanju storitev; |
| --- | --- |

b)

s povečanjem učinkovitosti institucij pri zagotavljanju storitev;

| c) | z zagotavljanjem preglednega upravljanja javnih sredstev in odgovornosti; |
| --- | --- |

c)

z zagotavljanjem preglednega upravljanja javnih sredstev in odgovornosti;

| d) | z izboljšanjem pravnega in institucionalnega okvira; |
| --- | --- |

d)

z izboljšanjem pravnega in institucionalnega okvira;

| e) | z izgradnjo zmogljivosti na področju načrtovanja in izvajanja politik (zagotavljanje javnih storitev, sestava proračuna in njegovo izvajanje, boj proti korupciji); |
| --- | --- |

e)

z izgradnjo zmogljivosti na področju načrtovanja in izvajanja politik (zagotavljanje javnih storitev, sestava proračuna in njegovo izvajanje, boj proti korupciji);

| f) | s krepitvijo pravosodnih sistemov; |
| --- | --- |

f)

s krepitvijo pravosodnih sistemov;

| g) | z izboljšanjem mehanizmov in agencij organov pregona. |
| --- | --- |

g)

z izboljšanjem mehanizmov in agencij organov pregona.

Člen 40

Načini sodelovanja

1.   Pogodbenici soglašata, da bosta zagotovili ustrezna sredstva, vključno s finančnimi sredstvi, če to omogočajo njuna sredstva in predpisi, da bi izpolnili cilje sodelovanja iz tega sporazuma.

2.   Pogodbenici spodbujata Evropsko investicijsko banko, da nadaljuje svoje delovanje v Indoneziji v skladu s svojimi postopki in finančnimi merili ter v skladu z indonezijskimi zakoni in predpisi.

NASLOV VI

INSTITUCIONALNI OKVIR

Člen 41

Skupni odbor

1.   Pogodbenici se strinjata, da na podlagi tega sporazuma ustanovita Skupni odbor, ki ga sestavljajo predstavniki obeh strani na najvišji možni ravni in ki bo imel nalogo:

| a) | zagotavljati pravilno delovanje in izvajanje tega sporazuma; |
| --- | --- |

a)

zagotavljati pravilno delovanje in izvajanje tega sporazuma;

| b) | določati prednostne naloge glede na cilje tega sporazuma; |
| --- | --- |

b)

določati prednostne naloge glede na cilje tega sporazuma;

| c) | reševati razlike, ki bi izhajale iz uporabe ali razlage tega sporazuma; |
| --- | --- |

c)

reševati razlike, ki bi izhajale iz uporabe ali razlage tega sporazuma;

| d) | dajati priporočila podpisnicam tega sporazuma o spodbujanju ciljev Sporazuma in, kadar je potrebno, reševati razhajanja pri uporabi ali razlagi tega sporazuma. |
| --- | --- |

d)

dajati priporočila podpisnicam tega sporazuma o spodbujanju ciljev Sporazuma in, kadar je potrebno, reševati razhajanja pri uporabi ali razlagi tega sporazuma.

2.   Skupni odbor se običajno sestane najmanj vsaki dve leti, izmenično v Indoneziji in v Bruslju, na datum, ki bo določen z obojestranskim dogovorom. Po dogovoru med pogodbenicama se lahko skličejo tudi izredni sestanki Skupnega odbora. Skupnemu odboru izmenično predseduje vsaka od pogodbenic. Dnevni red sestankov Skupnega odbora se določi sporazumno.

3.   Skupni odbor lahko ustanovi posebne delovne skupine, ki mu pomagajo pri izvajanju njegovih nalog. Te delovne skupine o svojih dejavnostih podrobno poročajo Skupnemu odboru na vsakem sestanku.

4.   Pogodbenici se strinjata, da je naloga Skupnega odbora tudi zagotoviti ustrezno delovanje morebitnih sektorskih sporazumov ali protokolov, ki so bili ali bodo sklenjeni med Skupnostjo in Indonezijo.

5.   Skupni odbor za izvajanje tega sporazuma sprejme svoj poslovnik.

NASLOV VII

KONČNE DOLOČBE

Člen 42

Evolutivna klavzula

1.   Pogodbenici lahko s skupnim dogovorom spremenita, revidirata in razširita ta sporazum, da bi izboljšali raven sodelovanja, vključno z njegovo dopolnitvijo s sporazumi ali protokoli o določenih področjih ali dejavnostih.

2.   V okviru izvajanja tega sporazuma lahko vsaka pogodbenica oblikuje predloge za razširitev obsega sodelovanja, pri čemer upošteva izkušnje, pridobljene z izvajanjem Sporazuma.

Člen 43

Drugi sporazumi

1.   Brez poseganja v ustrezne določbe Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti niti ta sporazum niti ukrepi, sprejeti v skladu z njim, ne vplivajo na pristojnosti držav članic, da izvajajo dvostranske dejavnosti sodelovanja z Indonezijo ali da sklepajo, če je to ustrezno, nove sporazume o partnerstvu in sodelovanju z Indonezijo.

2.   Ta sporazum ne vpliva na uporabo ali izvajanje obveznosti, ki jih imata pogodbenici v zvezi s tretjimi pogodbenicami.

Člen 44

Mehanizem za reševanje sporov

1.   Pogodbenici lahko na Skupni odbor naslovita vsa razhajanja glede uporabe ali razlage tega sporazuma.

2.   Skupni odbor bo ta razhajanja obravnaval v skladu s členom 41(1)(c) in (d).

3.   Če katera od pogodbenic meni, da druga pogodbenica ni izpolnila katere od svojih obveznosti iz tega sporazuma, lahko ustrezno ukrepa. Preden to stori, predloži Skupnemu odboru, razen v primerih posebne nujnosti, vse ustrezne informacije, potrebne za temeljito proučitev položaja, da bi našli rešitev, sprejemljivo za pogodbenici.

4.   Pogodbenici soglašata, da za namene pravilne razlage in praktične uporabe tega sporazuma izraz „primeri posebne nujnosti“ v odstavku 3 pomeni primer, ko pride do bistvene kršitve Sporazuma s strani ene od pogodbenic. Bistvena kršitev je:

| (i) | zavračanje izvajanja Sporazuma, ki ni sankcionirano s splošnimi pravili mednarodnega prava, ali |
| --- | --- |

(i)

zavračanje izvajanja Sporazuma, ki ni sankcionirano s splošnimi pravili mednarodnega prava, ali

| (ii) | kršenje bistvenih elementov Sporazuma, kot so opisani v členu 1(1), členu 3(2) in členu 35. |
| --- | --- |

(ii)

kršenje bistvenih elementov Sporazuma, kot so opisani v členu 1(1), členu 3(2) in členu 35.

5.   Pri izbiri ukrepov je treba dati prednost tistim, ki najmanj motijo izvajanje tega sporazuma. O teh ukrepih se takoj obvesti drugo pogodbenico in se o njih na zahtevo druge pogodbenice posvetuje Skupni odbor.

Člen 45

Objekti in naprave

Za lažje delovanje v okviru tega sporazuma se pogodbenici strinjata, da bosta ustrezno pooblaščenim strokovnjakom in uradnikom, vključenim v izvajanje sodelovanja, v skladu z notranjimi pravili in predpisi pogodbenic zagotovili infrastrukturo, potrebno za izvajanje njihovih nalog.

Člen 46

Ozemlje uporabe

Ta sporazum velja na ozemlju, za katerega velja Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti pod pogoji, določenimi v Pogodbi, na eni strani in na ozemlju Indonezije na drugi strani.

Člen 47

Opredelitev pogodbenic

Za namene tega sporazuma „pogodbenici“ pomeni Skupnost ali njene države članice ali Skupnost in njene države članice v skladu z njihovimi pooblastili na eni strani ter Republiko Indonezijo na drugi strani.

Člen 48

Začetek veljavnosti in trajanje

1.   Ta sporazum začne veljati prvi dan naslednjega meseca, ki sledi datumu, ko zadnja pogodbenica uradno obvesti drugo, da so končani pravni postopki, potrebni v ta namen.

2.   Sporazum se sklene za obdobje petih let. Veljavnost se samodejno podaljšuje za nadaljnja obdobja enega leta, razen če ena od pogodbenic drugo pogodbenico šest mesecev pred iztekom katerega koli nadaljnjega obdobja enega leta pisno obvesti o svoji nameri, da tega sporazuma ne podaljša.

3.   Vse spremembe tega sporazuma se sprejmejo s soglasjem pogodbenic. Vse spremembe začnejo veljati potem, ko druga pogodbenica obvesti prvo, da so končani vsi potrebni uradni postopki.

4.   Ta sporazum lahko pogodbenica odpove s pisnim obvestilom o odpovedi, poslanim drugi pogodbenici. Odpoved začne veljati šest mesecev po tem, ko druga pogodbenica prejeme obvestilo.

Člen 49

Uradno obveščanje

Uradno obvestilo se poda generalnemu sekretarju Sveta Evropske unije oziroma ministru za zunanje zadeve Republike Indonezije.

Člen 50

Verodostojnost besedila

Ta sporazum je sestavljen v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem, švedskem in indonezijskem jeziku, pri čemer je vsako besedilo enako verodostojno.

Съставено в два екземпляра в Джакарта на девети ноември две хиляди и девета година.

Hecho por duplicado en Yakarta el dia nueve de noviembre del año dos mil nueve.

V Jakartě dne devátého listopadu roku dva tisíce devět ve dvou vyhotoveních.

Udfærdiget i Jakarta, den niende november totusinde og ni.

Geschehen zu Jakarta am neunten November zweitausendneun in zwei Urschriften.

Sõlmitud kahes eksemplaris üheksandal novembril kahe tuhande üheksandal aastal Jakartas.

Υπεγράφη στη Τζακάρτα σε δύο αντίτυπα την ενάτη ημέρα του Νοεμβρίου του έτους δύο χιλιάδες εννέα.

Done in duplicate at Jakarta on this ninth day of November in the year two thousand and nine.

Fait en double exemplaire à Djakarta, le neuf novembre de l’année deux mille neuf.

Fatto in duplice copia a Giacarta il nono giorno di novembre dell’anno duemilanove.

Priimta dviem egzemplioriais Džakartoje, du tūkstančiai devintų metų lapkričio devintą dieną.

Készült két eredeti példányban Jakartában, kétezerkilenc november kilencedikén.

Magħmul f’żewġ oriġinali f’Ġakarta f’dan id-disa’ jum ta’ Novembru tas-sena elfejn u disgħa.

Gedaan in tweevoud te Jakarta op negen november tweeduizend negen.

Sporządzono w dwóch egzemplarzach w Dżakarcie dnia dziewiątego listopada roku dwa tysiące dziewiątego.

Feito em dois exemplares, em Jacarta, aos nove dias do mês de Novembro do ano de dois mil e nove.

Încheiat în două exemplare la Jakarta în data de astăzi, nouă noiembrie două mii nouă.

V Jakarte deviateho novembra dvetisícdeväť v dvoch pôvodných vyhotoveniach.

V Džakarti, dne devetega novembra leta dva tisoč devet, sestavljeno v dveh izvodih.

Tehty kahtena kappaleena Jakartassa yhdeksäntenä päivänä marraskuuta vuonna kaksituhattayhdeksän.

Utfärdat i två exemplar i Jakarta den nionde november år tjugohundranio.

Dibuat dalam rangkap ganda di Jakarta pada tanggal sembilan November tahun dua ribu sembilan.

Pour le Royaume de Belgique

Voor het Koninkrijk België

Für das Königreich Belgien

Image

Deze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.

Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallonne, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.

Diese Unterschrift bindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.

За Релублика България

Image

Za Českou republiku

Image

På Kongeriget Danmarks vegne

Image

Für die Bundesrepublik Deutschland

Image

Eesti Vabariigi nimel

Image

Thar cheann Na hÉireann

For Ireland

Image

Για την Ελληνική Δημοκρατία

Image

Por el Reino de España

Image

Pour la République française

Image

Per la Repubblica italiana

Image

Για την Κυπριακή Δημοκρατία

Image

Latvijas Republikas vārdā

Image

Lietuvos Respublikos vardu

Image

Pour le Grand-Duché de Luxembourg

Image

A Magyar Köztársaság részéről

Image

Gћal Malta

Image

Voor het Koninkrijk der Nederlanden

Image

Für die Republik Österreich

Image

W imieniu Rzeczypospolitej Polskiej

Image

Pela República Portuguesa

Image

Pentru România

Image

Za Republiko Slovenijo

Image

Za Slovenskú republiku

Image

Suomen tasavallan puolesta

För Republiken Finland

Image

För Konungariket Sverige

Image

For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

Image

За Европейската общност

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Pentru Comunitatea Europeană

Za Európske spoločenstvo

za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

För Europeiska gemenskapen

Image

Untuk Pemerintah Republik Indonesia

Image

---

SKLEPNA LISTINA

Pooblaščenci

EVROPSKE SKUPNOSTI (v nadaljnjem besedilu: Skupnosti)

ter

KRALJEVINE BELGIJE,

REPUBLIKE BOLGARIJE,

ČEŠKE REPUBLIKE,

KRALJEVINE DANSKE,

ZVEZNE REPUBLIKE NEMČIJE,

REPUBLIKE ESTONIJE,

IRSKE,

HELENSKE REPUBLIKE,

KRALJEVINE ŠPANIJE,

FRANCOSKE REPUBLIKE,

ITALIJANSKE REPUBLIKE,

REPUBLIKE CIPER,

REPUBLIKE LATVIJE,

REPUBLIKE LITVE,

VELIKEGA VOJVODSTVA LUKSEMBURG,

REPUBLIKE MADŽARSKE,

MALTE,

KRALJEVINE NIZOZEMSKE,

REPUBLIKE AVSTRIJE,

REPUBLIKE POLJSKE,

PORTUGALSKE REPUBLIKE,

ROMUNIJE,

REPUBLIKE SLOVENIJE,

SLOVAŠKE REPUBLIKE,

REPUBLIKE FINSKE,

KRALJEVINE ŠVEDSKE,

ZDRUŽENEGA KRALJESTVA VELIKE BRITANIJE IN SEVERNE IRSKE,

pogodbenic Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in Pogodbe o Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu: držav članic),

na eni strani ter

REPUBLIKE INDONEZIJE

na drugi strani,

ki so se sestali v Džakarti, dne 9. novembra 2009, da bi podpisali Okvirni sporazum o obsežnem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Indonezijo na drugi strani, so sprejeli Okvirni sporazum o obsežnem partnerstvu in sodelovanju.

Pooblaščenci držav članic in pooblaščenec Republike Indonezije se seznanijo z naslednjo enostransko izjavo Evropske skupnosti:

„Določbe Sporazuma, ki spadajo v okvir naslova IV, dela III Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, so zavezujoče za Združeno kraljestvo in Irsko kot ločeni pogodbenici in ne kot del Evropske skupnosti, dokler Združeno kraljestvo ali Irska (glede na posamezen primer) Republike Indonezije ne obvesti o svoji zavezanosti kot del Evropske skupnosti v skladu s Protokolom o stališču Združenega kraljestva in Irske, priloženem k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti. Enako velja za Dansko v skladu s Protokolom o stališču Danske, ki je priložen k navedenima pogodbama.“

---

| 26.4.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 125/44 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 125/44

---

SKLEP SVETA

z dne 14. aprila 2014

o sklenitvi Okvirnega sporazuma o obsežnem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Indonezijo na drugi strani, razen zadev v zvezi s ponovnim sprejemom

(2014/230/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 91, 100, 191(4), 207 in 209 v povezavi s členom 218(6)(a) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s Sklepom Sveta 2014/229/EU (2) je bil 9. novembra 2009 podpisan Okvirni sporazum o obsežnem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Indonezijo na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), s pridržkom njegove poznejše sklenitve. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s Sklepom Sveta 2014/229/EU (2) je bil 9. novembra 2009 podpisan Okvirni sporazum o obsežnem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Indonezijo na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), s pridržkom njegove poznejše sklenitve.

| (2) | Nekatere določbe Sporazuma zadevajo ponovni sprejem in spadajo zato v področje uporabe naslova V tretjega dela Pogodbe. Vzporedno s tem sklepom bo sprejet poseben sklep (3) o določbah iz člena 34(3) Sporazuma. |
| --- | --- |

(2)

Nekatere določbe Sporazuma zadevajo ponovni sprejem in spadajo zato v področje uporabe naslova V tretjega dela Pogodbe. Vzporedno s tem sklepom bo sprejet poseben sklep (3) o določbah iz člena 34(3) Sporazuma.

| (3) | Sporazum bi bilo treba odobriti v imenu Unije – |
| --- | --- |

(3)

Sporazum bi bilo treba odobriti v imenu Unije –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Okvirni sporazum o obsežnem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Indonezijo na drugi strani (4) se razen člena 34(3) Sporazuma odobri v imenu Evropske unije.

Člen 2

Skupnemu odboru iz člena 41 Sporazuma predseduje visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko. V skupnem odboru je zastopana Unija ali, glede na primer, Unija in države članice, odvisno od posameznega področja.

Člen 3

Predsednik Sveta v imenu Unije pošlje uradno obvestilo iz člena 48(1) Sporazuma. (5)

Člen 4

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Luxembourgu, 14. aprila 2014

Za Svet

Predsednica

C. ASHTON

---

(1)  Odobritev z dne 26. februarja 2014 (še ni objavljena v Uradnem listu).

1

(2)  Sklep Sveta 2014/229/EU z dne 27. oktobra 2009 o podpisu Okvirnega sporazuma o obsežnem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Indonezijo na drugi strani (glej stran 16 tega Uradnega lista).

2

(3)  Sklep Sveta 2014/231/EU z dne 14. aprila 2014 o sklenitvi Okvirnega sporazuma o obsežnem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Indonezijo na drugi strani, v zvezi s ponovnim sprejemom (glej stran 46 tega Uradnega lista).

3

(4)  Besedilo Sporazuma je bilo objavljeno v UL L 125, 26.4.2014, str 17 hkrati s sklepom o podpisu.

4

(5)  Generalni sekretariat Sveta bo v Uradnem listu Evropske unije objavil datum začetka veljavnosti Sporazuma.

5

Uradnem listu Evropske unije

---

| 26.4.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 125/46 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 125/46

---

SKLEP SVETA

z dne 14. aprila 2014

o sklenitvi Okvirnega sporazuma o obsežnem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Indonezijo na drugi strani glede zadev v zvezi s ponovnim sprejemom

(2014/231/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 79(3) v povezavi s členom 218(6)(a) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s Sklepom Sveta 2014/229/EU (2) je bil 9. novembra 2009 podpisan Okvirni sporazum o obsežnem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Indonezijo na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), s pridržkom njegove poznejše sklenitve. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s Sklepom Sveta 2014/229/EU (2) je bil 9. novembra 2009 podpisan Okvirni sporazum o obsežnem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Indonezijo na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), s pridržkom njegove poznejše sklenitve.

| (2) | V skladu s členoma 1 in 2 Protokola (št. 21) o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, ti dve državi članici ne sodelujeta pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanju ni zavezujoč in se v njiju ne uporablja. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola (št. 21) o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, ti dve državi članici ne sodelujeta pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanju ni zavezujoč in se v njiju ne uporablja.

| (3) | V skladu s členoma 1 in 2 Protokola (št. 22) o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola (št. 22) o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja.

| (4) | Določbe Sporazuma, razen določb člena 34(3) o ponovnem sprejemu, so predmet posebnega sklepa (3), ki bo sprejet vzporedno s tem sklepom. |
| --- | --- |

(4)

Določbe Sporazuma, razen določb člena 34(3) o ponovnem sprejemu, so predmet posebnega sklepa (3), ki bo sprejet vzporedno s tem sklepom.

| (5) | Sporazum bi bilo treba odobriti v imenu Unije – |
| --- | --- |

(5)

Sporazum bi bilo treba odobriti v imenu Unije –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Okvirni sporazum o obsežnem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Indonezijo na drugi strani (4) glede člena 34(3) Sporazuma se odobri v imenu Evropske unije.

Člen 2

Skupnemu odboru iz člena 41 Sporazuma predseduje visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko. V skupnem odboru je zastopana Unija ali, glede na primer, Unija in države članice, odvisno od posameznega področja.

Člen 3

Predsednik Sveta v imenu Unije pošlje uradno obvestilo iz člena 48(1) Sporazuma.

Člen 4

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Luxembourgu, 14. aprila 2014

Za Svet

Predsednica

C. ASHTON

---

(1)  Odobritev z dne 26. februarja 2014 (še ni objavljena v Uradnem listu).

1

(2)  Sklep Sveta 2014/229/EU z dne 27. oktobra 2009 o podpisu Okvirnega sporazuma o obsežnem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Indonezijo na drugi strani (glej stran 16 tega Uradnega lista).

2

(3)  Sklep Sveta 2014/230/EU z dne 14. aprila 2014 o sklenitvi Okvirnega sporazuma o obsežnem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Indonezijo na drugi strani, razen zadev v zvezi s ponovnim sprejemom (glej stran 44 tega Uradnega lista).

3

(4)  Besedilo Sporazuma je bilo objavljeno v UL L 125, 26.4.2014, str. 17, hkrati s sklepom o podpisu.

4

---

| 26.4.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 125/48 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 125/48

---

SKLEP SVETA

z dne 14. aprila 2014

o sklenitvi Protokola med Evropsko unijo in Gabonsko republiko o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka iz Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju, v imenu Evropske unije

(2014/232/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 43 v povezavi s členom 218(6)(a) in členom 218(7) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 16. aprila 2007 odobril Sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju med Gabonsko republiko in Evropsko skupnostjo (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o partnerstvu) s sprejetjem Uredbe (ES) št. 450/2007 (1). |
| --- | --- |

(1)

Svet je 16. aprila 2007 odobril Sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju med Gabonsko republiko in Evropsko skupnostjo (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o partnerstvu) s sprejetjem Uredbe (ES) št. 450/2007 (1).

| (2) | Unija je z Gabonsko republiko izvedla pogajanja o novem protokolu, ki plovilom Unije dodeljuje ribolovne možnosti v vodah, v katerih Gabonska republika izvaja svojo suverenost ali jurisdikcijo na področju ribištva. |
| --- | --- |

(2)

Unija je z Gabonsko republiko izvedla pogajanja o novem protokolu, ki plovilom Unije dodeljuje ribolovne možnosti v vodah, v katerih Gabonska republika izvaja svojo suverenost ali jurisdikcijo na področju ribištva.

| (3) | Ta novi protokol je bil podpisan v skladu s Sklepom Sveta 2013/462/EU (2) in se začasno uporablja od 24. julija 2013 (3). |
| --- | --- |

(3)

Ta novi protokol je bil podpisan v skladu s Sklepom Sveta 2013/462/EU (2) in se začasno uporablja od 24. julija 2013 (3).

| (4) | Novi protokol bi bilo treba odobriti. |
| --- | --- |

(4)

Novi protokol bi bilo treba odobriti.

| (5) | Sporazum o partnerstvu določa ustanovitev skupnega odbora, ki je odgovoren za nadzor uporabe navedenega sporazuma. Poleg tega lahko skupni odbor v skladu s Protokolom odobri nekatere spremembe Protokola. Da bi olajšali odobritev takšnih sprememb, je primerno pod posebnimi pogoji Komisijo pooblastiti, da jih po poenostavljenem postopku odobri – |
| --- | --- |

(5)

Sporazum o partnerstvu določa ustanovitev skupnega odbora, ki je odgovoren za nadzor uporabe navedenega sporazuma. Poleg tega lahko skupni odbor v skladu s Protokolom odobri nekatere spremembe Protokola. Da bi olajšali odobritev takšnih sprememb, je primerno pod posebnimi pogoji Komisijo pooblastiti, da jih po poenostavljenem postopku odobri –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Protokol med Evropsko unijo in Gabonsko republiko o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka iz Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju (v nadaljnjem besedilu: Protokol) se odobri v imenu Unije (4).

Člen 2

Predsednik Sveta v imenu Unije pošlje uradno obvestilo iz člena 15 Protokola.

Člen 3

Ob upoštevanju določb in pogojev, določenih v Prilogi, je Komisija pooblaščena, da v skupnem odboru v imenu Unije odobri spremembe Protokola.

Člen 4

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Luxembourgu, 14. aprila 2014

Za Svet

Predsednik

A. TSAFTARIS

---

(1)  Uredba Sveta (ES) št. 450/2007 z dne 16. aprila 2007 o sklenitvi Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Gabonsko republiko in Evropsko skupnostjo (UL L 109, 26.4.2007, str. 1).

1

(2)  Sklep Sveta 2013/462/EU z dne 22. julija 2013 o podpisu Protokola med Evropsko unijo in Gabonsko republiko o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka iz Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju v imenu Evropske unije in o njegovi začasni uporabi (UL L 250, 20.9.2013, str. 1).

2

(3)  Informacija v zvezi z datumom podpisa Protokola med Evropsko unijo in Gabonsko republiko o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka iz Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju (UL L 229, 28.8.2013, str. 1).

3

(4)  Protokol je bil objavljen v UL L 250, 20.9.2013, str. 2, s sklepom o podpisu.

4

---

PRILOGA

Obseg prenesenih pooblastil in postopek za oblikovanje stališča Unije v skupnem odboru

| 1. | Komisija je pooblaščena za pogajanja z Gabonsko republiko in za odobritev sprememb Protokola, če je to potrebno in ob upoštevanju točke 3 te priloge, glede naslednjih vprašanj:






  (a) | pregled ribolovnih možnosti v skladu s členoma 5 in 6 Protokola; |
| --- | --- | --- |

1.

Komisija je pooblaščena za pogajanja z Gabonsko republiko in za odobritev sprememb Protokola, če je to potrebno in ob upoštevanju točke 3 te priloge, glede naslednjih vprašanj:

(a)

pregled ribolovnih možnosti v skladu s členoma 5 in 6 Protokola;

| (b) | sklep o podrobnostih sektorske podpore v skladu s členom 3 Protokola; |
| --- | --- |

(b)

sklep o podrobnostih sektorske podpore v skladu s členom 3 Protokola;

| (c) | tehnične specifikacije in podrobnosti, ki spadajo v pristojnost skupnega odbora v skladu s Prilogo k Protokolu. |
| --- | --- |

(c)

tehnične specifikacije in podrobnosti, ki spadajo v pristojnost skupnega odbora v skladu s Prilogo k Protokolu.

| 2. | V skupnem odboru, ustanovljenem na podlagi Sporazuma o partnerstvu, Unija:






  (a) | deluje v skladu s cilji Unije v okviru skupne ribiške politike; |
| --- | --- | --- |

2.

V skupnem odboru, ustanovljenem na podlagi Sporazuma o partnerstvu, Unija:

(a)

deluje v skladu s cilji Unije v okviru skupne ribiške politike;

| (b) | zagotavlja skladnost s sklepi Sveta z dne 19. marca 2012 o sporočilu o zunanji razsežnosti skupne ribiške politike; |
| --- | --- |

(b)

zagotavlja skladnost s sklepi Sveta z dne 19. marca 2012 o sporočilu o zunanji razsežnosti skupne ribiške politike;

| (c) | zagovarja stališča, skladna z ustreznimi pravili, ki jih sprejmejo regionalne organizacije za upravljanje ribištva. |
| --- | --- |

(c)

zagovarja stališča, skladna z ustreznimi pravili, ki jih sprejmejo regionalne organizacije za upravljanje ribištva.

| 3. | Če je predvideno, da se na seji skupnega odbora sprejme sklep o spremembah Protokola iz točke 1, se sprejmejo ustrezni ukrepi, da bi se v stališču, izraženem v imenu Unije, upoštevala najnovejša statistična, biološka in druga ustrezna dognanja, posredovana Komisiji.
  Službe Komisije v ta namen, na podlagi teh dognanj in dovolj zgodaj pred ustrezno sejo skupnega odbora posredujejo Svetu ali njegovim pripravljalnim telesom v razpravo in odobritev dokument, v katerem navedejo podrobnosti predlaganega stališča Unije.
  Glede vprašanj iz točke 1(a) se za odobritev predvidenega stališča Unije s strani Sveta zahteva kvalificirana večina glasov. V ostalih primerih šteje stališče Unije iz pripravljalnega dokumenta kot dogovorjeno, razen če mu na sestanku pripravljalnega telesa Sveta ali, če je to prej, v 20 dneh po prejetju pripravljalnega dokumenta ne nasprotuje tolikšno število držav članic, kot ustreza manjšini, ki lahko prepreči sprejetje odločitve. V primeru takšnega nasprotovanja se zadeva predloži Svetu.
  Če med nadaljnjimi sestanki, tudi med samo sejo, ni mogoče doseči dogovora, s katerim bi zagotovili, da bodo v stališču Unije upoštevani novi elementi, se zadeva predloži Svetu ali njegovim pripravljalnim telesom.
  Komisija lahko v ustreznem roku sprejme kakršne koli potrebne ukrepe, da se zagotovi nadaljnje ukrepanje v zvezi s sklepom skupnega odbora, po potrebi tudi objavo zadevnega sklepa v Uradnem listu Evropske unije in predložitev kakršnih koli predlogov, potrebnih za izvajanje tega sklepa. |
| --- | --- |

3.

Če je predvideno, da se na seji skupnega odbora sprejme sklep o spremembah Protokola iz točke 1, se sprejmejo ustrezni ukrepi, da bi se v stališču, izraženem v imenu Unije, upoštevala najnovejša statistična, biološka in druga ustrezna dognanja, posredovana Komisiji.

Službe Komisije v ta namen, na podlagi teh dognanj in dovolj zgodaj pred ustrezno sejo skupnega odbora posredujejo Svetu ali njegovim pripravljalnim telesom v razpravo in odobritev dokument, v katerem navedejo podrobnosti predlaganega stališča Unije.

Glede vprašanj iz točke 1(a) se za odobritev predvidenega stališča Unije s strani Sveta zahteva kvalificirana večina glasov. V ostalih primerih šteje stališče Unije iz pripravljalnega dokumenta kot dogovorjeno, razen če mu na sestanku pripravljalnega telesa Sveta ali, če je to prej, v 20 dneh po prejetju pripravljalnega dokumenta ne nasprotuje tolikšno število držav članic, kot ustreza manjšini, ki lahko prepreči sprejetje odločitve. V primeru takšnega nasprotovanja se zadeva predloži Svetu.

Če med nadaljnjimi sestanki, tudi med samo sejo, ni mogoče doseči dogovora, s katerim bi zagotovili, da bodo v stališču Unije upoštevani novi elementi, se zadeva predloži Svetu ali njegovim pripravljalnim telesom.

Komisija lahko v ustreznem roku sprejme kakršne koli potrebne ukrepe, da se zagotovi nadaljnje ukrepanje v zvezi s sklepom skupnega odbora, po potrebi tudi objavo zadevnega sklepa v Uradnem listu Evropske unije in predložitev kakršnih koli predlogov, potrebnih za izvajanje tega sklepa.

---

UREDBE

| 26.4.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 125/51 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 125/51

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 424/2014

z dne 22. aprila 2014

o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Prekmurska šunka (ZGO))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti člena 52(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Zahtevek za registracijo imena „Prekmurska šunka“, ki ga je vložila Slovenija, je bil v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 objavljen v Uradnem listu Evropske unije
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Zahtevek za registracijo imena „Prekmurska šunka“, ki ga je vložila Slovenija, je bil v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 objavljen v Uradnem listu Evropske unije
   (2).

| (2) | Ker Komisija ni prejela nobene izjave o ugovoru v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012, bi bilo treba ime „Prekmurska šunka“ registrirati – |
| --- | --- |

(2)

Ker Komisija ni prejela nobene izjave o ugovoru v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012, bi bilo treba ime „Prekmurska šunka“ registrirati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ime iz Priloge k tej uredbi se registrira.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. aprila 2014

Za Komisijo

V imenu predsednice

Dacian CIOLOȘ

Član Komisije

---

(1)  UL L 343, 14.12 2012, str. 1.

1

(2)  UL C 361, 11.12.2013, str. 13.

2

---

PRILOGA

Kmetijski proizvodi za prehrano ljudi, našteti v Prilogi I k Pogodbi:

Skupina 1.2 Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

SLOVENIJA

Prekmurska šunka (ZGO)

---

| 26.4.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 125/53 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 125/53

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 425/2014

z dne 22. aprila 2014

o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Tørrfisk fra Lofoten (ZGO))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti člena 52(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Zahtevek za registracijo imena „Tørrfisk fra Lofoten“, ki ga je vložila skupina proizvajalcev „Tørrfisk fra Lofoten AS“ (Norveška), je bil v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 objavljen v Uradnem listu Evropske unije
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Zahtevek za registracijo imena „Tørrfisk fra Lofoten“, ki ga je vložila skupina proizvajalcev „Tørrfisk fra Lofoten AS“ (Norveška), je bil v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 objavljen v Uradnem listu Evropske unije
   (2).

| (2) | Ker Komisija ni prejela nobene izjave o ugovoru v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012, bi bilo treba ime „Tørrfisk fra Lofoten“ registrirati – |
| --- | --- |

(2)

Ker Komisija ni prejela nobene izjave o ugovoru v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012, bi bilo treba ime „Tørrfisk fra Lofoten“ registrirati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ime iz Priloge k tej uredbi se registrira.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. aprila 2014

Za Komisijo

V imenu predsednice

Dacian CIOLOȘ

Član Komisije

---

(1)  UL L 343, 14.12 2012, str. 1.

1

(2)  UL C 361, 11.12.2013, str. 10.

2

---

PRILOGA

Kmetijski proizvodi za prehrano ljudi, našteti v Prilogi I k Pogodbi:

Skupina 1.7 Sveže ribe, mehkužci in raki ter iz njih pridobljeni proizvodi

NORVEŠKA

Tørrfisk fra Lofoten (ZGO)

---

| 26.4.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 125/55 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 125/55

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 426/2014

z dne 25. aprila 2014

o spremembi Priloge II k Uredbi (ES) št. 110/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o opredelitvi, opisu, predstavitvi, označevanju in zaščiti geografskih označb žganih pijač

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 110/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2008 o opredelitvi, opisu, predstavitvi, označevanju in zaščiti geografskih označb žganih pijač (1) ter zlasti člena 26 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga II k Uredbi (ES) št. 110/2008 določa, da se žgane pijače kategorije 16 „Žganje (pred katerim je navedeno ime sadja ali jagodičja), pridobljeno z maceracijo in destilacijo“, lahko pridobijo z maceracijo in destilacijo sadja ali jagodičja, navedenega v Prilogi. V nekaterih državah članicah se ta vrsta žganih pijač tradicionalno proizvaja tudi z drugim sadjem, ki ni vključeno na navedeni seznam. Zato bi bilo treba seznam sadja ali jagodičja, ki se uporablja za proizvodnjo žganih pijač iz navedene kategorije, razširiti. |
| --- | --- |

(1)

Priloga II k Uredbi (ES) št. 110/2008 določa, da se žgane pijače kategorije 16 „Žganje (pred katerim je navedeno ime sadja ali jagodičja), pridobljeno z maceracijo in destilacijo“, lahko pridobijo z maceracijo in destilacijo sadja ali jagodičja, navedenega v Prilogi. V nekaterih državah članicah se ta vrsta žganih pijač tradicionalno proizvaja tudi z drugim sadjem, ki ni vključeno na navedeni seznam. Zato bi bilo treba seznam sadja ali jagodičja, ki se uporablja za proizvodnjo žganih pijač iz navedene kategorije, razširiti.

| (2) | Priloga II k Uredbi (ES) št. 110/2008 določa, da so žgane pijače kategorije 24 „Akvavit ali aquavit“ žgane pijače z aromo kumine in/ali semen kopra, aromatizirane z destilatom rastlin ali začimb. Navedene žgane pijače se tradicionalno proizvajajo z uporabo etanola kmetijskega porekla. Sedanja kategorija žganih pijač „Akvavit ali aquavit“ ne določa obvezne uporabe etanola. Vendar je uporaba etanola pri proizvodnji žganih pijač „Akvavit ali aquavit“ bistvenega pomena za zagotovitev kakovosti izdelka. |
| --- | --- |

(2)

Priloga II k Uredbi (ES) št. 110/2008 določa, da so žgane pijače kategorije 24 „Akvavit ali aquavit“ žgane pijače z aromo kumine in/ali semen kopra, aromatizirane z destilatom rastlin ali začimb. Navedene žgane pijače se tradicionalno proizvajajo z uporabo etanola kmetijskega porekla. Sedanja kategorija žganih pijač „Akvavit ali aquavit“ ne določa obvezne uporabe etanola. Vendar je uporaba etanola pri proizvodnji žganih pijač „Akvavit ali aquavit“ bistvenega pomena za zagotovitev kakovosti izdelka.

| (3) | Uredbo (ES) št. 110/2008 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(3)

Uredbo (ES) št. 110/2008 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (4) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za žgane pijače – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za žgane pijače –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga II k Uredbi (ES) št. 110/2008 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 25. aprila 2014

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 39, 13.2.2008, str. 16.

1

---

PRILOGA

Priloga II k Uredbi (ES) št. 110/2008 se spremeni:

| 1. | v točki (a) kategorije 16 se točka (ii) nadomesti z naslednjim:






  „(ii) | pridobljena iz naslednjega sadja ali jagodičja:






  — | robidnic (Rubus fruticosus auct. aggr.), |
| --- | --- | --- | --- |

1.

v točki (a) kategorije 16 se točka (ii) nadomesti z naslednjim:

„(ii)

pridobljena iz naslednjega sadja ali jagodičja:

—

robidnic (Rubus fruticosus auct. aggr.),

| — | jagod (Fragaria spp.), |
| --- | --- |

—

jagod (Fragaria spp.),

| — | borovnic (Vaccinium myrtillus L.), |
| --- | --- |

—

borovnic (Vaccinium myrtillus L.),

| — | malin (Rubus idaeus L.), |
| --- | --- |

—

malin (Rubus idaeus L.),

| — | rdečega ribeza (Ribes rubrum L.), |
| --- | --- |

—

rdečega ribeza (Ribes rubrum L.),

| — | belega ribeza (Ribes niveum Lindl.), |
| --- | --- |

—

belega ribeza (Ribes niveum Lindl.),

| — | črnega ribeza (Ribes nigrum L.), |
| --- | --- |

—

črnega ribeza (Ribes nigrum L.),

| — | trnulj (Prunus spinosa L.), |
| --- | --- |

—

trnulj (Prunus spinosa L.),

| — | jagod jerebike (Sorbus aucuparia L.), |
| --- | --- |

—

jagod jerebike (Sorbus aucuparia L.),

| — | plodov jerebike (Sorbus domestica L.), |
| --- | --- |

—

plodov jerebike (Sorbus domestica L.),

| — | slezovih jagod (Ilex aquifolium in Ilex cassine L.), |
| --- | --- |

—

slezovih jagod (Ilex aquifolium in Ilex cassine L.),

| — | jagod breka (Sorbus torminalis (L.) Crantz), |
| --- | --- |

—

jagod breka (Sorbus torminalis (L.) Crantz),

| — | bezgovih jagod (Sambucus nigra L.), |
| --- | --- |

—

bezgovih jagod (Sambucus nigra L.),

| — | kosmulj (Ribes uva-crispa L. syn. Ribes grossularia), |
| --- | --- |

—

kosmulj (Ribes uva-crispa L. syn. Ribes grossularia),

| — | mahovnic (Vaccinium L. subgenus Oxycoccus), |
| --- | --- |

—

mahovnic (Vaccinium L. subgenus Oxycoccus),

| — | brusnic (Vaccinium vitis-idaea L.), |
| --- | --- |

—

brusnic (Vaccinium vitis-idaea L.),

| — | ameriških žlahtnih borovnic (Vaccinium corymbosum L.), |
| --- | --- |

—

ameriških žlahtnih borovnic (Vaccinium corymbosum L.),

| — | morske krhlike (Hippophae rhamnoides L.), |
| --- | --- |

—

morske krhlike (Hippophae rhamnoides L.),

| — | šipka (Rosa canina L.), |
| --- | --- |

—

šipka (Rosa canina L.),

| — | barjanskih robid (Rubus chamaemorus L.), |
| --- | --- |

—

barjanskih robid (Rubus chamaemorus L.),

| — | črnih mahunic (Empetrum nigrum L.), |
| --- | --- |

—

črnih mahunic (Empetrum nigrum L.),

| — | arktičnih robidnic (Rubus arcticus L.), |
| --- | --- |

—

arktičnih robidnic (Rubus arcticus L.),

| — | mirte (Myrtus communis L.), |
| --- | --- |

—

mirte (Myrtus communis L.),

| — | banan (Musa spp.), |
| --- | --- |

—

banan (Musa spp.),

| — | pasijonke (Passiflora edulis Sims), |
| --- | --- |

—

pasijonke (Passiflora edulis Sims),

| — | rdečih sliv mombin (Spondias dulcis Sol. ex Parkinson), |
| --- | --- |

—

rdečih sliv mombin (Spondias dulcis Sol. ex Parkinson),

| — | rumenih sliv mombin (Spondias mombin L.), |
| --- | --- |

—

rumenih sliv mombin (Spondias mombin L.),

| — | orehov (Juglans regia L.), |
| --- | --- |

—

orehov (Juglans regia L.),

| — | lešnikov (Corylus avellana L.), |
| --- | --- |

—

lešnikov (Corylus avellana L.),

| — | kostanja (Castanea sativa L.), |
| --- | --- |

—

kostanja (Castanea sativa L.),

| — | agrumov (Citrus spp. L.), |
| --- | --- |

—

agrumov (Citrus spp. L.),

| — | opuncij (Opuntia ficus-indica).“; |
| --- | --- |

—

opuncij (Opuntia ficus-indica).“;

| 2. | v kategoriji 24 se točka (a) nadomesti z naslednjim:






  „(a) | Akvavit ali aquavit je žgana pijača z aromo kumine in/ali semen kopra, proizvedena z uporabo etanola kmetijskega porekla in aromatizirana z destilatom rastlin ali začimb.“ |
| --- | --- | --- |

2.

v kategoriji 24 se točka (a) nadomesti z naslednjim:

„(a)

Akvavit ali aquavit je žgana pijača z aromo kumine in/ali semen kopra, proizvedena z uporabo etanola kmetijskega porekla in aromatizirana z destilatom rastlin ali začimb.“

---

| 26.4.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 125/57 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 125/57

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 427/2014

z dne 25. aprila 2014

o uvedbi postopka za odobritev in certificiranje inovativnih tehnologij za zmanjšanje emisij CO2 iz lahkih gospodarskih vozil na podlagi Uredbe (EU) št. 510/2011 Evropskega parlamenta in Sveta

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 510/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2011 o določitvi standardov emisijskih vrednosti za nova lahka gospodarska vozila kot del celostnega pristopa Unije za zmanjšanje emisij CO2 iz lahkih tovornih vozil (1) in zlasti člena 12(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Da bi se spodbudila razvoj ter hitro uvajanje novih in naprednih tehnologij za zmanjšanje emisij CO2 pri vozilih, Uredba (EU) št. 510/2011 proizvajalcem in dobaviteljem omogoča, da zaprosijo za odobritev nekaterih inovativnih tehnologij, ki prispevajo k zmanjšanju emisij CO2 iz novih lahkih gospodarskih vozil. Zato je treba pojasniti merila, na podlagi katerih se določa, katere tehnologije se v skladu z navedeno uredbo štejejo za upravičene kot ekološke inovacije. |
| --- | --- |

(1)

Da bi se spodbudila razvoj ter hitro uvajanje novih in naprednih tehnologij za zmanjšanje emisij CO2 pri vozilih, Uredba (EU) št. 510/2011 proizvajalcem in dobaviteljem omogoča, da zaprosijo za odobritev nekaterih inovativnih tehnologij, ki prispevajo k zmanjšanju emisij CO2 iz novih lahkih gospodarskih vozil. Zato je treba pojasniti merila, na podlagi katerih se določa, katere tehnologije se v skladu z navedeno uredbo štejejo za upravičene kot ekološke inovacije.

| (2) | Primerno je, da se upoštevajo izkušnje, pridobljene po uvedbi sistema za inovativne tehnologije za osebna vozila na podlagi Izvedbene Uredbe Komisije (EU) št. 725/2011 (2), in da se za lahka gospodarska vozila uporabljajo enaka merila za upravičenost. Vendar bi bilo treba narediti razliko za gospodarska vozila, ki so izdelana in homologirana v več stopnjah. Za navedena vozila je primerno, da se certificiranje zmanjšanja CO2 omeji na ekološke inovacije, vgrajene v osnovno vozilo. |
| --- | --- |

(2)

Primerno je, da se upoštevajo izkušnje, pridobljene po uvedbi sistema za inovativne tehnologije za osebna vozila na podlagi Izvedbene Uredbe Komisije (EU) št. 725/2011 (2), in da se za lahka gospodarska vozila uporabljajo enaka merila za upravičenost. Vendar bi bilo treba narediti razliko za gospodarska vozila, ki so izdelana in homologirana v več stopnjah. Za navedena vozila je primerno, da se certificiranje zmanjšanja CO2 omeji na ekološke inovacije, vgrajene v osnovno vozilo.

| (3) | V skladu s členom 12(2)(c) Uredbe (EU) št. 510/2011 tehnologije, ki so del celostnega pristopa Unije, opisanega v dveh sporočilih Komisije z dne 7. februarja 2007 (3), in so urejene v zakonodaji Unije, ali druge tehnologije, ki so po zakonodaji Unije obvezne, ne štejejo za upravičene kot ekološke inovacije v skladu z navedeno uredbo. Navedene tehnologije vključujejo sisteme za nadzor tlaka v pnevmatikah, kotalni upor pnevmatik in kazalnike menjanja prestav, ki spadajo v področje uporabe Uredbe (ES) št. 661/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (4) ter, v primeru kotalnega upora pnevmatik, Uredbe (ES) št. 1222/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (5). |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 12(2)(c) Uredbe (EU) št. 510/2011 tehnologije, ki so del celostnega pristopa Unije, opisanega v dveh sporočilih Komisije z dne 7. februarja 2007 (3), in so urejene v zakonodaji Unije, ali druge tehnologije, ki so po zakonodaji Unije obvezne, ne štejejo za upravičene kot ekološke inovacije v skladu z navedeno uredbo. Navedene tehnologije vključujejo sisteme za nadzor tlaka v pnevmatikah, kotalni upor pnevmatik in kazalnike menjanja prestav, ki spadajo v področje uporabe Uredbe (ES) št. 661/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (4) ter, v primeru kotalnega upora pnevmatik, Uredbe (ES) št. 1222/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (5).

| (4) | Tehnologija, ki je že nekaj časa splošno dostopna na trgu, se ne more šteti za inovativno v smislu člena 12 Uredbe (EU) št. 510/2011 in se zato ne bi smela šteti za upravičeno kot ekološko inovacijo. Da se zagotovi popolna primerljivost z Izvedbeno Uredbo (EU) št. 725/2011, je primerno določiti, da se za ekološke inovacije lahko štejejo samo tehnologije, ki so bile vgrajene v 3 % ali manj vseh lahkih gospodarskih vozil, registriranih leta 2009. Navedene mejne vrednosti bi bilo treba pregledati najpozneje leta 2016. |
| --- | --- |

(4)

Tehnologija, ki je že nekaj časa splošno dostopna na trgu, se ne more šteti za inovativno v smislu člena 12 Uredbe (EU) št. 510/2011 in se zato ne bi smela šteti za upravičeno kot ekološko inovacijo. Da se zagotovi popolna primerljivost z Izvedbeno Uredbo (EU) št. 725/2011, je primerno določiti, da se za ekološke inovacije lahko štejejo samo tehnologije, ki so bile vgrajene v 3 % ali manj vseh lahkih gospodarskih vozil, registriranih leta 2009. Navedene mejne vrednosti bi bilo treba pregledati najpozneje leta 2016.

| (5) | Da bi se spodbujale tehnologije z največjim potencialom za zmanjšanje emisij CO2 iz lahkih gospodarskih vozil in zlasti razvoj inovativnih pogonskih tehnologij, bi se morale šteti za upravičene le tehnologije, ki so tesno povezane s prevozno funkcijo vozila in ki znatno prispevajo k izboljšanju celotne porabe energije vozila. Tehnologije, ki imajo pri tem namenu postranski pomen ali katerih cilj je izboljšanje udobja voznika ali potnikov, se ne bi smele šteti kot upravičene. |
| --- | --- |

(5)

Da bi se spodbujale tehnologije z največjim potencialom za zmanjšanje emisij CO2 iz lahkih gospodarskih vozil in zlasti razvoj inovativnih pogonskih tehnologij, bi se morale šteti za upravičene le tehnologije, ki so tesno povezane s prevozno funkcijo vozila in ki znatno prispevajo k izboljšanju celotne porabe energije vozila. Tehnologije, ki imajo pri tem namenu postranski pomen ali katerih cilj je izboljšanje udobja voznika ali potnikov, se ne bi smele šteti kot upravičene.

| (6) | V skladu z Uredbo (EU) št. 510/2011 lahko prošnjo vložijo proizvajalci in dobavitelji. Prošnja bi morala vključevati potrebna dokazila, da so merila za upravičenost v celoti izpolnjena, vključno z metodologijo za merjenje prihrankov CO2 zaradi inovativne tehnologije. |
| --- | --- |

(6)

V skladu z Uredbo (EU) št. 510/2011 lahko prošnjo vložijo proizvajalci in dobavitelji. Prošnja bi morala vključevati potrebna dokazila, da so merila za upravičenost v celoti izpolnjena, vključno z metodologijo za merjenje prihrankov CO2 zaradi inovativne tehnologije.

| (7) | Prihranki CO2 zaradi ekološke inovacije bi morali biti merljivi, pri čemer je potrebna zadostna stopnja točnosti. To točnost je mogoče doseči le, če je prihranek 1 g CO2/km ali več. |
| --- | --- |

(7)

Prihranki CO2 zaradi ekološke inovacije bi morali biti merljivi, pri čemer je potrebna zadostna stopnja točnosti. To točnost je mogoče doseči le, če je prihranek 1 g CO2/km ali več.

| (8) | Če so prihranki CO2 pri posamezni tehnologiji odvisni od obnašanja voznika ali drugih dejavnikov, ki so zunaj nadzora vlagatelja, se ta tehnologija načeloma ne bi smela šteti za upravičeno kot ekološka inovacija, razen če je mogoče na podlagi tehtnih in neodvisnih statističnih dokazov preverljivo predvideti obnašanje povprečnega voznika. |
| --- | --- |

(8)

Če so prihranki CO2 pri posamezni tehnologiji odvisni od obnašanja voznika ali drugih dejavnikov, ki so zunaj nadzora vlagatelja, se ta tehnologija načeloma ne bi smela šteti za upravičeno kot ekološka inovacija, razen če je mogoče na podlagi tehtnih in neodvisnih statističnih dokazov preverljivo predvideti obnašanje povprečnega voznika.

| (9) | S standardnim poskusnim ciklom, ki se uporablja za merjenje emisij CO2 iz vozil pri homologacijah, se ne prikažejo vsi prihranki, ki jih je mogoče doseči z nekaterimi tehnologijami. Da bi se oblikovale pravilne spodbude za inovacije, bi bilo treba pri izračunu skupnega prihranka CO2 upoštevati le prihranke, ki niso zajeti v standardnem poskusnem ciklu. |
| --- | --- |

(9)

S standardnim poskusnim ciklom, ki se uporablja za merjenje emisij CO2 iz vozil pri homologacijah, se ne prikažejo vsi prihranki, ki jih je mogoče doseči z nekaterimi tehnologijami. Da bi se oblikovale pravilne spodbude za inovacije, bi bilo treba pri izračunu skupnega prihranka CO2 upoštevati le prihranke, ki niso zajeti v standardnem poskusnem ciklu.

| (10) | Pri prikazu prihranka CO2 bi bilo treba med seboj primerjati enaka vozila z ekološko inovacijo in brez nje. Metodologija preskušanja bi morala vključevati zanesljive, ponovljive in primerljive meritve. Da bi se zagotovili enaki konkurenčni pogoji ter ker ni na voljo dogovorjenega in bolj realnega voznega cikla, bi bilo treba kot skupno referenco uporabiti vozne vzorce iz novega evropskega voznega cikla v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 692/2008 (6). Metodologija preskušanja bi morala temeljiti na meritvah z dinamometrom ali na modeliranju ali simulaciji, kadar bi takšne metodologije zagotovile boljše in natančnejše rezultate. |
| --- | --- |

(10)

Pri prikazu prihranka CO2 bi bilo treba med seboj primerjati enaka vozila z ekološko inovacijo in brez nje. Metodologija preskušanja bi morala vključevati zanesljive, ponovljive in primerljive meritve. Da bi se zagotovili enaki konkurenčni pogoji ter ker ni na voljo dogovorjenega in bolj realnega voznega cikla, bi bilo treba kot skupno referenco uporabiti vozne vzorce iz novega evropskega voznega cikla v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 692/2008 (6). Metodologija preskušanja bi morala temeljiti na meritvah z dinamometrom ali na modeliranju ali simulaciji, kadar bi takšne metodologije zagotovile boljše in natančnejše rezultate.

| (11) | Komisija bi morala zagotoviti smernice za pripravo prošnje in metodologij preskušanja, pri čemer bi jih morala redno posodabljati, da se bodo v njih upoštevale izkušnje, pridobljene z ocenjevanjem različnih prošenj. |
| --- | --- |

(11)

Komisija bi morala zagotoviti smernice za pripravo prošnje in metodologij preskušanja, pri čemer bi jih morala redno posodabljati, da se bodo v njih upoštevale izkušnje, pridobljene z ocenjevanjem različnih prošenj.

| (12) | Prošnji je treba v skladu z Uredbo (EU) št. 510/2011 priložiti poročilo o preverjanju, ki ga zagotovi neodvisni in priglašeni organ. Ta organ bi moral biti tehnična služba kategorije A ali B iz Direktive 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (7). Vendar se tehnične službe, imenovane v skladu s členom 41(6) navedene direktive, zaradi zagotavljanja neodvisnosti organa ne bi smele šteti za neodvisni in priglašeni organ v smislu te uredbe. Organ bi moral skupaj s poročilom o preverjanju predložiti ustrezna dokazila o svoji neodvisnosti od vlagatelja. |
| --- | --- |

(12)

Prošnji je treba v skladu z Uredbo (EU) št. 510/2011 priložiti poročilo o preverjanju, ki ga zagotovi neodvisni in priglašeni organ. Ta organ bi moral biti tehnična služba kategorije A ali B iz Direktive 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (7). Vendar se tehnične službe, imenovane v skladu s členom 41(6) navedene direktive, zaradi zagotavljanja neodvisnosti organa ne bi smele šteti za neodvisni in priglašeni organ v smislu te uredbe. Organ bi moral skupaj s poročilom o preverjanju predložiti ustrezna dokazila o svoji neodvisnosti od vlagatelja.

| (13) | Da bi se zagotovila učinkovita registracija in spremljanje posebnih prihrankov pri posameznih vozilih, bi bilo treba prihranke certificirati kot del homologacije vozila, pri čemer bi bilo treba skupni prihranek vpisati v certifikat o skladnosti v skladu z Direktivo 2007/46/ES. |
| --- | --- |

(13)

Da bi se zagotovila učinkovita registracija in spremljanje posebnih prihrankov pri posameznih vozilih, bi bilo treba prihranke certificirati kot del homologacije vozila, pri čemer bi bilo treba skupni prihranek vpisati v certifikat o skladnosti v skladu z Direktivo 2007/46/ES.

| (14) | Komisija bi morala imeti možnost, da občasno preveri certificirane skupne prihranke posameznih vozil. Če se izkaže, da certificirani prihranki niso skladni s stopnjo prihrankov, ki izhaja iz sklepa o odobritvi tehnologije kot ekološke inovacije, bi morala imeti Komisija možnost, da pri izračunu povprečnih specifičnih emisij CO2 ne upošteva certificiranih prihrankov CO2. Vendar bi moral imeti proizvajalec na voljo omejeno časovno obdobje, v katerem lahko dokaže, da so certificirane vrednosti točne. |
| --- | --- |

(14)

Komisija bi morala imeti možnost, da občasno preveri certificirane skupne prihranke posameznih vozil. Če se izkaže, da certificirani prihranki niso skladni s stopnjo prihrankov, ki izhaja iz sklepa o odobritvi tehnologije kot ekološke inovacije, bi morala imeti Komisija možnost, da pri izračunu povprečnih specifičnih emisij CO2 ne upošteva certificiranih prihrankov CO2. Vendar bi moral imeti proizvajalec na voljo omejeno časovno obdobje, v katerem lahko dokaže, da so certificirane vrednosti točne.

| (15) | Da bi se zagotovil pregleden postopek vlaganja prošenj, bi bilo treba javnosti dati na voljo povzetek informacij o prošnjah za odobritev inovativnih tehnologij in metodologij preskušanja. Potem ko so metodologije preskušanja potrjene, bi morale biti javno dostopne. Po potrebi bi morale veljati izjeme glede pravice dostopa javnosti do dokumentov iz Uredbe (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (8). |
| --- | --- |

(15)

Da bi se zagotovil pregleden postopek vlaganja prošenj, bi bilo treba javnosti dati na voljo povzetek informacij o prošnjah za odobritev inovativnih tehnologij in metodologij preskušanja. Potem ko so metodologije preskušanja potrjene, bi morale biti javno dostopne. Po potrebi bi morale veljati izjeme glede pravice dostopa javnosti do dokumentov iz Uredbe (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (8).

| (16) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za podnebne spremembe – |
| --- | --- |

(16)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za podnebne spremembe –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Področje urejanja

Ta uredba določa postopek, ki ga je treba upoštevati pri prošnjah za odobritev inovativnih tehnologij, s katerimi se zmanjšujejo emisije CO2 iz lahkih gospodarskih vozil na podlagi člena 12 Uredbe (EU) št. 510/2011, ter pri oceni, odobritvi in certificiranju takšnih tehnologij.

Člen 2

Področje uporabe

1.   Nobena tehnologija, za katero veljajo naslednji ukrepi, se ne šteje kot inovativna tehnologija:

| (a) | izboljšanje učinkovitosti klimatskih sistemov; |
| --- | --- |

(a)

izboljšanje učinkovitosti klimatskih sistemov;

| (b) | sistemi za nadzor tlaka v pnevmatikah, ki spadajo v področje uporabe Uredbe (ES) št. 661/2009; |
| --- | --- |

(b)

sistemi za nadzor tlaka v pnevmatikah, ki spadajo v področje uporabe Uredbe (ES) št. 661/2009;

| (c) | kotalni upor pnevmatik, ki spada v področje uporabe Uredbe (ES) št. 661/2009 in Uredbe (ES) št. 1222/2009; |
| --- | --- |

(c)

kotalni upor pnevmatik, ki spada v področje uporabe Uredbe (ES) št. 661/2009 in Uredbe (ES) št. 1222/2009;

| (d) | kazalniki menjanja prestav, ki spadajo v področje uporabe Uredbe (ES) št. 661/2009; |
| --- | --- |

(d)

kazalniki menjanja prestav, ki spadajo v področje uporabe Uredbe (ES) št. 661/2009;

| (e) | uporaba biogoriv. |
| --- | --- |

(e)

uporaba biogoriv.

2.   V skladu s to uredbo se lahko prošnja za tehnologijo vloži, če sta izpolnjena naslednja pogoja:

| (a) | vgrajena je bila v 3 % ali manj vseh lahkih gospodarskih vozil, registriranih leta 2009; |
| --- | --- |

(a)

vgrajena je bila v 3 % ali manj vseh lahkih gospodarskih vozil, registriranih leta 2009;

| (b) | povezana je z elementi, bistvenimi za učinkovito delovanje vozila, in je združljiva z Direktivo 2007/46/ES. |
| --- | --- |

(b)

povezana je z elementi, bistvenimi za učinkovito delovanje vozila, in je združljiva z Direktivo 2007/46/ES.

3.   V primeru dodelanih vozilih se za certificiranje zmanjšanja emisij CO2 v skladu s členom 11 upoštevajo samo ekološke inovacije, vgrajene v osnovno vozilo, ki je pridobilo homologacijo ES kot nedodelano vozilo.

Člen 3

Opredelitve pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| 1. | „inovativna tehnologija“ pomeni tehnologijo ali kombinacijo tehnologij s podobnimi tehničnimi lastnostmi in značilnostmi (sveženj inovativnih tehnologij), pri katerih se lahko z uporabo ene metodologije preskušanja prikažejo prihranki CO2 in pri katerih vsaka posamezna tehnologija, ki je del kombinacije, spada v področje uporabe iz člena 2; |
| --- | --- |

1.

„inovativna tehnologija“ pomeni tehnologijo ali kombinacijo tehnologij s podobnimi tehničnimi lastnostmi in značilnostmi (sveženj inovativnih tehnologij), pri katerih se lahko z uporabo ene metodologije preskušanja prikažejo prihranki CO2 in pri katerih vsaka posamezna tehnologija, ki je del kombinacije, spada v področje uporabe iz člena 2;

| 2. | „dobavitelj“ pomeni proizvajalca inovativne tehnologije, ki je odgovoren za zagotavljanje skladnosti proizvodnje, ali njegovega pooblaščenega zastopnika v Uniji ali uvoznika; |
| --- | --- |

2.

„dobavitelj“ pomeni proizvajalca inovativne tehnologije, ki je odgovoren za zagotavljanje skladnosti proizvodnje, ali njegovega pooblaščenega zastopnika v Uniji ali uvoznika;

| 3. | „vlagatelj“ pomeni proizvajalca ali dobavitelja, ki vloži prošnjo za odobritev inovativne tehnologije kot ekološke inovacije; |
| --- | --- |

3.

„vlagatelj“ pomeni proizvajalca ali dobavitelja, ki vloži prošnjo za odobritev inovativne tehnologije kot ekološke inovacije;

| 4. | „ekološka inovacija“ pomeni inovativno tehnologijo, preskušeno po metodologiji, ki jo je odobrila Komisija v skladu s to uredbo; |
| --- | --- |

4.

„ekološka inovacija“ pomeni inovativno tehnologijo, preskušeno po metodologiji, ki jo je odobrila Komisija v skladu s to uredbo;

| 5. | „neodvisni in priglašeni organ“ pomeni tehnično službo kategorije A ali kategorije B iz člena 41(3)(a) in (b) Direktive 2007/46/ES, ki izpolnjuje zahteve iz člena 42 navedene direktive, razen tehničnih služb, imenovanih v skladu s členom 41(6) navedene direktive; |
| --- | --- |

5.

„neodvisni in priglašeni organ“ pomeni tehnično službo kategorije A ali kategorije B iz člena 41(3)(a) in (b) Direktive 2007/46/ES, ki izpolnjuje zahteve iz člena 42 navedene direktive, razen tehničnih služb, imenovanih v skladu s členom 41(6) navedene direktive;

| 6. | „osnovno vozilo“ pomeni vozilo, ki se uporablja za namen demonstracije prihrankov CO2 zaradi ekoloških inovacij s primerjavo z vozilom, ki ima vgrajeno inovativno tehnologijo. |
| --- | --- |

6.

„osnovno vozilo“ pomeni vozilo, ki se uporablja za namen demonstracije prihrankov CO2 zaradi ekoloških inovacij s primerjavo z vozilom, ki ima vgrajeno inovativno tehnologijo.

Člen 4

Prošnja

1.   Prošnja za odobritev inovativne tehnologije kot ekološke inovacije se Komisiji predloži pisno. Prošnja in vsa podporna dokumentacija se predložita tudi po elektronski pošti ali na nosilcu elektronskih podatkov ali naložita na strežnik, ki ga upravlja Komisija. Pisna prošnja mora vsebovati seznam podporne dokumentacije.

2.   Prošnja vsebuje:

| (a) | kontaktne podatke vlagatelja; |
| --- | --- |

(a)

kontaktne podatke vlagatelja;

| (b) | opis inovativne tehnologije in način vgradnje v vozilo, vključno z dokazili, da tehnologija spada v področje uporabe iz člena 2; |
| --- | --- |

(b)

opis inovativne tehnologije in način vgradnje v vozilo, vključno z dokazili, da tehnologija spada v področje uporabe iz člena 2;

| (c) | kratek opis inovativne tehnologije, vključno s podrobnostmi, ki dokazujejo, da so izpolnjeni pogoji iz člena 2(2), ter metodologij preskušanja iz točke (e) tega odstavka, ki so po predložitvi prošnje Komisiji na voljo javnosti; |
| --- | --- |

(c)

kratek opis inovativne tehnologije, vključno s podrobnostmi, ki dokazujejo, da so izpolnjeni pogoji iz člena 2(2), ter metodologij preskušanja iz točke (e) tega odstavka, ki so po predložitvi prošnje Komisiji na voljo javnosti;

| (d) | oceno števila posameznih vozil, v katera bi se lahko vgradila inovativna tehnologija ali so namenjena za tako vgradnjo, in oceno zmanjšanja emisij CO2 za ta vozila zaradi inovativne tehnologije; |
| --- | --- |

(d)

oceno števila posameznih vozil, v katera bi se lahko vgradila inovativna tehnologija ali so namenjena za tako vgradnjo, in oceno zmanjšanja emisij CO2 za ta vozila zaradi inovativne tehnologije;

| (e) | metodologijo, ki se uporabi za prikaz zmanjšanja emisij CO2 zaradi inovativne tehnologije, ali, če je Komisija takšno metodologijo že odobrila, sklic na odobreno metodologijo; |
| --- | --- |

(e)

metodologijo, ki se uporabi za prikaz zmanjšanja emisij CO2 zaradi inovativne tehnologije, ali, če je Komisija takšno metodologijo že odobrila, sklic na odobreno metodologijo;

| (f) | dokazila, da:






  (i) | zmanjšanje emisij, doseženo z inovativno tehnologijo, dosega mejno vrednost iz člena 9(1), pri čemer se upošteva morebitno zastaranje tehnologije; |
| --- | --- | --- |

(f)

dokazila, da:

(i)

zmanjšanje emisij, doseženo z inovativno tehnologijo, dosega mejno vrednost iz člena 9(1), pri čemer se upošteva morebitno zastaranje tehnologije;

| (ii) | inovativna tehnologija ni zajeta v standardni preskusni cikel za merjenje CO2 iz člena 12(2)(c) Uredbe (EU) št. 510/2011 v skladu s členom 9(2) te uredbe; |
| --- | --- |

(ii)

inovativna tehnologija ni zajeta v standardni preskusni cikel za merjenje CO2 iz člena 12(2)(c) Uredbe (EU) št. 510/2011 v skladu s členom 9(2) te uredbe;

| (iii) | je vlagatelj odgovoren za zmanjšanje emisij CO2 zaradi inovativne tehnologije v skladu s členom 9(3); |
| --- | --- |

(iii)

je vlagatelj odgovoren za zmanjšanje emisij CO2 zaradi inovativne tehnologije v skladu s členom 9(3);

| (g) | poročilo o preverjanju, ki ga predloži neodvisni in priglašeni organ iz člena 7. |
| --- | --- |

(g)

poročilo o preverjanju, ki ga predloži neodvisni in priglašeni organ iz člena 7.

Člen 5

Osnovno vozilo in ekološko inovativno vozilo

1.   Vlagatelj za namen prikaza emisij CO2 iz člena 8 določi:

| (a) | ekološko inovativno vozilo, v katerega se vgradi inovativna tehnologija; |
| --- | --- |

(a)

ekološko inovativno vozilo, v katerega se vgradi inovativna tehnologija;

| (b) | osnovno vozilo, v katerega se ne vgradi inovativna tehnologija, vendar je v vseh drugih vidikih enako ekološko inovativnemu vozilu. |
| --- | --- |

(b)

osnovno vozilo, v katerega se ne vgradi inovativna tehnologija, vendar je v vseh drugih vidikih enako ekološko inovativnemu vozilu.

2.   V primeru inovativne tehnologije, ki je vgrajena v nedodelano vozilo, osnovno vozilo iz odstavka 1 odraža stanje dodelave ekološko inovativnega vozila.

3.   Če vlagatelj meni, da se lahko informacije iz členov 8 in 9 prikažejo brez uporabe osnovnega vozila in ekološko inovativnega vozila iz odstavka 1 tega člena, prošnja vključuje podrobnosti, ki so potrebne za utemeljitev tega mnenja, in metodologijo, s katero se zagotovijo enaki rezultati.

Člen 6

Metodologija preskušanja

1.   Z metodologijo preskušanja iz člena 4(2)(e) se zagotovijo rezultati, ki so preverljivi, ponovljivi in primerljivi. Z njo se lahko realno prikaže koristi inovativne tehnologije v zvezi z emisijami CO2 s pomembnimi statističnimi značilnostmi in, kadar je to pomembno, upošteva medsebojno vplivanje z drugimi ekološkimi inovacijami.

2.   Komisija objavi smernice za pripravo metodologij preskušanja za različne potencialne inovativne tehnologije, ki izpolnjujejo merila iz odstavka 1.

Člen 7

Poročilo o preverjanju

1.   Poročilo o preverjanju iz člena 4(2)(g) pripravi neodvisni in priglašeni organ, ki ni del družbe vlagatelja ali kako drugače povezan s tem subjektom.

2.   Za namene poročila o preverjanju neodvisni in priglašeni organ:

| (a) | preveri, ali so izpolnjena merila za upravičenost iz člena 2(2); |
| --- | --- |

(a)

preveri, ali so izpolnjena merila za upravičenost iz člena 2(2);

| (b) | preveri, ali informacije, zagotovljene v skladu s členom 4(2)(f), izpolnjujejo merila iz člena 9; |
| --- | --- |

(b)

preveri, ali informacije, zagotovljene v skladu s členom 4(2)(f), izpolnjujejo merila iz člena 9;

| (c) | preveri, ali je metodologija preskušanja iz člena 4(2)(e) primerna za certificiranje prihrankov CO2 zaradi inovativne tehnologije za ustrezna vozila iz člena 4(2)(d) in izpolnjuje minimalne zahteve iz člena 6(1); |
| --- | --- |

(c)

preveri, ali je metodologija preskušanja iz člena 4(2)(e) primerna za certificiranje prihrankov CO2 zaradi inovativne tehnologije za ustrezna vozila iz člena 4(2)(d) in izpolnjuje minimalne zahteve iz člena 6(1);

| (d) | preveri, ali je inovativna tehnologija združljiva z ustreznimi zahtevami, določenimi za homologacijo vozila; |
| --- | --- |

(d)

preveri, ali je inovativna tehnologija združljiva z ustreznimi zahtevami, določenimi za homologacijo vozila;

| (e) | izjavi, da izpolnjuje zahtevo iz odstavka 1. |
| --- | --- |

(e)

izjavi, da izpolnjuje zahtevo iz odstavka 1.

Za namen točke (c) neodvisni in priglašeni organ predloži preskusne protokole, določene za preverjanje.

3.   Za namene certificiranja prihrankov CO2 v skladu s členom 11 neodvisni in priglašeni organ na zahtevo proizvajalca pripravi poročilo o medsebojnem vplivanju med več ekološkimi inovacijami, vgrajenimi v posamezni tip, varianto ali različico vozila.

V poročilu so opredeljeni prihranki CO2 zaradi različnih ekoloških inovacij, pri čemer se upošteva učinek njihovega medsebojnega vplivanja.

4.   Če vlagatelj svojo vlogo utemelji na podatkih in predvidevanjih, ki jih je Komisija že odobrila ali so vključeni v smernicah iz člena 6(2), je poročilo o preverjanju lahko omejeno samo na preskusne protokole iz drugega pododstavka odstavka 2.

Člen 8

Prikaz emisij CO2

1.   Za več vozil, reprezentativnih za vozila, navedena v skladu s členom 4(2)(d), se prikažejo naslednje emisije CO2:

| (a) | emisije CO2 iz osnovnega vozila in ekološko inovativnega vozila z delujočo inovativno tehnologijo, dobljene z uporabo metodologije iz člena 4(2)(e); |
| --- | --- |

(a)

emisije CO2 iz osnovnega vozila in ekološko inovativnega vozila z delujočo inovativno tehnologijo, dobljene z uporabo metodologije iz člena 4(2)(e);

| (b) | emisije CO2 iz osnovnega vozila in ekološko inovativnega vozila z delujočo inovativno tehnologijo, dobljene z uporabo standardnega preskusnega cikla iz člena 12(2)(c) Uredbe (EU) št. 510/2011. |
| --- | --- |

(b)

emisije CO2 iz osnovnega vozila in ekološko inovativnega vozila z delujočo inovativno tehnologijo, dobljene z uporabo standardnega preskusnega cikla iz člena 12(2)(c) Uredbe (EU) št. 510/2011.

Prikaz emisij CO2 v skladu s točkama (a) in (b) prvega pododstavka se izvede pod preskusnimi pogoji, ki so enaki za vse preskuse.

2.   Skupni prihranek za posamezno vozilo je razlika med emisijami, prikazanimi v skladu s točko (a) prvega pododstavka odstavka 1.

Če obstaja razlika med emisijami, prikazanimi v skladu s točko (b) prvega pododstavka odstavka 1, se ta razlika odšteje od skupnega prihranka, prikazanega v skladu s točko (a) prvega pododstavka odstavka 1.

Člen 9

Merila za upravičenost

1.   Minimalno zmanjšanje, doseženo z inovativno tehnologijo, je 1 g CO2/km. Da je mejna vrednost dosežena, se šteje, če skupni prihranek zaradi inovativne tehnologije ali svežnja inovativne tehnologije, prikazan v skladu s členom 8(2), znaša 1 g CO2/km ali več.

2.   Če skupni prihranek zaradi inovativne tehnologije ne vključuje nobenih prihrankov, prikazanih v okviru standardnega preskusnega cikla v skladu s členom 8(2), se šteje, da inovativna tehnologija ali sveženj inovativne tehnologije nista zajeta v standardnem preskusnem ciklu.

3.   Tehnični opis inovativne tehnologije iz člena 4(2)(b) vsebuje potrebne podrobnosti, ki dokazujejo, da učinkovitost tehnologije pri zmanjšanju emisij CO2 ni odvisna od nastavitev ali izbir, na katere vlagatelj ne more vplivati.

Če opis temelji na predpostavkah, so te preverljive ter temeljijo na tehtnih in neodvisnih statističnih dokazih, ki podpirajo te predpostavke in njihovo uporabnost po vsej Uniji.

Člen 10

Ocena prošnje za odobritev ekološke inovacije

1.   Komisija ob prejemu prošnje objavi povzetek opisa inovativne tehnologije in metodologije preskušanja iz člena 4(2)(c).

2.   Komisija oceni prošnjo in v devetih mesecih od prejema popolne prošnje inovativno tehnologijo odobri kot ekološko inovacijo skupaj z metodologijo preskušanja, razen v primeru ugovorov v zvezi z upravičenostjo tehnologije ali primernostjo metodologije preskušanja.

V sklepu o odobritvi inovativne tehnologije kot ekološke inovacije so navedene informacije, potrebne za certificiranje prihrankov CO2 v skladu s členom 11 te uredbe, pri čemer veljajo izjeme glede pravice do dostopa javnosti do dokumentov iz Uredbe (ES) št. 1049/2001.

3.   Komisija lahko zahteva prilagoditve predlagane metodologije preskušanja ali zahteva uporabo odobrene metodologije preskušanja, ki je drugačna od metodologije, ki jo predlaga vlagatelj. Glede predlagane prilagoditve ali izbire metodologije preskušanja se posvetuje z vlagateljem.

4.   Ocenjevalno obdobje se lahko podaljša za pet mesecev, če Komisija meni, da prošnje zaradi zapletenosti inovativne tehnologije in pripadajoče metodologije preskušanja ali zaradi obsega in vsebine prošnje ni mogoče ustrezno oceniti v ocenjevalnem obdobju devetih mesecev.

Komisija vlagatelja v 40 dneh od prejema prošnje obvesti, če se bo ocenjevalno obdobje podaljšalo.

Člen 11

Certificiranje prihrankov CO2 zaradi ekoloških inovacij

1.   Proizvajalec, ki želi izkoristiti ugodnosti, ker je zmanjšal povprečne specifične emisije CO2, da bi izpolnil cilj v zvezi s specifičnimi emisijami s prihranki CO2 zaradi ekoloških inovacij, zaprosi pri homologacijskem organu v smislu Direktive 2007/46/ES za certifikat o ES-homologaciji za dodelano ali nedodelano vozilo, v katerega je vgrajena ekološka inovacija. Vloga za pridobitev certifikata poleg dokumentov, ki zagotavljajo potrebne informacije iz člena 6 Direktive 2007/46/ES, vsebuje sklic na sklep Komisije o odobritvi ekološke inovacije v skladu s členom 10(2) te uredbe.

2.   Certificirani prihranki CO2 zaradi ekološke inovacije, prikazani v skladu s členom 8 te uredbe, se navedejo ločeno v dokumentaciji o homologaciji in certifikatu o skladnosti v skladu z Direktivo 2007/46/ES na podlagi preskusov, ki jih izvedejo tehnične službe v skladu s členom 11 navedene direktive z uporabo odobrene metodologije preskušanja.

Če so prihranki CO2 zaradi ekološke inovacije za posamezen tip, varianto ali različico manjši od mejne vrednosti iz člena 9(1), se ne certificirajo.

3.   Če je v vozilo vgrajena več kot ena ekološka inovacija, se prihranki CO2 prikažejo ločeno za vsako ekološko inovacijo v skladu s postopkom iz člena 8(1). Vsota dobljenih prihrankov, določenih v skladu s členom 8(2) za vsako ekološko inovacijo, pomeni skupni prihranek CO2 za namene certificiranja zadevnega vozila.

4.   Če medsebojnega vplivanja med več ekološkimi inovacijami, vgrajenimi v eno vozilo, ni mogoče izključiti zaradi njihove očitne različne narave, proizvajalec to navede v prošnji homologacijskemu organu ter predloži poročilo neodvisnega in priglašenega organa o medsebojnem vplivu na prihranke zaradi ekoloških inovacij v vozilu v skladu s členom 7(3).

Če je zaradi tega medsebojnega vpliva skupni prihranek manjši od 1 g CO2/km, pomnoženo s številom ekoloških inovacij, se za izračun skupnega prihranka v skladu z odstavkom 3 tega člena upoštevajo le prihranki zaradi ekološke inovacije, ki dosegajo mejno vrednost iz člena 9(1).

Člen 12

Pregled certifikatov

1.   Komisija zagotovi, da se certifikati in prihranki CO2, opredeljeni za posamezna vozila, občasno preverjajo.

Če Komisija ugotovi, da obstaja razlika med certificiranimi prihranki CO2 in prihranki, ki jih je preverila z ustrezno metodologijo ali metodologijami preskušanja, o svojih ugotovitvah obvesti proizvajalca.

Proizvajalec lahko v 60 dneh po prejemu obvestila Komisiji predloži dokazila, da so certificirani prihranki CO2 točni. Na zahtevo Komisije se predloži poročilo o medsebojnem vplivanju različnih ekoloških inovacij iz člena 7(3).

2.   Komisija se lahko odloči, da certificiranih prihrankov CO2 ne upošteva pri izračunu povprečnih specifičnih emisij tega proizvajalca za naslednje koledarsko leto, če dokazila iz odstavka 1 niso predložena v navedenem času ali če meni, da predložena dokazila niso zadovoljiva.

3.   Proizvajalec, pri katerem se certificirani prihranki CO2 ne upoštevajo več, lahko zaprosi za novo certificiranje zadevnih vozil v skladu s postopkom iz člena 11.

Člen 13

Razkrivanje informacij

Vlagatelj, ki zahteva, da se informacije, predložene v skladu s to uredbo, obravnavajo kot zaupne, pojasni, zakaj se uporablja posamezna izjema iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1049/2001.

Člen 14

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 25. aprila 2014

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 145, 31.5.2011, str. 1.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 725/2011 z dne 25. julija 2011 o uvedbi postopka za odobritev in certificiranje inovativnih tehnologij za zmanjšanje emisij CO2 iz osebnih vozil v skladu z Uredbo (ES) št. 443/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 194, 26.7.2011, str. 19).

2

2

(3)  Sporočilo Komisije (COM(2007)19 final) – Rezultati pregleda strategije Skupnosti za zmanjšanje emisij CO2 iz osebnih vozil in lahkih tovornih vozil ter Sporočilo Komisije (COM(2007)22 final) – Konkurenčen ureditveni okvir za avtomobilsko industrijo v 21. stoletju.

3

2

(4)  Uredba (ES) št. 661/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o zahtevah za homologacijo za splošno varnost motornih vozil, njihovih priklopnikov ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila (UL L 200, 31.7.2009, str. 1).

4

(5)  Uredba (ES) št. 1222/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o označevanju pnevmatik glede na izkoristek goriva in druge bistvene parametre (UL L 342, 22.12.2009, str. 46).

5

(6)  Uredba Komisije (ES) št. 692/2008 z dne 18. julija 2008 o izvajanju in spremembi Uredbe (ES) št. 715/2007 Evropskega parlamenta in Sveta o homologaciji motornih vozil glede na emisije iz lahkih potniških in gospodarskih vozil (Euro 5 in Euro 6) in o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil (UL L 199, 28.7.2008, str. 1).

6

(7)  Direktiva 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. septembra 2007 o vzpostavitvi okvira za odobritev motornih in priklopnih vozil ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila (UL L 263, 9.10.2007, str. 1).

7

(8)  Uredba (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (UL L 145, 31.5.2001, str. 43).

8

---

| 26.4.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 125/64 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 125/64

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 428/2014

z dne 25. aprila 2014

o sprejetju posebnih ukrepov za podporo trgu za prašičje meso v Litvi in spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 324/2014 o sprejetju posebnih ukrepov za podporo trgu za prašičje meso na Poljskem

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1), ter zlasti člena 220(1)(a) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva Sveta 2002/60/ES (2) določa minimalne ukrepe, ki jih je treba uporabljati v Uniji za nadzor nad afriško prašičjo kugo. Zato mora Litva v skladu z Izvedbenim sklepom Komisije 2014/43/EU (3), kot je bil potrjen z Izvedbenim sklepom Komisije 2014/93/EU (4), in Izvedbenim sklepom Komisije 2014/178/EU (5) zagotoviti, da območje na njenem ozemlju, na katerem je prisotna navedena bolezen, zajema vsaj okuženo območje iz prilog k tem sklepom. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva Sveta 2002/60/ES (2) določa minimalne ukrepe, ki jih je treba uporabljati v Uniji za nadzor nad afriško prašičjo kugo. Zato mora Litva v skladu z Izvedbenim sklepom Komisije 2014/43/EU (3), kot je bil potrjen z Izvedbenim sklepom Komisije 2014/93/EU (4), in Izvedbenim sklepom Komisije 2014/178/EU (5) zagotoviti, da območje na njenem ozemlju, na katerem je prisotna navedena bolezen, zajema vsaj okuženo območje iz prilog k tem sklepom.

| (2) | Za preprečitev širjenja afriške prašičje kuge in za nemoteno trgovanje v Litvi in v drugih državah je Litva 17. februarja 2014 (6) sprejela dodatne preventivne ukrepe na navedenem okuženem območju. Posledično za trženje živih prašičev, vključno s prašički, svežega prašičjega mesa in proizvodov iz prašičjega mesa z okuženega območja veljajo posebni nadzorni ukrepi, obvezno označevanje s posebno oznako zdravstvene ustreznosti in uporaba nekaterih tržnih omejitev na enotnem trgu. |
| --- | --- |

(2)

Za preprečitev širjenja afriške prašičje kuge in za nemoteno trgovanje v Litvi in v drugih državah je Litva 17. februarja 2014 (6) sprejela dodatne preventivne ukrepe na navedenem okuženem območju. Posledično za trženje živih prašičev, vključno s prašički, svežega prašičjega mesa in proizvodov iz prašičjega mesa z okuženega območja veljajo posebni nadzorni ukrepi, obvezno označevanje s posebno oznako zdravstvene ustreznosti in uporaba nekaterih tržnih omejitev na enotnem trgu.

| (3) | Omejitve trženja živih prašičev, vključno s prašički, svežega prašičjega mesa in proizvodov iz prašičjega mesa, ki so posledica uporabe teh veterinarskih ukrepov, pomenijo znatno znižanje cen na prizadetih območjih in povzročajo motnje na trgu za prašičke in prašičje meso na navedenih območjih. Zato je Litva 13. marca 2014 Komisijo zaprosila, naj uvede izredne ukrepe za podporo trgu, kot so določeni v Uredbi (EU) št. 1308/2013. Take ukrepe, ki se uporabljajo samo za prašičke, prašiče in svinje, vzrejene na območjih, ki jih omejitve neposredno zadevajo, bi bilo treba sprejeti samo za nujno potrebno obdobje. |
| --- | --- |

(3)

Omejitve trženja živih prašičev, vključno s prašički, svežega prašičjega mesa in proizvodov iz prašičjega mesa, ki so posledica uporabe teh veterinarskih ukrepov, pomenijo znatno znižanje cen na prizadetih območjih in povzročajo motnje na trgu za prašičke in prašičje meso na navedenih območjih. Zato je Litva 13. marca 2014 Komisijo zaprosila, naj uvede izredne ukrepe za podporo trgu, kot so določeni v Uredbi (EU) št. 1308/2013. Take ukrepe, ki se uporabljajo samo za prašičke, prašiče in svinje, vzrejene na območjih, ki jih omejitve neposredno zadevajo, bi bilo treba sprejeti samo za nujno potrebno obdobje.

| (4) | Znesek pomoči bi moral biti za prašičke izražen kot znesek na glavo za omejeno število prašičkov, za druge primerne živali pa na 100 kilogramov teže trupa za omejeno količino prašičjega mesa in z največjo težo trupa na žival, za katero se dodeli pomoč. Znesek pomoči bi bilo treba določiti ob upoštevanju najnovejših tržnih informacij. |
| --- | --- |

(4)

Znesek pomoči bi moral biti za prašičke izražen kot znesek na glavo za omejeno število prašičkov, za druge primerne živali pa na 100 kilogramov teže trupa za omejeno količino prašičjega mesa in z največjo težo trupa na žival, za katero se dodeli pomoč. Znesek pomoči bi bilo treba določiti ob upoštevanju najnovejših tržnih informacij.

| (5) | Za prašičke in druge prašiče, vzrejene na zadevnih območjih, bi morala biti podpora pogojena z dostavo živali v klavnice, njihovim zakolom ter s spoštovanjem strožjih veterinarskih pravil, ki se uporabljajo na zadevnih območjih na dan dostave. |
| --- | --- |

(5)

Za prašičke in druge prašiče, vzrejene na zadevnih območjih, bi morala biti podpora pogojena z dostavo živali v klavnice, njihovim zakolom ter s spoštovanjem strožjih veterinarskih pravil, ki se uporabljajo na zadevnih območjih na dan dostave.

| (6) | Izvedbeni sklep Komisije 2014/236/EU (7) predvideva finančno podporo Unije lastnikom prašičev za nadomestilo izgub, ki jih je povzročil zgodnji zakol prašičev na okuženih območjih, da se čim bolj zmanjša tveganje za širjenje bolezni. Litva in Poljska nameravata zmanjšati gostoto občutljivih gostiteljev v gospodarstvih s prašiči z nizko biološko zaščito na okuženem območju s spodbujanjem zakola prašičev in preprečevanjem obnove populacij gospodarstev s prašiči najmanj eno leto (8). Zato in da bi se izognili kakršnemu koli tveganju dvojnega financiranja, bi morala biti pomoč iz te uredbe omejena na prašičerejce, ki ne prejemajo finančnega prispevka za zgodnji zakol iz Sklepa 2014/236/EU. Iz istega razloga bi morala ustrezna omejitev veljati tudi za Poljsko. Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 324/2014 (9) bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(6)

Izvedbeni sklep Komisije 2014/236/EU (7) predvideva finančno podporo Unije lastnikom prašičev za nadomestilo izgub, ki jih je povzročil zgodnji zakol prašičev na okuženih območjih, da se čim bolj zmanjša tveganje za širjenje bolezni. Litva in Poljska nameravata zmanjšati gostoto občutljivih gostiteljev v gospodarstvih s prašiči z nizko biološko zaščito na okuženem območju s spodbujanjem zakola prašičev in preprečevanjem obnove populacij gospodarstev s prašiči najmanj eno leto (8). Zato in da bi se izognili kakršnemu koli tveganju dvojnega financiranja, bi morala biti pomoč iz te uredbe omejena na prašičerejce, ki ne prejemajo finančnega prispevka za zgodnji zakol iz Sklepa 2014/236/EU. Iz istega razloga bi morala ustrezna omejitev veljati tudi za Poljsko. Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 324/2014 (9) bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (7) | Pristojni organi v Litvi bi morali uporabljati vse potrebne ukrepe nadzora in spremljanja ter ustrezno obveščati Komisijo. Prevoz in zakol živali, ki izpolnjujejo pogoje, bi bilo treba opraviti pod nadzorom pristojnih organov, ki morajo zagotoviti tudi, da iz njih pridobljeni proizvodi izpolnjujejo ustrezne tržne omejitve. |
| --- | --- |

(7)

Pristojni organi v Litvi bi morali uporabljati vse potrebne ukrepe nadzora in spremljanja ter ustrezno obveščati Komisijo. Prevoz in zakol živali, ki izpolnjujejo pogoje, bi bilo treba opraviti pod nadzorom pristojnih organov, ki morajo zagotoviti tudi, da iz njih pridobljeni proizvodi izpolnjujejo ustrezne tržne omejitve.

| (8) | Na zadevnih ozemljih že več tednov veljajo omejitve trženja živih prašičev in prašičkov, svežega prašičjega mesa in proizvodov iz prašičjega mesa, kar je povzročilo motnje na trgu in izgubo dohodka za proizvajalce ter znatno povečanje teže živali, kar je posledično privedlo do nesprejemljivih razmer za dobrobit živali. Zato bi morali ukrepi iz te uredbe zajemati živali, dostavljene v klavnico od 17. februarja 2014, ki je datum sprejetja litovskih preventivnih ukrepov. Razmere na trgu in učinek tega ukrepa je treba ponovno oceniti glede na nadaljnji razvoj, zato bi bilo treba ukrep uporabljati le za obdobje treh mesecev. |
| --- | --- |

(8)

Na zadevnih ozemljih že več tednov veljajo omejitve trženja živih prašičev in prašičkov, svežega prašičjega mesa in proizvodov iz prašičjega mesa, kar je povzročilo motnje na trgu in izgubo dohodka za proizvajalce ter znatno povečanje teže živali, kar je posledično privedlo do nesprejemljivih razmer za dobrobit živali. Zato bi morali ukrepi iz te uredbe zajemati živali, dostavljene v klavnico od 17. februarja 2014, ki je datum sprejetja litovskih preventivnih ukrepov. Razmere na trgu in učinek tega ukrepa je treba ponovno oceniti glede na nadaljnji razvoj, zato bi bilo treba ukrep uporabljati le za obdobje treh mesecev.

| (9) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Litvi se dovoli, da dodeli pomoč za zakol naslednjih živali:

| (a) | prašičkov iz oznake KN 0103 91 10; |
| --- | --- |

(a)

prašičkov iz oznake KN 0103 91 10;

| (b) | prašičev iz oznake KN 0103 92 19; |
| --- | --- |

(b)

prašičev iz oznake KN 0103 92 19;

| (c) | svinj iz oznake KN 0103 92 11. |
| --- | --- |

(c)

svinj iz oznake KN 0103 92 11.

2.   Pomoč iz odstavka 1 se dodeli le, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | živali so bile v ustreznih obdobjih vzrejene na območjih iz Priloge k Izvedbenemu sklepu 2014/43/EU ali Izvedbenemu sklepu 2014/93/EU ali v delu II Priloge k Izvedbenemu sklepu 2014/178/EU ali v katerem koli drugem izvedbenem sklepu Komisije, sprejetem v zvezi s tem; za žive prašiče, vključno s prašički, vzrejene na navedenih območjih, ter za prašičje meso iz živali, vzrejenih na navedenih območjih, veljajo nekatere omejitve trženja zaradi afriške prašičje kuge; |
| --- | --- |

(a)

živali so bile v ustreznih obdobjih vzrejene na območjih iz Priloge k Izvedbenemu sklepu 2014/43/EU ali Izvedbenemu sklepu 2014/93/EU ali v delu II Priloge k Izvedbenemu sklepu 2014/178/EU ali v katerem koli drugem izvedbenem sklepu Komisije, sprejetem v zvezi s tem; za žive prašiče, vključno s prašički, vzrejene na navedenih območjih, ter za prašičje meso iz živali, vzrejenih na navedenih območjih, veljajo nekatere omejitve trženja zaradi afriške prašičje kuge;

| (b) | živali so bile 17. februarja 2014 prisotne na območjih iz točke (a) ali so bile rojene in vzrejene na navedenih območjih po navedenem datumu; |
| --- | --- |

(b)

živali so bile 17. februarja 2014 prisotne na območjih iz točke (a) ali so bile rojene in vzrejene na navedenih območjih po navedenem datumu;

| (c) | na območju, na katerem so bile navedene živali vzrejene, se na datum, ko so živali dostavljene v klavnico, uporabljajo dodatni preventivni ukrepi, določeni z odlokom direktorja državnega urada za prehrano in veterino Litve št. B1-60 z dne 17. februarja 2014 o razširitvi varovalnega pasu za afriško prašičjo kugo ali s katerimi koli drugimi nacionalnimi predpisi, ki so bili sprejeti v zvezi s tem in ki določajo omejitve trženja živih prašičev in prašičjega mesa zaradi afriške prašičje kuge; |
| --- | --- |

(c)

na območju, na katerem so bile navedene živali vzrejene, se na datum, ko so živali dostavljene v klavnico, uporabljajo dodatni preventivni ukrepi, določeni z odlokom direktorja državnega urada za prehrano in veterino Litve št. B1-60 z dne 17. februarja 2014 o razširitvi varovalnega pasu za afriško prašičjo kugo ali s katerimi koli drugimi nacionalnimi predpisi, ki so bili sprejeti v zvezi s tem in ki določajo omejitve trženja živih prašičev in prašičjega mesa zaradi afriške prašičje kuge;

| (d) | pravila iz izvedbenih sklepov iz točke (a) in preventivni ukrepi iz točke (c) se spoštujejo; |
| --- | --- |

(d)

pravila iz izvedbenih sklepov iz točke (a) in preventivni ukrepi iz točke (c) se spoštujejo;

| (e) | proizvajalci prašičjega mesa, ki zaprosijo za pomoč iz odstavka 1 tega člena, ne prejemajo finančnega prispevka za zgodnji zakol iz člena 1(3) Izvedbenegu sklepu 2014/236/EU. |
| --- | --- |

(e)

proizvajalci prašičjega mesa, ki zaprosijo za pomoč iz odstavka 1 tega člena, ne prejemajo finančnega prispevka za zgodnji zakol iz člena 1(3) Izvedbenegu sklepu 2014/236/EU.

Člen 2

Pomoč iz člena 1 (v nadaljnjem besedilu: pomoč) se šteje za poseben ukrep za podporo trgu, kot je določeno v členu 4(1)(a) Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (10).

Člen 3

1.   Proizvajalci prašičjega mesa lahko zaprosijo za pomoč za živali, zaklane od 17. februarja 2014 do 16. maja 2014.

2.   Pomoč je izražena v znesku 10,8 EUR na glavo za dostavljene prašičke iz člena 1(1)(a) in 30 EUR na 100 kilogramov teže trupa, evidentirane za dostavljene živali iz člena 1(1)(b) in (c). Komisija lahko te zneske prilagodi, da se upošteva razvoj trga.

3.   Pomoč za živali iz člena 1(1)(b) in (c) s težo trupa več kot 100 kilogramov ne presega zneska pomoči, določenega v odstavku 2 za prašiče s težo trupa 100 kilogramov.

4.   Petdeset odstotkov izdatkov za pomoč, ki zajema največje skupno število 7 600 prašičkov iz člena 1(1)(a) in 700 ton prašičjih trupov živali iz člena 1(1)(b) in (c), se financira iz proračuna Unije.

5.   Izdatki so do financiranja Unije upravičeni samo, če jih Litva upravičencu izplača do 31. avgusta 2014.

6.   Litva izplača pomoč po zakolu živali iz člena 1(1) in po zaključku preverjanj v skladu s členom 4.

Člen 4

1.   Litva sprejme vse potrebne ukrepe, vključno z izčrpnimi upravnimi in fizičnimi preverjanji, da zagotovi skladnost s pogoji iz te uredbe. Litovski organi poleg tega:

| (a) | nadzorujejo prevoz živali s kmetijskega gospodarstva v klavnico z uporabo standardiziranih kontrolnih seznamov, ki vključujejo sezname tehtanja in štetja, vključno z izvorom in namembnim krajem živali; |
| --- | --- |

(a)

nadzorujejo prevoz živali s kmetijskega gospodarstva v klavnico z uporabo standardiziranih kontrolnih seznamov, ki vključujejo sezname tehtanja in štetja, vključno z izvorom in namembnim krajem živali;

| (b) | zagotavljajo, da je meso, pridobljeno iz živali, za katere se dodeli pomoč, v skladu z omejitvami, ki se uporabljajo na ozemljih iz točke (a) člena 1(2); |
| --- | --- |

(b)

zagotavljajo, da je meso, pridobljeno iz živali, za katere se dodeli pomoč, v skladu z omejitvami, ki se uporabljajo na ozemljih iz točke (a) člena 1(2);

| (c) | vsaj enkrat na koledarski mesec opravijo upravna in računovodska preverjanja v vsaki sodelujoči klavnici, da zagotovijo, da se je z vsemi živalmi in iz njih pridobljenim mesom, dostavljenimi od 17. februarja 2014 ali od zadnjega takega preverjanja in za katere se lahko vloži vloga za pomoč, ravnalo v skladu s to uredbo; |
| --- | --- |

(c)

vsaj enkrat na koledarski mesec opravijo upravna in računovodska preverjanja v vsaki sodelujoči klavnici, da zagotovijo, da se je z vsemi živalmi in iz njih pridobljenim mesom, dostavljenimi od 17. februarja 2014 ali od zadnjega takega preverjanja in za katere se lahko vloži vloga za pomoč, ravnalo v skladu s to uredbo;

| (d) | zagotavljajo preglede na kraju samem in podrobna poročila o njih, pri čemer zlasti navedejo:






  (i) | težo in število prašičkov, prašičev in svinj na serijo, ki se prevažajo s kmetij, datum in čas njihovega prevoza do klavnice ter prihod tja; |
| --- | --- | --- |

(d)

zagotavljajo preglede na kraju samem in podrobna poročila o njih, pri čemer zlasti navedejo:

(i)

težo in število prašičkov, prašičev in svinj na serijo, ki se prevažajo s kmetij, datum in čas njihovega prevoza do klavnice ter prihod tja;

| (ii) | število prašičkov, prašičev in svinj, ki so bili zaklani v klavnici, dovolilnico za prevoz živali ter za prašiče in svinje težo vsakega trupa ter številke zalivk prevoznih sredstev za živali, ki so bile zaklane po začetku veljavnosti te uredbe. |
| --- | --- |

(ii)

število prašičkov, prašičev in svinj, ki so bili zaklani v klavnici, dovolilnico za prevoz živali ter za prašiče in svinje težo vsakega trupa ter številke zalivk prevoznih sredstev za živali, ki so bile zaklane po začetku veljavnosti te uredbe.

2.   Preverjanja in pregledi iz odstavka 1 se opravijo pred izplačilom pomoči. Litva najpozneje 10 dni po začetku veljavnosti te uredbe Komisijo obvesti o ukrepih in preverjanjih, uvedenih v skladu s tem členom.

Člen 5

1.   Litva vsako sredo za predhodni teden Komisiji sporoči naslednje informacije:

| (a) | število prašičkov, število svinj in število drugih prašičev, dostavljenih za zakol v skladu s to uredbo, ter skupno težo trupov svinj in prašičev iz člena 1(1)(b) in (c); |
| --- | --- |

(a)

število prašičkov, število svinj in število drugih prašičev, dostavljenih za zakol v skladu s to uredbo, ter skupno težo trupov svinj in prašičev iz člena 1(1)(b) in (c);

| (b) | oceno finančnih stroškov za vsako kategorijo živali iz člena 1(1). |
| --- | --- |

(b)

oceno finančnih stroškov za vsako kategorijo živali iz člena 1(1).

Prvo sporočilo zajema živali, dostavljene za zakol po 17. februarju 2014 v skladu s to uredbo. Obveznost iz prvega pododstavka se uporablja do 21. maja 2014.

2.   Litva najpozneje 30. junija 2014 Komisiji pošlje podrobno poročilo o izvajanju te uredbe, vključno s podatki o izvajanju preverjanj, pregledov in nadzora v skladu s členom 4.

Člen 6

V členu 1(2) Izvedbene uredbe (EU) št. 324/2014 se doda naslednja točka (d):

| „(d) | proizvajalci prašičjega mesa, ki zaprosijo za pomoč iz odstavka 1 tega člena, ne prejemajo finančnega prispevka za zgodnji zakol iz člena 1(3) Izvedbenega sklepa Komisije 2014/236/EU (11). |
| --- | --- |

„(d)

proizvajalci prašičjega mesa, ki zaprosijo za pomoč iz odstavka 1 tega člena, ne prejemajo finančnega prispevka za zgodnji zakol iz člena 1(3) Izvedbenega sklepa Komisije 2014/236/EU (11).

Člen 7

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 25. aprila 2014

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  Direktiva Sveta 2002/60/ES z dne 27. junija 2002 o določitvi posebnih ukrepov za nadzor nad afriško prašičjo kugo (UL L 192, 20.7.2002, str. 27).

2

(3)  Izvedbeni sklep Komisije 2014/43/EU z dne 27. januarja 2014 o nekaterih začasnih zaščitnih ukrepih v zvezi z afriško prašičjo kugo v Litvi (UL L 26, 29.1.2014, str. 44).

3

(4)  Izvedbeni sklep Komisije 2014/93/EU z dne 14. februarja 2014 o nekaterih zaščitnih ukrepih v zvezi z afriško prašičjo kugo v Litvi (UL L 46, 18.2.2014, str. 20).

4

(5)  Izvedbeni sklep Komisije 2014/178/EU z dne 27. marca 2014 o nadzornih ukrepih za zdravje živali v zvezi s klasično prašičjo kugo v nekaterih državah članicah (UL L 95, 29.3.2014, str. 47).

5

(6)  Odlok direktorja državnega urada za prehrano in veterino št. B1-60 z dne 17. februarja 2014 o razširitvi varovalnega pasu za afriško prašičjo kugo.

6

(7)  Izvedbeni sklep Komisije 2014/236/EU z dne 24. aprila 2014 o finančnem prispevku Unije za nadzor in druge nujne ukrepe, ki se izvedejo v Estoniji, Latviji, Litvi in na Poljskem proti afriški prašičji kugi (UL L 125, 26.4.2014, str. 86).

7

(8)  Odlok direktorja državnega urada za prehrano in veterino Litve št. B1-384 z dne 11. julija 2011.

8

(9)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 324/2014 z dne 28. marca 2014 o sprejetju posebnih ukrepov za podporo trgu za prašičje meso na Poljskem (UL L 95, 29.3.2014, str. 24).

9

(10)  Uredba (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 352/78, (ES) št. 165/94, (ES) št. 2799/98, (ES) št. 814/2000, (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 485/2008 (UL L 347, 20.12.2013, str. 549).

10

---

| 26.4.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 125/68 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 125/68

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 429/2014

z dne 25. aprila 2014

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 25. aprila 2014

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MA | 51,5 |
| MK | 105,0 |
| TN | 89,9 |
| TR | 83,5 |
| ZZ | 82,5 |
| 0707 00 05 | AL | 41,5 |
| MA | 39,8 |
| MK | 59,4 |
| TR | 124,2 |
| ZZ | 66,2 |
| 0709 93 10 | MA | 29,9 |
| TR | 87,2 |
| ZZ | 58,6 |
| 0805 10 20 | EG | 45,0 |
| IL | 69,3 |
| MA | 47,2 |
| TN | 57,9 |
| TR | 44,7 |
| ZZ | 52,8 |
| 0805 50 10 | MA | 35,6 |
| TR | 88,8 |
| ZZ | 62,2 |
| 0808 10 80 | AR | 100,0 |
| BR | 81,4 |
| CL | 107,1 |
| CN | 96,9 |
| MK | 25,7 |
| NZ | 138,7 |
| US | 166,9 |
| ZA | 130,1 |
| ZZ | 105,9 |
| 0808 30 90 | AR | 90,7 |
| CL | 158,6 |
| ZA | 108,7 |
| ZZ | 119,3 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

MA

51,5

MK

105,0

TN

89,9

TR

83,5

ZZ

82,5

0707 00 05

AL

41,5

MA

39,8

MK

59,4

TR

124,2

ZZ

66,2

0709 93 10

MA

29,9

TR

87,2

ZZ

58,6

0805 10 20

EG

45,0

IL

69,3

MA

47,2

TN

57,9

TR

44,7

ZZ

52,8

0805 50 10

MA

35,6

TR

88,8

ZZ

62,2

0808 10 80

AR

100,0

BR

81,4

CL

107,1

CN

96,9

MK

25,7

NZ

138,7

US

166,9

ZA

130,1

ZZ

105,9

0808 30 90

AR

90,7

CL

158,6

ZA

108,7

ZZ

119,3

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 26.4.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 125/70 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 125/70

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 430/2014

z dne 25. aprila 2014

o izdaji uvoznih dovoljenj za riž v okviru tarifnih kvot, odprtih z Izvedbeno uredbo (EU) št. 1273/2011, za podobdobje april 2014

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti člena 188 Uredbe,

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 1273/2011 z dne 7. decembra 2011 o odprtju in zagotovitvi upravljanja nekaterih tarifnih kvot za uvoz riža in lomljenega riža (2) ter zlasti prvega odstavka člena 5 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 1273/2011 je odprla in določila način upravljanja nekaterih uvoznih tarifnih kvot za riž in lomljeni riž, porazdeljenih po državi porekla in razdeljenih v več podobdobij v skladu s Prilogo I k navedeni izvedbeni uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 1273/2011 je odprla in določila način upravljanja nekaterih uvoznih tarifnih kvot za riž in lomljeni riž, porazdeljenih po državi porekla in razdeljenih v več podobdobij v skladu s Prilogo I k navedeni izvedbeni uredbi.

| (2) | Za kvoto iz člena 1(1)(a) Izvedbene uredbe (EU) št. 1273/2011 je drugo podobdobje mesec april. |
| --- | --- |

(2)

Za kvoto iz člena 1(1)(a) Izvedbene uredbe (EU) št. 1273/2011 je drugo podobdobje mesec april.

| (3) | Iz sporočil, poslanih v skladu s členom 8(a) Izvedbene uredbe (EU) št. 1273/2011, izhaja, da zahtevki za kvoto z zaporedno številko 09.4130, predloženi v prvih desetih delovnih dneh meseca aprila 2014 v skladu s členom 4(1) navedene izvedbene uredbe, zajemajo količino, ki je večja od razpoložljive. Zato je treba z določitvijo koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za zahtevano količino za zadevno kvoto, določiti, v kakšnem obsegu se lahko izdajo uvozna dovoljenja. |
| --- | --- |

(3)

Iz sporočil, poslanih v skladu s členom 8(a) Izvedbene uredbe (EU) št. 1273/2011, izhaja, da zahtevki za kvoto z zaporedno številko 09.4130, predloženi v prvih desetih delovnih dneh meseca aprila 2014 v skladu s členom 4(1) navedene izvedbene uredbe, zajemajo količino, ki je večja od razpoložljive. Zato je treba z določitvijo koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za zahtevano količino za zadevno kvoto, določiti, v kakšnem obsegu se lahko izdajo uvozna dovoljenja.

| (4) | Iz navedenih sporočil izhaja tudi, da zahtevki za kvote z zaporedno številko 09.4127 – 09.4128 – 09.4129, predloženi v prvih desetih delovnih dneh meseca aprila 2014 v skladu s členom 4(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 1273/2011, zajemajo količino, ki je manjša od razpoložljive. |
| --- | --- |

(4)

Iz navedenih sporočil izhaja tudi, da zahtevki za kvote z zaporedno številko 09.4127 – 09.4128 – 09.4129, predloženi v prvih desetih delovnih dneh meseca aprila 2014 v skladu s členom 4(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 1273/2011, zajemajo količino, ki je manjša od razpoložljive.

| (5) | V skladu s prvim pododstavkom člena 5 Izvedbene uredbe (EU) št. 1273/2011 je treba tudi določiti skupno razpoložljivo količino za kvote z zaporedno številko 09.4127 – 09.4128 – 09.4129 – 09.4130 za naslednje podobdobje. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s prvim pododstavkom člena 5 Izvedbene uredbe (EU) št. 1273/2011 je treba tudi določiti skupno razpoložljivo količino za kvote z zaporedno številko 09.4127 – 09.4128 – 09.4129 – 09.4130 za naslednje podobdobje.

| (6) | Da se zagotovi učinkovito upravljanje postopka izdaje uvoznih dovoljenj, mora ta uredba začeti veljati takoj po objavi – |
| --- | --- |

(6)

Da se zagotovi učinkovito upravljanje postopka izdaje uvoznih dovoljenj, mora ta uredba začeti veljati takoj po objavi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Na podlagi zahtevkov za uvozna dovoljenja za riž v okviru kvote z zaporedno številko 09.4130 iz Izvedbene uredbe (EU) št. 1273/2011, predloženih v prvih desetih delovnih dneh meseca aprila 2014, se izdajo dovoljenja za zahtevano količino, ki se pomnoži koeficientom dodelitve iz Priloge k tej uredbi.

2.   Skupna razpoložljiva količina v okviru kvot z zaporedno številko 09.4127 – 09.4128 – 09.4129 – 09.4130 iz Izvedbene uredbe (EU) št. 1273/2011 za naslednje kvotno podobdobje je določena v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 25. aprila 2014

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  UL L 325, 8.12.2011, str. 6.

2

---

PRILOGA

Količine, ki se dodelijo za podobdobje april 2014, in razpoložljive količine za naslednje podobdobje v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) št. 1273/2011:

Kvota za popolnoma brušen riž ali manj brušen riž iz oznake KN 1006 30, kot je določena v členu 1(1)(a) Izvedbene uredbe (EU) št. 1273/2011:

| Poreklo | Zaporedna številka | Koeficient dodelitve za podobdobje april 2014 | Skupna razpoložljiva količina za podobdobje julij 2014 (v kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| Združene države | 09.4127 | — (1) | 28 348 416 |
| Tajska | 09.4128 | — (1) | 9 942 723 |
| Avstralija | 09.4129 | — (1) | 567 310 |
| Drugo poreklo | 09.4130 | 0,81836 % | 0 |

Poreklo

Zaporedna številka

Koeficient dodelitve za podobdobje april 2014

Skupna razpoložljiva količina za podobdobje julij 2014 (v kg)

Združene države

09.4127

— (1)

28 348 416

Tajska

09.4128

— (1)

9 942 723

Avstralija

09.4129

— (1)

567 310

Drugo poreklo

09.4130

0,81836 %

0

---

(1)  Zahtevki zajemajo količine, ki so manjše ali enake razpoložljivim količinam: vsi zahtevki se zato upoštevajo.

---

SKLEPI

| 26.4.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 125/72 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 125/72

---

SKLEP SVETA

z dne 14. aprila 2014

o spremembi Sklepa 2013/488/EU o varnostnih predpisih za varovanje tajnih podatkov EU

(2014/233/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 240(3) Pogodbe,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2009/937/EU z dne 1. decembra 2009 o sprejetju Poslovnika Sveta (1) in zlasti člena 24 Sklepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Dodatek B k Sklepu Sveta 2013/488/EU (2) vsebuje preglednico enakovrednih stopenj tajnosti. |
| --- | --- |

(1)

Dodatek B k Sklepu Sveta 2013/488/EU (2) vsebuje preglednico enakovrednih stopenj tajnosti.

| (2) | Združeno kraljestvo je generalni sekretariat Sveta uradno obvestilo o spremembah stopenj tajnosti. |
| --- | --- |

(2)

Združeno kraljestvo je generalni sekretariat Sveta uradno obvestilo o spremembah stopenj tajnosti.

| (3) | Zato je treba ustrezno spremeniti Sklep 2013/488/EU – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba ustrezno spremeniti Sklep 2013/488/EU –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Dodatek B k Sklepu 2013/488/EU se nadomesti z besedilom iz Priloge k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan objave.

V Luxembourgu, 14. aprila 2014

Za Svet

Predsednik

A. TSAFTARIS

---

(1)  UL L 325, 11.12.2009, str. 35.

1

(2)  Sklep Sveta 2013/488/EU z dne 23. septembra 2013 o varnostnih predpisih za varovanje tajnih podatkov EU (UL L 274, 15.10.2013, str. 1).

2

---

PRILOGA

„Dodatek B

ENAKOVREDNE STOPNJE TAJNOSTI

EU | TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET | SECRET UE/EU SECRET | CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL | RESTREINT UE/EU RESTRICTED |

Belgija | Très Secret (Loi 11. 12. 1998) Zeer Geheim (Wet 11. 12. 1998) | Secret (Loi 11. 12. 1998) Geheim (Wet 11. 12. 1998) | Confidentiel (Loi 11. 12. 1998) Vertrouwelijk (Wet 11. 12. 1998) | opomba (1) spodaj |

Bolgarija | Cтpoгo ceкретно | Ceкретно | Поверително | За служебно ползване |

Češka | Přísně tajné | Tajné | Důvěrné | Vyhrazené |

Danska | YDERST HEMMELIGT | HEMMELIGT | FORTROLIGT | TIL TJENESTEBRUG |

Nemčija | STRENG GEHEIM | GEHEIM | VS (2) – VERTRAULICH | VS – NUR FÜR DEN DIENSTGEBRAUCH |

Estonija | Täiesti salajane | Salajane | Konfidentsiaalne | Piiratud |

Irska | Top Secret | Secret | Confidential | Restricted |

Grčija | Άκρως Απόρρητο (okrajšava: ΑΑΠ) | Απόρρητο (okrajšava: ΑΠ) | Εμπιστευτικό (okrajšava: ΕΜ) | Περιορισμένης Χρήσης (okrajšava: ΠΧ) |

Španija | SECRETO | RESERVADO | CONFIDENCIAL | DIFUSIÓN LIMITADA |

Francija | Très Secret Défense | Secret Défense | Confidentiel Défense | opomba (3) spodaj |

Hrvaška/VRLO TAJNO/TAJNO/POVJERLJIVO/OGRANIČENO

Italija | Segretissimo | Segreto | Riservatissimo | Riservato |

Ciper | Άκρως Απόρρητο (okrajšava: ΑΑΠ) | Απόρρητο (okrajšava: ΑΠ) | Εμπιστευτικό (okrajšava: ΕΜ) | Περιορισμένης Χρήσης (okrajšava: ΠΧ) |

Latvija | Sevišķi slepeni | Slepeni | Konfidenciāli | Dienesta vajadzībām |

Litva | Visiškai slaptai | Slaptai | Konfidencialiai | Riboto naudojimo |

Luksemburg | Très Secret Lux | Secret Lux | Confidentiel Lux | Restreint Lux |

Madžarska | Szigorúan titkos! | Titkos! | Bizalmas! | Korlátozott terjesztésű! |

Malta | L-Ogħla Segretezza | Sigriet | Kunfidenzjali | Ristrett |

Top Secret | Secret | Confidential | Restricted (4)

Nizozemska | Stg. ZEER GEHEIM | Stg. GEHEIM | Stg. CONFIDENTIEEL | Dep. VERTROUWELIJK |

Avstrija | Streng Geheim | Geheim | Vertraulich | Eingeschränkt |

Poljska | Ściśle tajne | Tajne | Poufne | Zastrzeżone |

Portugalska | Muito Secreto | Secreto | Confidencial | Reservado |

Romunija | Strict secret de importanță deosebită | Strict secret | Secret | Secret de serviciu |

Slovenija | STROGO TAJNO | TAJNO | ZAUPNO | INTERNO |

Slovaška | Prísne tajné | Tajné | Dôverné | Vyhradené |

Finska | ERITTÄIN SALAINEN YTTERST HEMLIG | SALAINEN HEMLIG | LUOTTAMUKSELLINEN KONFIDENTIELL | KÄYTTÖ RAJOITETTU BEGRÄNSAD TILLGÅNG |

Švedska (5) | HEMLIG/TOP SECRET HEMLIG AV SYNNERLIG BETYDELSE FÖR RIKETS SÄKERHET | HEMLIG/SECRET HEMLIG | HEMLIG/CONFIDENTIAL HEMLIG | HEMLIG/RESTRICTED HEMLIG |

Združeno kraljestvo | UK TOP SECRET | UK SECRET | opomba (6) spodaj| UK OFFICIAL-SENSITIVE

---

(1)  ‚Diffusion Restreinte/Beperkte Verspreiding‘ ni stopnja tajnosti v Belgiji. Belgija s podatki ‚RESTREINT UE/EU RESTRICTED‘ dela in jih varuje na način, ki ni manj strog od standardov in postopkov iz varnostnih predpisov Sveta Evropske unije.

1

(2)  Nemčija: VS = Verschlusssache.

2

(3)  Francija v svojem nacionalnem sistemu ne uporablja stopnje tajnosti ‚RESTREINT‘. Francija s podatki stopnje ‚RESTREINT UE/EU RESTRICTED‘ ravna in jih varuje na način, ki ni manj strog od standardov in postopkov iz varnostnih predpisov Sveta Evropske unije.

3

(4)  Za Malto se lahko malteške in angleške oznake uporabljajo izmenično.

4

(5)  Švedska: oznake stopenj tajnosti v zgornji vrstici uporabljajo obrambni organi, tiste iz spodnje vrstice pa drugi organi.

5

(6)  Združeno kraljestvo v svojem nacionalnem sistemu več ne uporablja stopnje tajnosti ‚UK CONFIDENTIAL‘. Združeno kraljestvo s tajnimi podatki ‚CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL‘ ravna in jih varuje v skladu z varnostnimi zahtevami za stopnjo ‚UK SECRET‘.“

6

---

| 26.4.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 125/75 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 125/75

---

IZVEDBENI SKLEP SVETA

z dne 23. aprila 2014

o spremembi Izvedbenega sklepa 2011/344/EU o finančni pomoči Unije Portugalski

(2014/234/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 407/2010 z dne 11. maja 2010 o vzpostavitvi Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo (1) in zlasti člena 3(2) Uredbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 17. maja 2011 Portugalski na njeno prošnjo odobril finančno pomoč z Izvedbenim sklepom 2011/344/EU (2). Ta finančna pomoč je bila odobrena v podporo programu korenitih gospodarskih in finančnih reform (v nadaljnjem besedilu: program), katerega cilj je ponovno vzpostaviti zaupanje, omogočiti ponovno trajnostno rast gospodarstva ter zaščititi finančno stabilnost na Portugalskem, v euroobmočju in Uniji. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 17. maja 2011 Portugalski na njeno prošnjo odobril finančno pomoč z Izvedbenim sklepom 2011/344/EU (2). Ta finančna pomoč je bila odobrena v podporo programu korenitih gospodarskih in finančnih reform (v nadaljnjem besedilu: program), katerega cilj je ponovno vzpostaviti zaupanje, omogočiti ponovno trajnostno rast gospodarstva ter zaščititi finančno stabilnost na Portugalskem, v euroobmočju in Uniji.

| (2) | Iz tehničnih razlogov v zvezi z razpoložljivostjo podatkov, na katere portugalski organi s svojimi dejanji ne morejo vplivati, se dvanajsti in končni pregled v okviru programa ne more začeti pred sredino aprila 2014. Hkrati se obdobje razpoložljivosti finančne pomoči konča 18. maja 2014. Da se omogoči popolna ocena skladnosti programa v okviru končnega pregleda postopka skrbnega pregleda, kar je pogoj za sprostitev zadnjega obroka, je kratko tehnično podaljšanje obdobja razpoložljivosti finančne pomoči za šest tednov nujna formalnost. |
| --- | --- |

(2)

Iz tehničnih razlogov v zvezi z razpoložljivostjo podatkov, na katere portugalski organi s svojimi dejanji ne morejo vplivati, se dvanajsti in končni pregled v okviru programa ne more začeti pred sredino aprila 2014. Hkrati se obdobje razpoložljivosti finančne pomoči konča 18. maja 2014. Da se omogoči popolna ocena skladnosti programa v okviru končnega pregleda postopka skrbnega pregleda, kar je pogoj za sprostitev zadnjega obroka, je kratko tehnično podaljšanje obdobja razpoložljivosti finančne pomoči za šest tednov nujna formalnost.

| (3) | V skladu s členom 3(10) Izvedbenega sklepa 2011/344/EU je Komisija med 20. in 28. februarjem 2014 skupaj z Mednarodnim denarnim skladom (MDS) in v povezavi z Evropsko centralno banko (ECB) izvedla enajsti pregled napredka portugalskih organov pri izvajanju dogovorjenih ukrepov v okviru programa. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 3(10) Izvedbenega sklepa 2011/344/EU je Komisija med 20. in 28. februarjem 2014 skupaj z Mednarodnim denarnim skladom (MDS) in v povezavi z Evropsko centralno banko (ECB) izvedla enajsti pregled napredka portugalskih organov pri izvajanju dogovorjenih ukrepov v okviru programa.

| (4) | Realni bruto domači proizvod (BDP) v letu 2013 je bil boljši od načrtovanega v desetem pregledu programa in se je po sedanjih ocenah znižal za 1,4 % (kar je za 0,2 odstotne točke več). To je posledica močne pozitivne rasti v zadnjem četrtletju leta 2013 in statističnega popravka navzgor za prejšnja četrtletja. Kratkoročni kazalniki kažejo na nadaljnjo okrevanje gospodarstva v tekočem letu. Ocenjuje se, da bo realni BDP na letni ravni leta 2014 v pozitivnem območju, kjer naj bi ostal tudi v letu 2015, pri čemer naj bi njegova rast znašala 1,2 oziroma 1,5 %. Obeti za trg dela so se prav tako izboljšali, čeprav je stopnja brezposelnosti še vedno visoka, pri čemer naj bi se leta 2014 predvidoma znižala na 15,7 %, nato pa naj bi še naprej upadala. Negativna tveganja v zvezi z makroekonomskimi obeti niso odpravljena, saj je predvideno okrevanje močno odvisno od ugodnih razmer na prodajnih in finančnih trgih, ki so odvisne tudi od splošnejših evropskih obetov. |
| --- | --- |

(4)

Realni bruto domači proizvod (BDP) v letu 2013 je bil boljši od načrtovanega v desetem pregledu programa in se je po sedanjih ocenah znižal za 1,4 % (kar je za 0,2 odstotne točke več). To je posledica močne pozitivne rasti v zadnjem četrtletju leta 2013 in statističnega popravka navzgor za prejšnja četrtletja. Kratkoročni kazalniki kažejo na nadaljnjo okrevanje gospodarstva v tekočem letu. Ocenjuje se, da bo realni BDP na letni ravni leta 2014 v pozitivnem območju, kjer naj bi ostal tudi v letu 2015, pri čemer naj bi njegova rast znašala 1,2 oziroma 1,5 %. Obeti za trg dela so se prav tako izboljšali, čeprav je stopnja brezposelnosti še vedno visoka, pri čemer naj bi se leta 2014 predvidoma znižala na 15,7 %, nato pa naj bi še naprej upadala. Negativna tveganja v zvezi z makroekonomskimi obeti niso odpravljena, saj je predvideno okrevanje močno odvisno od ugodnih razmer na prodajnih in finančnih trgih, ki so odvisne tudi od splošnejših evropskih obetov.

| (5) | Splošni javnofinančni primanjkljaj se je po ocenah v letu 2013 znižal na približno 4,5 % BDP v smislu ESR 95 (brez bančnih dokapitalizacij oziroma približno 4,9 % z bančnimi dokapitalizacijami), tj. približno 1 % BDP nižje od ciljne stopnje 5,5 % BDP. Te boljše rezultate je mogoče pojasniti predvsem z državnimi davčnimi prihodki, ki so boljši od pričakovanih (vključno z enkratno shemo izterjave dolgov na področju davkov in socialne varnosti), in odhodki na ravni centralne vlade, ki so nižji od pričakovanih (npr. pri nakupu blaga in storitev ter naložbah v osnovna sredstva). Nasprotno je bilo področje nedavčnih prihodkov manj uspešno. Skupna fiskalna konsolidacija, ki se meri glede na izboljšanje strukturnega salda, je ocenjena na 1 % BDP. |
| --- | --- |

(5)

Splošni javnofinančni primanjkljaj se je po ocenah v letu 2013 znižal na približno 4,5 % BDP v smislu ESR 95 (brez bančnih dokapitalizacij oziroma približno 4,9 % z bančnimi dokapitalizacijami), tj. približno 1 % BDP nižje od ciljne stopnje 5,5 % BDP. Te boljše rezultate je mogoče pojasniti predvsem z državnimi davčnimi prihodki, ki so boljši od pričakovanih (vključno z enkratno shemo izterjave dolgov na področju davkov in socialne varnosti), in odhodki na ravni centralne vlade, ki so nižji od pričakovanih (npr. pri nakupu blaga in storitev ter naložbah v osnovna sredstva). Nasprotno je bilo področje nedavčnih prihodkov manj uspešno. Skupna fiskalna konsolidacija, ki se meri glede na izboljšanje strukturnega salda, je ocenjena na 1 % BDP.

| (6) | Domača zaostala plačila so se zmanjšala za približno 1,2 milijarde EUR (0,7 % BDP) na podlagi različnih programov za poravnavo dolga (za zdravstveni, lokalni in regionalni sektor). Kljub temu se še vedno kopičijo nova zaostala plačila, čeprav počasneje. |
| --- | --- |

(6)

Domača zaostala plačila so se zmanjšala za približno 1,2 milijarde EUR (0,7 % BDP) na podlagi različnih programov za poravnavo dolga (za zdravstveni, lokalni in regionalni sektor). Kljub temu se še vedno kopičijo nova zaostala plačila, čeprav počasneje.

| (7) | Ocenjuje se, da bodo imeli prenos iz izvrševanja proračuna za leto 2013 in izboljšani makroekonomski obeti za leto 2014 pozitiven učinek na osnovne fiskalne račune v letu 2014 v višini 0,7 % BDP. Ocenjuje se, da bo približno 0,2 % BDP posledica pozitivnega učinka prenosa ter da bo dodatnega 0,5 % BDP posledica povečanja prihodkov in prispevkov za socialno varnost ter nižjih odhodkov za nadomestila za brezposelnost zaradi popravka navzgor pri rasti in zaposlovanju in popravka navzdol pri stopnji brezposelnosti. |
| --- | --- |

(7)

Ocenjuje se, da bodo imeli prenos iz izvrševanja proračuna za leto 2013 in izboljšani makroekonomski obeti za leto 2014 pozitiven učinek na osnovne fiskalne račune v letu 2014 v višini 0,7 % BDP. Ocenjuje se, da bo približno 0,2 % BDP posledica pozitivnega učinka prenosa ter da bo dodatnega 0,5 % BDP posledica povečanja prihodkov in prispevkov za socialno varnost ter nižjih odhodkov za nadomestila za brezposelnost zaradi popravka navzgor pri rasti in zaposlovanju in popravka navzdol pri stopnji brezposelnosti.

| (8) | Ciljni primanjkljaj za leto 2014 v višini 4 % BDP je podprt s konsolidacijskimi ukrepi v skupni vrednosti 2,3 % BDP, ki so vključeni v proračun za leto 2014 in drugo podporno zakonodajo. Ti ukrepi so večinoma trajni in temeljijo predvsem na varčevanju pri odhodkih. Ukrepi v višini približno 1,8 % BDP temeljijo na pregledu javnih odhodkov in jih dopolnjujejo ukrepi za povečanje prihodkov manjšega obsega v višini približno 0,4 % BDP ter nekateri enkratni ukrepi v višini približno 0,1 % BDP. Ukrepi na podlagi pregleda javnih odhodkov imajo učinek na treh glavnih področjih: (i) omejitev stroškov za plače v javnem sektorju, med drugim z ukrepi zmanjšanja prevelikega števila zaposlenih v posameznih podsektorjih in revizijo plačne lestvice; (ii) pokojninska reforma, zlasti z zvišanjem upokojitvene starosti na 66 let in uvedbo sprememb v zvezi s pogoji za odobritev pokojnin po umrlih zavarovancih, ter (iii) sektorske reforme, ki so predvsem usmerjene v poenostavitev stroškov osebja, vmesno potrošnjo in naložbe v resornih ministrstvih. Drugi trajni ukrepi za povečanje prihodkov vključujejo povečanje obdavčenja službenih vozil ter trošarin na alkohol in tobačne izdelke. Večina zakonodaje, ki določa trajne konsolidacijske ukrepe, je začela veljati 1. januarja 2014. |
| --- | --- |

(8)

Ciljni primanjkljaj za leto 2014 v višini 4 % BDP je podprt s konsolidacijskimi ukrepi v skupni vrednosti 2,3 % BDP, ki so vključeni v proračun za leto 2014 in drugo podporno zakonodajo. Ti ukrepi so večinoma trajni in temeljijo predvsem na varčevanju pri odhodkih. Ukrepi v višini približno 1,8 % BDP temeljijo na pregledu javnih odhodkov in jih dopolnjujejo ukrepi za povečanje prihodkov manjšega obsega v višini približno 0,4 % BDP ter nekateri enkratni ukrepi v višini približno 0,1 % BDP. Ukrepi na podlagi pregleda javnih odhodkov imajo učinek na treh glavnih področjih: (i) omejitev stroškov za plače v javnem sektorju, med drugim z ukrepi zmanjšanja prevelikega števila zaposlenih v posameznih podsektorjih in revizijo plačne lestvice; (ii) pokojninska reforma, zlasti z zvišanjem upokojitvene starosti na 66 let in uvedbo sprememb v zvezi s pogoji za odobritev pokojnin po umrlih zavarovancih, ter (iii) sektorske reforme, ki so predvsem usmerjene v poenostavitev stroškov osebja, vmesno potrošnjo in naložbe v resornih ministrstvih. Drugi trajni ukrepi za povečanje prihodkov vključujejo povečanje obdavčenja službenih vozil ter trošarin na alkohol in tobačne izdelke. Večina zakonodaje, ki določa trajne konsolidacijske ukrepe, je začela veljati 1. januarja 2014.

| (9) | Glede na izboljšanje makroekonomskih obetov in pozitiven prenos iz leta 2013 so postala tveganja glede doseganja fiskalnih ciljev za leto 2014 bolj uravnotežena kot v preteklosti, ker se bo s predvidenimi ukrepi poskrbelo za proračunske pritiske in tveganja v zvezi z izvajanjem. Večji pritiski bi se lahko pojavili zlasti pri nekaterih postavkah prihodkov (npr. pri dohodkih od lastnine) ter vmesni potrošnji in socialnih transferjih. Poleg tega so razen zamud pri nekaterih trajnih ukrepih tveganja pri izvajanju predvsem pravne narave: štirje ukrepi, vključeni v zakon o proračunu, so bili predloženi ustavnemu sodišču (vključno z revizijo plačne lestvice in spremembami pravic do pokojnine po umrlih zavarovancih), pri čemer obstaja možnost, da bo izpodbijan še en ukrep v nedavnem rebalansu proračuna. |
| --- | --- |

(9)

Glede na izboljšanje makroekonomskih obetov in pozitiven prenos iz leta 2013 so postala tveganja glede doseganja fiskalnih ciljev za leto 2014 bolj uravnotežena kot v preteklosti, ker se bo s predvidenimi ukrepi poskrbelo za proračunske pritiske in tveganja v zvezi z izvajanjem. Večji pritiski bi se lahko pojavili zlasti pri nekaterih postavkah prihodkov (npr. pri dohodkih od lastnine) ter vmesni potrošnji in socialnih transferjih. Poleg tega so razen zamud pri nekaterih trajnih ukrepih tveganja pri izvajanju predvsem pravne narave: štirje ukrepi, vključeni v zakon o proračunu, so bili predloženi ustavnemu sodišču (vključno z revizijo plačne lestvice in spremembami pravic do pokojnine po umrlih zavarovancih), pri čemer obstaja možnost, da bo izpodbijan še en ukrep v nedavnem rebalansu proračuna.

| (10) | Razmerje med javnim dolgom in BDP je leta 2013 doseglo 128,8 %. Dolg se bo po napovedih od letos postopno zmanjševal, pri čemer naj bi leta 2014 načrtovani delež javnega dolga znašal 126,7 % BDP. Zmanjšanje v letu 2014 bo po pričakovanjih delno podprto z nadaljnjo uporabo gotovinskih vlog ter s tekočo prerazporeditvijo portfelja za socialno varnost iz tuje aktive v državne vrednostne papirje. Neto dolg bo do konca leta 2014 predvidoma ostal pod 120 % BDP. |
| --- | --- |

(10)

Razmerje med javnim dolgom in BDP je leta 2013 doseglo 128,8 %. Dolg se bo po napovedih od letos postopno zmanjševal, pri čemer naj bi leta 2014 načrtovani delež javnega dolga znašal 126,7 % BDP. Zmanjšanje v letu 2014 bo po pričakovanjih delno podprto z nadaljnjo uporabo gotovinskih vlog ter s tekočo prerazporeditvijo portfelja za socialno varnost iz tuje aktive v državne vrednostne papirje. Neto dolg bo do konca leta 2014 predvidoma ostal pod 120 % BDP.

| (11) | Postopek prilagoditve proračuna temelji na vrsti fiskalnih strukturnih ukrepov za povečanje nadzora nad javnofinančnimi odhodki in izboljšanje pobiranja prihodkov:






  — | upravljanje javnih financ: kažejo se rezultati uvedbe sistema za nadzor obveznosti z omejitvijo kopičenja novih zaostalih plačil, vendar je treba njegovo izvajanje pozorno spremljati za zagotovitev, da so obveznosti pokrite z razpoložljivim financiranjem in da se prepreči nastanek novih zaostalih plačil. Kopičenje novih zaostalih plačil je zlasti posledica strukturnih neravnovesij v nekaterih bolnišnicah v državni lasti ter v železniškem podjetju Comboios de Portugal. Strateški načrti, ki bi podprli finančno vzdržnost teh podjetij v državni lasti in preprečili kopičenje novih zaostalih plačil v letu 2014 so predmet ocenjevanja. Napredek na področju izvajanja celovite reforme okvirnega zakona o proračunu se nadaljuje. Najprej bi bilo treba do konca marca 2014 spremeniti okvirni zakon o proračunu, da se zagotovi popoln prenos Pogodbe o stabilnosti, usklajevanju in upravljanju v ekonomski in monetarni uniji ter paketa o ekomskem upravljanju, poznanega kot „šesterček“, |
| --- | --- | --- |

(11)

Postopek prilagoditve proračuna temelji na vrsti fiskalnih strukturnih ukrepov za povečanje nadzora nad javnofinančnimi odhodki in izboljšanje pobiranja prihodkov:

—

upravljanje javnih financ: kažejo se rezultati uvedbe sistema za nadzor obveznosti z omejitvijo kopičenja novih zaostalih plačil, vendar je treba njegovo izvajanje pozorno spremljati za zagotovitev, da so obveznosti pokrite z razpoložljivim financiranjem in da se prepreči nastanek novih zaostalih plačil. Kopičenje novih zaostalih plačil je zlasti posledica strukturnih neravnovesij v nekaterih bolnišnicah v državni lasti ter v železniškem podjetju Comboios de Portugal. Strateški načrti, ki bi podprli finančno vzdržnost teh podjetij v državni lasti in preprečili kopičenje novih zaostalih plačil v letu 2014 so predmet ocenjevanja. Napredek na področju izvajanja celovite reforme okvirnega zakona o proračunu se nadaljuje. Najprej bi bilo treba do konca marca 2014 spremeniti okvirni zakon o proračunu, da se zagotovi popoln prenos Pogodbe o stabilnosti, usklajevanju in upravljanju v ekonomski in monetarni uniji ter paketa o ekomskem upravljanju, poznanega kot „šesterček“,

| — | čeprav ponovna pogajanja o javno-zasebnih partnerstvih napredujejo, jih ni bilo mogoče zaključiti do konca leta 2013, kot je bilo načrtovano. Del prihrankov je bil dosežen v letu 2013, vendar se bodo prihranki, ki v letu 2013 niso bili uresničeni, letos kopičili, kar bo prispevalo k znatnim prihrankom, ki se pričakujejo za leto 2014 in nadaljnja leta. Podjetja v državni lasti so v povprečju dosegla operativno ravnovesje v letih 2012 in 2013, predvidene pa so še dodatne reforme za preprečevanje ponovnega poslabšanja njihovih rezultatov. Privatizacija dobro napreduje, pri čemer prihodki presegajo ciljne prihodke v okviru programa, |
| --- | --- |

—

čeprav ponovna pogajanja o javno-zasebnih partnerstvih napredujejo, jih ni bilo mogoče zaključiti do konca leta 2013, kot je bilo načrtovano. Del prihrankov je bil dosežen v letu 2013, vendar se bodo prihranki, ki v letu 2013 niso bili uresničeni, letos kopičili, kar bo prispevalo k znatnim prihrankom, ki se pričakujejo za leto 2014 in nadaljnja leta. Podjetja v državni lasti so v povprečju dosegla operativno ravnovesje v letih 2012 in 2013, predvidene pa so še dodatne reforme za preprečevanje ponovnega poslabšanja njihovih rezultatov. Privatizacija dobro napreduje, pri čemer prihodki presegajo ciljne prihodke v okviru programa,

| — | nadaljujejo se reforme za vzpostavitev sodobnega modela obvladovanja tveganja glede skladnosti na področju upravljanja prihodkov. Delovati je začela nova enota za upravljanje, ki se osredotoča predvsem na izboljšanje izpolnjevanja obveznosti s strani nekaterih skupin davkoplačevalcev, kot so samozaposleni in premožni posamezniki. Boj proti davčnim goljufijam in utajam se nadaljuje v obliki pobud, kot je nedavno uvedena loterija davka na dodano vrednost, |
| --- | --- |

—

nadaljujejo se reforme za vzpostavitev sodobnega modela obvladovanja tveganja glede skladnosti na področju upravljanja prihodkov. Delovati je začela nova enota za upravljanje, ki se osredotoča predvsem na izboljšanje izpolnjevanja obveznosti s strani nekaterih skupin davkoplačevalcev, kot so samozaposleni in premožni posamezniki. Boj proti davčnim goljufijam in utajam se nadaljuje v obliki pobud, kot je nedavno uvedena loterija davka na dodano vrednost,

| — | v javni upravi se izvajajo reforme za posodobitev in racionalizacijo zaposlovanja in subjektov v javnem sektorju. Pregled javnih odhodkov in konsolidacijska strategija za leto 2014 sta podprta z več ključnimi reformami v javni upravi. Te reforme vključujejo: (i) ukrepe za obravnavo zaposlovanja v javnem sektorju, ki so usmerjeni v spremembo sestave delovne sile v javnem sektorju, tako da bi zajemala večje število bolj kvalificiranih in bolje usposobljenih javnih uslužbencev (npr. s sporazumnim prenehanjem delovnega razmerja in sistemom prekvalifikacij); (ii) revizijo lestvice plačnih dodatkov in razvoj enotne lestvice dodatkov k plači (ki naj bi se začela uporabljati do konca decembra oziroma do konca junija 2014); (iii) uskladitev obstoječih pravil glede zaposlovanja v javnem sektorju s strukturo delovnega zakonika v zasebnem sektorju na podlagi novega splošnega zakona o delovnih razmerjih za javno upravo; ter (iv) zbliževanje pokojninskega sistema za javne uslužbence, s splošnim pokojninskim sistemom. Druge nedavne reforme v javni upravi vključujejo izvajanje strategije skupnih služb na področju finančnih sredstev v vseh strukturah, ki naj bi bile zajete v pobudi. |
| --- | --- |

—

v javni upravi se izvajajo reforme za posodobitev in racionalizacijo zaposlovanja in subjektov v javnem sektorju. Pregled javnih odhodkov in konsolidacijska strategija za leto 2014 sta podprta z več ključnimi reformami v javni upravi. Te reforme vključujejo: (i) ukrepe za obravnavo zaposlovanja v javnem sektorju, ki so usmerjeni v spremembo sestave delovne sile v javnem sektorju, tako da bi zajemala večje število bolj kvalificiranih in bolje usposobljenih javnih uslužbencev (npr. s sporazumnim prenehanjem delovnega razmerja in sistemom prekvalifikacij); (ii) revizijo lestvice plačnih dodatkov in razvoj enotne lestvice dodatkov k plači (ki naj bi se začela uporabljati do konca decembra oziroma do konca junija 2014); (iii) uskladitev obstoječih pravil glede zaposlovanja v javnem sektorju s strukturo delovnega zakonika v zasebnem sektorju na podlagi novega splošnega zakona o delovnih razmerjih za javno upravo; ter (iv) zbliževanje pokojninskega sistema za javne uslužbence, s splošnim pokojninskim sistemom. Druge nedavne reforme v javni upravi vključujejo izvajanje strategije skupnih služb na področju finančnih sredstev v vseh strukturah, ki naj bi bile zajete v pobudi.

| (12) | Na področju izvajanja politik in reform v zdravstvenem sektorju se še vedno dosega napredek, pri čemer se prihranki zagotavljajo na podlagi večje učinkovitosti. Obstoj pomembnih zaostalih plačil je tesno, čeprav ne izključno, povezan s stalnim nezadostnim financiranjem bolnišnic v državni lasti glede na njihovo zagotavljanje storitev. Portugalski organi so še vedno zavezani k izvajanju sedanje bolnišnične reforme in k nadaljnji prilagoditvi sklopa ukrepov, povezanih z zdravili, centraliziranim javnim naročanjem in osnovnim zdravstvenim varstvom. |
| --- | --- |

(12)

Na področju izvajanja politik in reform v zdravstvenem sektorju se še vedno dosega napredek, pri čemer se prihranki zagotavljajo na podlagi večje učinkovitosti. Obstoj pomembnih zaostalih plačil je tesno, čeprav ne izključno, povezan s stalnim nezadostnim financiranjem bolnišnic v državni lasti glede na njihovo zagotavljanje storitev. Portugalski organi so še vedno zavezani k izvajanju sedanje bolnišnične reforme in k nadaljnji prilagoditvi sklopa ukrepov, povezanih z zdravili, centraliziranim javnim naročanjem in osnovnim zdravstvenim varstvom.

| (13) | Pri izvajanju strukturnih reform za večjo rast in konkurenčnost je bil dosežen nadaljnji napredek. Portugalski organi so sprejeli dodatne ukrepe za zmanjšanje brezposelnosti in povečanje učinkovitosti trga dela. Razpravlja se o dodatnih izboljšavah sistema pogajanj o plačah in nadaljevalnih ukrepih za zmanjšanje visoke ravni segmentacije trga dela. Parlamentu je bil predložen osnutek zakona o spremembi opredelitve poštenega odpuščanja v posameznih primerih v delovnem zakoniku, potem ko je ustavno sodišče zavrnilo prejšnje spremembe. Dodaten napredek je bil dosežen na področju sistema pomoči in aktivacije pri iskanju zaposlitve. |
| --- | --- |

(13)

Pri izvajanju strukturnih reform za večjo rast in konkurenčnost je bil dosežen nadaljnji napredek. Portugalski organi so sprejeli dodatne ukrepe za zmanjšanje brezposelnosti in povečanje učinkovitosti trga dela. Razpravlja se o dodatnih izboljšavah sistema pogajanj o plačah in nadaljevalnih ukrepih za zmanjšanje visoke ravni segmentacije trga dela. Parlamentu je bil predložen osnutek zakona o spremembi opredelitve poštenega odpuščanja v posameznih primerih v delovnem zakoniku, potem ko je ustavno sodišče zavrnilo prejšnje spremembe. Dodaten napredek je bil dosežen na področju sistema pomoči in aktivacije pri iskanju zaposlitve.

| (14) | Izvedene so bile ustrezne reforme v izobraževalnem sistemu. Portugalski organi se zavzemajo za njihovo stalno ocenjevanje in nadziranje. Portugalska je odobrila tudi uredbo z zakonsko močjo, ki uvaja krajši program usposabljanja, pri čemer je v pripravi še ena uredba z zakonsko močjo za določitev predpisov na področju referenčnih poklicnih šol. |
| --- | --- |

(14)

Izvedene so bile ustrezne reforme v izobraževalnem sistemu. Portugalski organi se zavzemajo za njihovo stalno ocenjevanje in nadziranje. Portugalska je odobrila tudi uredbo z zakonsko močjo, ki uvaja krajši program usposabljanja, pri čemer je v pripravi še ena uredba z zakonsko močjo za določitev predpisov na področju referenčnih poklicnih šol.

| (15) | Portugalska vlada je uvedla novo dajatev za energetske operaterje, ki jo je treba pozorno spremljati, da se prepreči prenos te dajatve na cene za končne uporabnike. Vlada bo predstavila konkretne ukrepe za odpravo preostalih prekomernih najemnin in dodatno zmanjšanje energetskih stroškov za gospodarstvo. |
| --- | --- |

(15)

Portugalska vlada je uvedla novo dajatev za energetske operaterje, ki jo je treba pozorno spremljati, da se prepreči prenos te dajatve na cene za končne uporabnike. Vlada bo predstavila konkretne ukrepe za odpravo preostalih prekomernih najemnin in dodatno zmanjšanje energetskih stroškov za gospodarstvo.

| (16) | Kljub pozitivnim spremembam v obdobju pregleda je napredek na področju reform v prometu počasnejši od pričakovanega. Po predstavitvi prednostnega razvrščanja infrstrukturnih projektov je treba zagotoviti jasno dolgoročno vizijo prometnega sistema do dvanajstega pregleda. Medtem je bil marca 2014 odobren pravni okvir prometnega regulatorja (AMT). Potrebne so dodatne reforme politike v pristaniškem sektorju, da se spodbudi konkurenčnost Portugalske. Portugalski organi morajo povečati prizadevanja za okrepitev finančne vzdržnosti, konkurenčnosti in učinkovitosti na področju storitev železniškega in mestnega prevoza. |
| --- | --- |

(16)

Kljub pozitivnim spremembam v obdobju pregleda je napredek na področju reform v prometu počasnejši od pričakovanega. Po predstavitvi prednostnega razvrščanja infrstrukturnih projektov je treba zagotoviti jasno dolgoročno vizijo prometnega sistema do dvanajstega pregleda. Medtem je bil marca 2014 odobren pravni okvir prometnega regulatorja (AMT). Potrebne so dodatne reforme politike v pristaniškem sektorju, da se spodbudi konkurenčnost Portugalske. Portugalski organi morajo povečati prizadevanja za okrepitev finančne vzdržnosti, konkurenčnosti in učinkovitosti na področju storitev železniškega in mestnega prevoza.

| (17) | Nadaljnji napredek, čeprav v zmernem tempu, je bil dosežen glede sprejetja zakonodajnih sprememb za prenos Direktive 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta o storitvah (3). Pri zakonih na področju gradbeništva, zakonu o spremembi pravne ureditve univerz in predložitvi spremenjenih poslovnikov poklicnih združenj Parlamentu po sprejetju horizontalnega okvirnega zakona o javnih strokovnih združenjih je prišlo do dodatnih zamud. Napredek je bil dosežen pri zagotavljanju polne operativnosti enotne kontaktne točke. |
| --- | --- |

(17)

Nadaljnji napredek, čeprav v zmernem tempu, je bil dosežen glede sprejetja zakonodajnih sprememb za prenos Direktive 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta o storitvah (3). Pri zakonih na področju gradbeništva, zakonu o spremembi pravne ureditve univerz in predložitvi spremenjenih poslovnikov poklicnih združenj Parlamentu po sprejetju horizontalnega okvirnega zakona o javnih strokovnih združenjih je prišlo do dodatnih zamud. Napredek je bil dosežen pri zagotavljanju polne operativnosti enotne kontaktne točke.

| (18) | Izvaja se reforma najema v mestih, potem ko je bil v celoti uveden nov pravni okvir. Kljub temu je treba vpliv reform stalno ocenjevati. |
| --- | --- |

(18)

Izvaja se reforma najema v mestih, potem ko je bil v celoti uveden nov pravni okvir. Kljub temu je treba vpliv reform stalno ocenjevati.

| (19) | Po sprejetju okvirnega zakona o določitvi glavnih načel delovanja nacionalnih regulativnih organov se ustrezno spreminjajo poslovniki nacionalnih regulativnih organov. Nekateri od njih so bili že odobreni. |
| --- | --- |

(19)

Po sprejetju okvirnega zakona o določitvi glavnih načel delovanja nacionalnih regulativnih organov se ustrezno spreminjajo poslovniki nacionalnih regulativnih organov. Nekateri od njih so bili že odobreni.

| (20) | Napredek je bil dosežen pri ukrepih za izboljšanje okolja za podeljevanje dovoljenj in zmanjšanje upravnih bremen, pri čemer se izvaja popis obremenjujočih predpisov. Vendar so bili pravilo "en nov, en razveljavljen" za nove predpise, ukrepi za okoljsko in ozemeljsko načrtovanje ter pregled ureditev za podeljevanje dovoljenj za geološko raziskovanje in rudarjenje odloženi. |
| --- | --- |

(20)

Napredek je bil dosežen pri ukrepih za izboljšanje okolja za podeljevanje dovoljenj in zmanjšanje upravnih bremen, pri čemer se izvaja popis obremenjujočih predpisov. Vendar so bili pravilo "en nov, en razveljavljen" za nove predpise, ukrepi za okoljsko in ozemeljsko načrtovanje ter pregled ureditev za podeljevanje dovoljenj za geološko raziskovanje in rudarjenje odloženi.

| (21) | Kapitalski količniki bank so še naprej večinoma ustrezni tudi glede na pravila v zvezi s kapitalskimi zahtevami, določenimi v Direktivi 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4) za ocenjevanje kapitala bank. Ta pravila glede kapitala se uporabljajo od januarja 2014, pri čemer prag za količnik navadnega lastniškega temeljnega kapitala za vse banke znaša 7 %, za največje štiri banke pa dodatno 1 odstotno točko. Sistemsko razmerje med posojili in vlogami se je znižalo na 117,0 % in se bo verjetno še naprej zniževalo do konca leta 2014. |
| --- | --- |

(21)

Kapitalski količniki bank so še naprej večinoma ustrezni tudi glede na pravila v zvezi s kapitalskimi zahtevami, določenimi v Direktivi 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4) za ocenjevanje kapitala bank. Ta pravila glede kapitala se uporabljajo od januarja 2014, pri čemer prag za količnik navadnega lastniškega temeljnega kapitala za vse banke znaša 7 %, za največje štiri banke pa dodatno 1 odstotno točko. Sistemsko razmerje med posojili in vlogami se je znižalo na 117,0 % in se bo verjetno še naprej zniževalo do konca leta 2014.

| (22) | Stalno se krepijo prizadevanja za bolj raznolike vire financiranja v podjetniškem sektorju. Portugalska vlada je imenovala strokovnjake, vključene v odbor, ki ustanovi razvojno finančno institucijo. Odbor je zadolžen za pripravo ustanovnih dokumentov razvojne finančne institucije, zlasti poslovnika, pripravo strateškega poslovnega načrta in načrtovanje strukture novega subjekta. Cilj razvojne finančne institucije je poenostaviti in centralizirati izvajanje finančnih instrumentov, ki so podprti z evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi, ki se nanašajo na zagotavljanje finančnih sredstev za podjetniški sektor. |
| --- | --- |

(22)

Stalno se krepijo prizadevanja za bolj raznolike vire financiranja v podjetniškem sektorju. Portugalska vlada je imenovala strokovnjake, vključene v odbor, ki ustanovi razvojno finančno institucijo. Odbor je zadolžen za pripravo ustanovnih dokumentov razvojne finančne institucije, zlasti poslovnika, pripravo strateškega poslovnega načrta in načrtovanje strukture novega subjekta. Cilj razvojne finančne institucije je poenostaviti in centralizirati izvajanje finančnih instrumentov, ki so podprti z evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi, ki se nanašajo na zagotavljanje finančnih sredstev za podjetniški sektor.

| (23) | Portugalski organi so se strinjali, da bodo v posvetovanju z Banco de Portugal pripravili strateški načrt, katerega cilj bo odpraviti presežek dolga podjetij in podpreti prerazporeditev kapitala k produktivnejšim sektorjem gospodarstva, pri čemer bi se hkrati spodbujala finančna stabilnost. |
| --- | --- |

(23)

Portugalski organi so se strinjali, da bodo v posvetovanju z Banco de Portugal pripravili strateški načrt, katerega cilj bo odpraviti presežek dolga podjetij in podpreti prerazporeditev kapitala k produktivnejšim sektorjem gospodarstva, pri čemer bi se hkrati spodbujala finančna stabilnost.

| (24) | Izvedeni so bili ukrepi za izboljšanje praks upravljanja, učinkovitosti in obvladovanja tveganja v okviru nacionalnega sistema zavarovanja, ki upravlja državno zavarovane kreditne linije. Za posojila z jamstvi se zdaj uporablja nova metodologija za določanje omejitev obrestne mere. |
| --- | --- |

(24)

Izvedeni so bili ukrepi za izboljšanje praks upravljanja, učinkovitosti in obvladovanja tveganja v okviru nacionalnega sistema zavarovanja, ki upravlja državno zavarovane kreditne linije. Za posojila z jamstvi se zdaj uporablja nova metodologija za določanje omejitev obrestne mere.

| (25) | Glede na ta razvoj dogodkov bi bilo treba Izvedbeni sklep 2011/344/EU spremeniti – |
| --- | --- |

(25)

Glede na ta razvoj dogodkov bi bilo treba Izvedbeni sklep 2011/344/EU spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Izvedbeni sklep 2011/344/EU se spremeni:

| 1. | v členu 1 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:
  „2.   Finančna pomoč se da na voljo za obdobje treh let in šestih tednov, ki začne teči prvi dan po začetku veljavnosti tega sklepa.“; |
| --- | --- |

1.

v členu 1 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Finančna pomoč se da na voljo za obdobje treh let in šestih tednov, ki začne teči prvi dan po začetku veljavnosti tega sklepa.“;

| 2. | v členu 3 se odstavka 8 in 9 nadomestita z naslednjim:
  „8.   Portugalska v skladu s specifikacijami iz memoranduma o soglasju v letu 2014 sprejme naslednje ukrepe:






  (a) | splošni javnofinančni primanjkljaj v letu 2014 ne preseže 4 % BDP, pri čemer se zaustavi kopičenje novih zaostalih plačil. Pri izračunu ciljnega primanjkljaja se ne upoštevajo morebitni proračunski stroški ukrepov za pomoč bankam v okviru strategije vlade za finančni sektor. Portugalska za dosego tega cilja izvede konsolidacijske ukrepe v višini 2,3 % BDP, kot je opredeljeno v zakonu o proračunu za leto 2014 in podporni zakonodaji, sprejeti za ta namen; |
| --- | --- | --- |

2.

v členu 3 se odstavka 8 in 9 nadomestita z naslednjim:

„8.   Portugalska v skladu s specifikacijami iz memoranduma o soglasju v letu 2014 sprejme naslednje ukrepe:

(a)

splošni javnofinančni primanjkljaj v letu 2014 ne preseže 4 % BDP, pri čemer se zaustavi kopičenje novih zaostalih plačil. Pri izračunu ciljnega primanjkljaja se ne upoštevajo morebitni proračunski stroški ukrepov za pomoč bankam v okviru strategije vlade za finančni sektor. Portugalska za dosego tega cilja izvede konsolidacijske ukrepe v višini 2,3 % BDP, kot je opredeljeno v zakonu o proračunu za leto 2014 in podporni zakonodaji, sprejeti za ta namen;

| (b) | za zagotavljanje nadzora nad morebitnimi odstopanji pri odhodkih vlada natančno spremlja upoštevanje resorskih zgornjih mej odhodkov prek mesečnega poročanja svetu ministrov; |
| --- | --- |

(b)

za zagotavljanje nadzora nad morebitnimi odstopanji pri odhodkih vlada natančno spremlja upoštevanje resorskih zgornjih mej odhodkov prek mesečnega poročanja svetu ministrov;

| (c) | Portugalska hitro opredeli in izvede predvidene spremembe pogojev za upravičenost do pokojnin po umrlih zavarovancih ter do konca marca pripravi osnutek okvirnega zakona o pogojih za prodajo dovoljenj za spletne igre na srečo. Poleg tega Portugalska sprejme odločne ukrepe za izvajanje dogovorjene prodaje nekaterih pristaniških koncesij; |
| --- | --- |

(c)

Portugalska hitro opredeli in izvede predvidene spremembe pogojev za upravičenost do pokojnin po umrlih zavarovancih ter do konca marca pripravi osnutek okvirnega zakona o pogojih za prodajo dovoljenj za spletne igre na srečo. Poleg tega Portugalska sprejme odločne ukrepe za izvajanje dogovorjene prodaje nekaterih pristaniških koncesij;

| (d) | izvede se celovita reforma davka od dohodkov pravnih oseb znotraj obstoječega proračunskega okvira, da se upoštevajo cilji fiskalne konsolidacije; |
| --- | --- |

(d)

izvede se celovita reforma davka od dohodkov pravnih oseb znotraj obstoječega proračunskega okvira, da se upoštevajo cilji fiskalne konsolidacije;

| (e) | ohrani se pravilo o mirovanju za davčne odhodke na centralni, regionalni ali lokalni ravni. Dodatno se okrepi boj proti davčnim utajam in goljufijam za različne vrste davkov, med drugim s spremljanjem sistema elektronskega izdajanja računov. Do dvanajstega pregleda se izvede študija sive ekonomije na stanovanjskem trgu, da se poiščejo načini za zmanjšanje davčnih utaj na trgu najemnih stanovanj; |
| --- | --- |

(e)

ohrani se pravilo o mirovanju za davčne odhodke na centralni, regionalni ali lokalni ravni. Dodatno se okrepi boj proti davčnim utajam in goljufijam za različne vrste davkov, med drugim s spremljanjem sistema elektronskega izdajanja računov. Do dvanajstega pregleda se izvede študija sive ekonomije na stanovanjskem trgu, da se poiščejo načini za zmanjšanje davčnih utaj na trgu najemnih stanovanj;

| (f) | če se bodo uresničila negativna pravna tveganja ali druga negativna tveganja v zvezi z izvrševanjem proračuna, bo Portugalska izvedla visokokakovostne izravnalne ukrepe, da bi dosegla ciljni primanjkljaj; |
| --- | --- |

(f)

če se bodo uresničila negativna pravna tveganja ali druga negativna tveganja v zvezi z izvrševanjem proračuna, bo Portugalska izvedla visokokakovostne izravnalne ukrepe, da bi dosegla ciljni primanjkljaj;

| (g) | vlada določi ukrepe, ki jih je treba sprejeti, da bi se v letu 2015 dosegel ciljni fiskalni primanjkljaj v višini največ 2,5 % BDP. Podrobni načrti se odražajo v dokumentu o fiskalni strategiji za leto 2014, ki bo objavljen do konca aprila 2014 in bo določal tudi podrobne zgornje meje odhodkov po resornih ministrstvih. Da bi bile izpolnjene okvirne zahteve glede proračuna Unije, ta dokument vsebuje tudi podatke o srednjeročnih proračunskih načrtih; |
| --- | --- |

(g)

vlada določi ukrepe, ki jih je treba sprejeti, da bi se v letu 2015 dosegel ciljni fiskalni primanjkljaj v višini največ 2,5 % BDP. Podrobni načrti se odražajo v dokumentu o fiskalni strategiji za leto 2014, ki bo objavljen do konca aprila 2014 in bo določal tudi podrobne zgornje meje odhodkov po resornih ministrstvih. Da bi bile izpolnjene okvirne zahteve glede proračuna Unije, ta dokument vsebuje tudi podatke o srednjeročnih proračunskih načrtih;

| (h) | konsolidacijska strategija za leto 2015 se med drugim podpre z naslednjimi ukrepi:






  (i) | vlada v letu 2014 razvije enotno plačno lestvico, ki naj bi jo začela izvajati leta 2015 ter je usmerjena v racionalizacijo in skladnost politike prejemkov za vse poklice v javnem sektorju; |
| --- | --- | --- |

(h)

konsolidacijska strategija za leto 2015 se med drugim podpre z naslednjimi ukrepi:

(i)

vlada v letu 2014 razvije enotno plačno lestvico, ki naj bi jo začela izvajati leta 2015 ter je usmerjena v racionalizacijo in skladnost politike prejemkov za vse poklice v javnem sektorju;

| (ii) | enotna lestvica plačnih dodatkov, ki naj bi bila uvedena v letu 2014, bo imela popoln vpliv na proračun v letu 2015; |
| --- | --- |

(ii)

enotna lestvica plačnih dodatkov, ki naj bi bila uvedena v letu 2014, bo imela popoln vpliv na proračun v letu 2015;

| (iii) | sprejmejo se novi celoviti ukrepi kot del pokojninske reforme, ki poteka in katere cilj je izboljšati dolgoročno vzdržnost pokojninskega sistema. Nedavno imenovani odbor za pokojninsko reformo razvije posamezne podrobnosti reforme. Reforma vključuje kratkoročne ukrepe, ki dodatno povezujejo pokojninske pravice z demografskimi in gospodarskimi merili, pri čemer se upoštevajo tudi načela progresivnosti v skladu z odločitvijo ustavnega sodišča o zbliževanju pokojninskega sistema za uslužbence javnega sektorja s splošnim pokojninskim sistemom. Posebna oblika te reforme se predstavi do izvedbe dvanajstega pregleda, pri čemer se osnutek zakona predloži Parlamentu v prvi polovici leta. Opredelijo se dodatni ukrepi, ki zagotavljajo dolgoročno vzdržnost pokojninskih sistemov. Poleg tega vlada zagotovi, da se bo nedavno zvišana upokojitvena starost v letu 2014 dejansko uporabljala za upokojence v javnem sektorju; in |
| --- | --- |

(iii)

sprejmejo se novi celoviti ukrepi kot del pokojninske reforme, ki poteka in katere cilj je izboljšati dolgoročno vzdržnost pokojninskega sistema. Nedavno imenovani odbor za pokojninsko reformo razvije posamezne podrobnosti reforme. Reforma vključuje kratkoročne ukrepe, ki dodatno povezujejo pokojninske pravice z demografskimi in gospodarskimi merili, pri čemer se upoštevajo tudi načela progresivnosti v skladu z odločitvijo ustavnega sodišča o zbliževanju pokojninskega sistema za uslužbence javnega sektorja s splošnim pokojninskim sistemom. Posebna oblika te reforme se predstavi do izvedbe dvanajstega pregleda, pri čemer se osnutek zakona predloži Parlamentu v prvi polovici leta. Opredelijo se dodatni ukrepi, ki zagotavljajo dolgoročno vzdržnost pokojninskih sistemov. Poleg tega vlada zagotovi, da se bo nedavno zvišana upokojitvena starost v letu 2014 dejansko uporabljala za upokojence v javnem sektorju; in

| (iv) | drugi ukrepi, s katerimi bi se dosegla ciljna stopnja 2,5 % BDP, se opredelijo do sredine aprila; |
| --- | --- |

(iv)

drugi ukrepi, s katerimi bi se dosegla ciljna stopnja 2,5 % BDP, se opredelijo do sredine aprila;

| (i) | srednjeročna fiskalna strategija temelji na dodatnih reformah, ki so med drugim opisane v predlogu reforme države. Cilj teh reform je izboljšati učinkovitost javnega sektorja in kakovosti njegovih storitev. Na podlagi prvega kroga posvetovanj s socialnimi partnerji se bo ta napredek obravnaval v okviru dvanajstega pregleda; |
| --- | --- |

(i)

srednjeročna fiskalna strategija temelji na dodatnih reformah, ki so med drugim opisane v predlogu reforme države. Cilj teh reform je izboljšati učinkovitost javnega sektorja in kakovosti njegovih storitev. Na podlagi prvega kroga posvetovanj s socialnimi partnerji se bo ta napredek obravnaval v okviru dvanajstega pregleda;

| (j) | Portugalska objavi poročilo o davčnih odhodkih kot del proračuna za leto 2014, ki zajema centralno, regionalno in lokalno upravo; |
| --- | --- |

(j)

Portugalska objavi poročilo o davčnih odhodkih kot del proračuna za leto 2014, ki zajema centralno, regionalno in lokalno upravo;

| (k) | Portugalska ustanovi računovodsko službo pri ministrstvu za finance, da bi se izboljšal okvir za računovodstvo in poročanje v javnem sektorju do konca junija 2014. Njene naloge vključujejo ustrezno računovodenje v zvezi s prihodki, stroški, sredstvi in obveznostmi, povezanimi z državnimi bančnimi računi, dolgom in javno-zasebnimi partnerstvi; |
| --- | --- |

(k)

Portugalska ustanovi računovodsko službo pri ministrstvu za finance, da bi se izboljšal okvir za računovodstvo in poročanje v javnem sektorju do konca junija 2014. Njene naloge vključujejo ustrezno računovodenje v zvezi s prihodki, stroški, sredstvi in obveznostmi, povezanimi z državnimi bančnimi računi, dolgom in javno-zasebnimi partnerstvi;

| (l) | zakon o nadzoru obveznosti se v celoti uveljavi za vse javne subjekte, da se prepreči nastanek dodatnih zaostalih plačil; |
| --- | --- |

(l)

zakon o nadzoru obveznosti se v celoti uveljavi za vse javne subjekte, da se prepreči nastanek dodatnih zaostalih plačil;

| (m) | Portugalska sprejme dodatne ukrepe za nadaljnjo krepitev sistema upravljanja javnih financ. Portugalska pregleda okvirni zakon o proračunu, da se do konca marca v celoti prenese ustrezna zakonodaja Unije. Poleg tega Portugalska izvede celovitejšo revizijo okvirnega zakona o proračunu, da se zmanjša razdrobitev proračuna z omejitvijo števila proračunskih uporabnikov in pregledom klasifikacije lastnih prihodkov, poenostavi struktura proračunskih sredstev, okrepi prevzemanje odgovornosti ter dodatno utrdi navzočnost javnih financ v srednjeročnem okviru. Ključni vidiki in struktura novega zakona se razvijejo do konca aprila 2014. Portugalska zagotovi, da se ukrepi za izvajanje novega proračunskega okvira na ravni centralne vlade uporabljajo tudi na regionalnih in lokalnih ravneh; |
| --- | --- |

(m)

Portugalska sprejme dodatne ukrepe za nadaljnjo krepitev sistema upravljanja javnih financ. Portugalska pregleda okvirni zakon o proračunu, da se do konca marca v celoti prenese ustrezna zakonodaja Unije. Poleg tega Portugalska izvede celovitejšo revizijo okvirnega zakona o proračunu, da se zmanjša razdrobitev proračuna z omejitvijo števila proračunskih uporabnikov in pregledom klasifikacije lastnih prihodkov, poenostavi struktura proračunskih sredstev, okrepi prevzemanje odgovornosti ter dodatno utrdi navzočnost javnih financ v srednjeročnem okviru. Ključni vidiki in struktura novega zakona se razvijejo do konca aprila 2014. Portugalska zagotovi, da se ukrepi za izvajanje novega proračunskega okvira na ravni centralne vlade uporabljajo tudi na regionalnih in lokalnih ravneh;

| (n) | Portugalska v celoti izvaja nov pravni in institucionalni okvir za javno-zasebna partnerstva. V različnih sektorjih potekajo ponovna pogajanja o javno-zasebnih partnerstvih, da se omeji njihov vpliv na proračun. Z letnim poročanjem o javno-zasebnih partnerstvih se zagotovi pravočasna celovita ocena fiskalnih tveganj, ki izhajajo iz javno-zasebnih partnerstev in koncesij, za namene ocene fiskalnih tveganj v okviru proračuna. V skladu z novim okvirnim zakonom o podjetjih v državni lasti in okrepljeno vlogo ministrstva za finance se zagotovi nadaljnje zaposlovanje v tehnični enoti za spremljanje podjetij v državni lasti. Vlada še naprej izvaja obsežen program prestrukturiranja podjetij v državni lasti z namenom ohranjanja in krepitve vzdržnega operativnega ravnovesja. Vlada nadaljuje privatizacijo, ki je že v pripravi; |
| --- | --- |

(n)

Portugalska v celoti izvaja nov pravni in institucionalni okvir za javno-zasebna partnerstva. V različnih sektorjih potekajo ponovna pogajanja o javno-zasebnih partnerstvih, da se omeji njihov vpliv na proračun. Z letnim poročanjem o javno-zasebnih partnerstvih se zagotovi pravočasna celovita ocena fiskalnih tveganj, ki izhajajo iz javno-zasebnih partnerstev in koncesij, za namene ocene fiskalnih tveganj v okviru proračuna. V skladu z novim okvirnim zakonom o podjetjih v državni lasti in okrepljeno vlogo ministrstva za finance se zagotovi nadaljnje zaposlovanje v tehnični enoti za spremljanje podjetij v državni lasti. Vlada še naprej izvaja obsežen program prestrukturiranja podjetij v državni lasti z namenom ohranjanja in krepitve vzdržnega operativnega ravnovesja. Vlada nadaljuje privatizacijo, ki je že v pripravi;

| (o) | Portugalska še naprej izvaja program reform v smeri sodobnega in učinkovitejšega upravljanja prihodkov v skladu z mednarodnimi najboljšimi praksami. Portugalska do marca 2014 objavi seznam 50 % lokalnih davčnih uradov, ki bodo prenehali poslovati do maja 2014. Število virov, namenjenih za izvajanje revizij v davčni upravi, se do dvanajstega pregleda poveča za vsaj 30 % celotnega osebja. Znotraj davčne uprave se ustanovi nov oddelek za davkoplačevalske storitve, ki bo poenotil različne storitve za davkoplačevalce. Enota za obvladovanje tveganja je v celoti delujoča od prve četrtine leta 2014 in je na začetku osredotočena na ciljne projekte za izboljšanje izpolnjevanja obveznosti samozaposlenih strokovnjakov in premožnih posameznikov. Stalno se spremlja stanje na področju upoštevanja davčnih predpisov. Pravni in regulativni okvir za preprečevanje pranja denarja se okrepi, da se zagotovi učinkovitejši boj proti pranju denarja in njegovim predhodnim kaznivim dejanjem, vključno z davčnimi kaznivimi dejanji; |
| --- | --- |

(o)

Portugalska še naprej izvaja program reform v smeri sodobnega in učinkovitejšega upravljanja prihodkov v skladu z mednarodnimi najboljšimi praksami. Portugalska do marca 2014 objavi seznam 50 % lokalnih davčnih uradov, ki bodo prenehali poslovati do maja 2014. Število virov, namenjenih za izvajanje revizij v davčni upravi, se do dvanajstega pregleda poveča za vsaj 30 % celotnega osebja. Znotraj davčne uprave se ustanovi nov oddelek za davkoplačevalske storitve, ki bo poenotil različne storitve za davkoplačevalce. Enota za obvladovanje tveganja je v celoti delujoča od prve četrtine leta 2014 in je na začetku osredotočena na ciljne projekte za izboljšanje izpolnjevanja obveznosti samozaposlenih strokovnjakov in premožnih posameznikov. Stalno se spremlja stanje na področju upoštevanja davčnih predpisov. Pravni in regulativni okvir za preprečevanje pranja denarja se okrepi, da se zagotovi učinkovitejši boj proti pranju denarja in njegovim predhodnim kaznivim dejanjem, vključno z davčnimi kaznivimi dejanji;

| (p) | Portugalska predstavi poročilo z naslednjima ciljema:






  (i) | opredelitev prekrivanj služb in pristojnosti ter drugih virov neučinkovitosti med osrednjo in lokalno ravnijo države ter |
| --- | --- | --- |

(p)

Portugalska predstavi poročilo z naslednjima ciljema:

(i)

opredelitev prekrivanj služb in pristojnosti ter drugih virov neučinkovitosti med osrednjo in lokalno ravnijo države ter

| (ii) | reorganizacija mreže decentraliziranih služb ministrstev, predvsem prek mreže upravnih enotnih kontaktnih točk ("Lojas do Cidadão") uradov za javno upravo in drugih pristopov, z zajemanjem učinkovitejših geografskih območij ter krepitvijo uporabe skupnih služb in e-uprave; |
| --- | --- |

(ii)

reorganizacija mreže decentraliziranih služb ministrstev, predvsem prek mreže upravnih enotnih kontaktnih točk ("Lojas do Cidadão") uradov za javno upravo in drugih pristopov, z zajemanjem učinkovitejših geografskih območij ter krepitvijo uporabe skupnih služb in e-uprave;

| (q) | Portugalska še naprej izvaja strategijo skupnih služb v javni upravi, zlasti v zvezi z upravljanjem s človeškimi viri in informacijskimi in komunikacijskimi tehnologijami; |
| --- | --- |

(q)

Portugalska še naprej izvaja strategijo skupnih služb v javni upravi, zlasti v zvezi z upravljanjem s človeškimi viri in informacijskimi in komunikacijskimi tehnologijami;

| (r) | Portugalska še naprej izvaja reforme upravljanja človeških virov v javni upravi. Na podlagi raziskave in poročila o dodatkih k plači se do dvanajstega pregleda predstavi osnutek zakonodaje za enotno lestvico plačnih dodatkov, ki naj bi se začela uporabljati do junija 2014. Nov splošni zakon o delovnih razmerjih za javno upravo, ki bo poenostavil in združil obstoječa pravila glede zaposlovanja v javnem sektorju s strukturo delovnega zakonika v zasebnem sektorju, se odobri do marca 2014; |
| --- | --- |

(r)

Portugalska še naprej izvaja reforme upravljanja človeških virov v javni upravi. Na podlagi raziskave in poročila o dodatkih k plači se do dvanajstega pregleda predstavi osnutek zakonodaje za enotno lestvico plačnih dodatkov, ki naj bi se začela uporabljati do junija 2014. Nov splošni zakon o delovnih razmerjih za javno upravo, ki bo poenostavil in združil obstoječa pravila glede zaposlovanja v javnem sektorju s strukturo delovnega zakonika v zasebnem sektorju, se odobri do marca 2014;

| (s) | Portugalska zagotovi uspešnost in učinkovitost sistema zdravstvenega varstva z nadaljnjo racionalno uporabo storitev in nadzora odhodkov, vključno z zmanjšanjem javne porabe za zdravila in bolnišnično zdravljenje ter odpravo zaostalih plačil; |
| --- | --- |

(s)

Portugalska zagotovi uspešnost in učinkovitost sistema zdravstvenega varstva z nadaljnjo racionalno uporabo storitev in nadzora odhodkov, vključno z zmanjšanjem javne porabe za zdravila in bolnišnično zdravljenje ter odpravo zaostalih plačil;

| (t) | Portugalska še naprej izvaja nadaljnjo reorganizacijo in racionalizacijo bolnišničnega omrežja s specializacijo, združevanjem in prerazporeditvijo bolnišničnih storitev ter zagotovi izvajanje večletnega akcijskega načrta za bolnišnično reorganizacijo; |
| --- | --- |

(t)

Portugalska še naprej izvaja nadaljnjo reorganizacijo in racionalizacijo bolnišničnega omrežja s specializacijo, združevanjem in prerazporeditvijo bolnišničnih storitev ter zagotovi izvajanje večletnega akcijskega načrta za bolnišnično reorganizacijo;

| (u) | Portugalska izvede reforme za odpravo visokih ravni segmentacije trga dela; |
| --- | --- |

(u)

Portugalska izvede reforme za odpravo visokih ravni segmentacije trga dela;

| (v) | Portugalska spodbuja razvoj plač, skladen s ciljema spodbujanja ustvarjanja novih delovnih mest in izboljšanja konkurenčnosti podjetij, da se odpravijo makroekonomska neravnotežja. V programskem obdobju je vsako povišanje minimalnih plač možno le, če je to upravičeno z vidika razvoja dogodkov v gospodarstvu in na trgu dela; |
| --- | --- |

(v)

Portugalska spodbuja razvoj plač, skladen s ciljema spodbujanja ustvarjanja novih delovnih mest in izboljšanja konkurenčnosti podjetij, da se odpravijo makroekonomska neravnotežja. V programskem obdobju je vsako povišanje minimalnih plač možno le, če je to upravičeno z vidika razvoja dogodkov v gospodarstvu in na trgu dela;

| (w) | Portugalska nadaljuje z zagotavljanjem učinkovitosti svojih aktivnih politik trga dela v skladu z rezultati poročila o oceni stanja in akcijskim načrtom za izboljšanje delovanja javnih zavodov za zaposlovanje; |
| --- | --- |

(w)

Portugalska nadaljuje z zagotavljanjem učinkovitosti svojih aktivnih politik trga dela v skladu z rezultati poročila o oceni stanja in akcijskim načrtom za izboljšanje delovanja javnih zavodov za zaposlovanje;

| (x) | Portugalska nadaljuje z izvajanjem ukrepov iz svojih akcijskih načrtov za izboljšanje kakovosti srednješolskega in poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter poveča vključenost podjetij v sistem poklicnega usposabljanja in izobraževanja; |
| --- | --- |

(x)

Portugalska nadaljuje z izvajanjem ukrepov iz svojih akcijskih načrtov za izboljšanje kakovosti srednješolskega in poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter poveča vključenost podjetij v sistem poklicnega usposabljanja in izobraževanja;

| (y) | Portugalska izvaja načrt za oblikovanje neodvisne logistične družbe za plin in električno energijo; |
| --- | --- |

(y)

Portugalska izvaja načrt za oblikovanje neodvisne logistične družbe za plin in električno energijo;

| (z) | Portugalska izvaja ustrezne ukrepe za odpravo tarifnega dolga na področju električne energije in za zagotovitev vzdržnosti nacionalnega elektroenergetskega sistema; |
| --- | --- |

(z)

Portugalska izvaja ustrezne ukrepe za odpravo tarifnega dolga na področju električne energije in za zagotovitev vzdržnosti nacionalnega elektroenergetskega sistema;

| (aa) | Portugalska sprejme ukrepe za izboljšanje delovanja prometnega sistema; v celoti se izvaja strateški načrt za promet za obdobje 2011–2015, vključno z dolgoročnimi ukrepi, ki zagotavljajo učinkovitost in vzdržnost; |
| --- | --- |

(aa)

Portugalska sprejme ukrepe za izboljšanje delovanja prometnega sistema; v celoti se izvaja strateški načrt za promet za obdobje 2011–2015, vključno z dolgoročnimi ukrepi, ki zagotavljajo učinkovitost in vzdržnost;

| (bb) | Portugalska nadaljuje z izvajanjem ukrepov prenosa ‚železniških paketov‘ EU; |
| --- | --- |

(bb)

Portugalska nadaljuje z izvajanjem ukrepov prenosa ‚železniških paketov‘ EU;

| (cc) | Portugalska nadaljuje z izboljševanjem sistema upravljanja za pristanišča, njegove gospodarske ureditve in delovanja; |
| --- | --- |

(cc)

Portugalska nadaljuje z izboljševanjem sistema upravljanja za pristanišča, njegove gospodarske ureditve in delovanja;

| (dd) | Portugalska še naprej odpravlja ovire za vstop, omili obstoječe zahteve za dovoljenje in zmanjša upravno breme v storitvenem sektorju; |
| --- | --- |

(dd)

Portugalska še naprej odpravlja ovire za vstop, omili obstoječe zahteve za dovoljenje in zmanjša upravno breme v storitvenem sektorju;

| (ee) | Portugalska dokončno sprejme zakone na področju gradbeništva in druge izredne sektorske spremembe, ki so potrebne za celovito izvajanje Direktive 2006/123/ES, ter jih po potrebi predloži Parlamentu; |
| --- | --- |

(ee)

Portugalska dokončno sprejme zakone na področju gradbeništva in druge izredne sektorske spremembe, ki so potrebne za celovito izvajanje Direktive 2006/123/ES, ter jih po potrebi predloži Parlamentu;

| (ff) | vlada predloži parlamentu spremenjene statute poklicnih združenj; |
| --- | --- |

(ff)

vlada predloži parlamentu spremenjene statute poklicnih združenj;

| (gg) | Portugalska izboljša poslovno okolje z dokončanjem nujne reforme za zmanjšanje upravnih bremen, zlasti zagotovitev polne operativnosti enotne kontaktne točke, da se zagotovi skladnost z Direktivo 2006/123/ES in Direktivo 2005/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5) o poklicnih kvalifikacijah, ter z nadaljnjo poenostavitvijo obstoječih postopkov za izdajo dovoljenj, predpisov in drugih upravnih bremen v gospodarstvu, ki močno ovirajo razvoj gospodarskih dejavnosti; |
| --- | --- |

(gg)

Portugalska izboljša poslovno okolje z dokončanjem nujne reforme za zmanjšanje upravnih bremen, zlasti zagotovitev polne operativnosti enotne kontaktne točke, da se zagotovi skladnost z Direktivo 2006/123/ES in Direktivo 2005/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5) o poklicnih kvalifikacijah, ter z nadaljnjo poenostavitvijo obstoječih postopkov za izdajo dovoljenj, predpisov in drugih upravnih bremen v gospodarstvu, ki močno ovirajo razvoj gospodarskih dejavnosti;

| (hh) | Portugalska po sprejetju sprememb zakona 6/2006 o novem najemu v mestih in uredbe z zakonsko močjo o poenostavitvi upravnega postopka ob prenovi izvede celovit pregled delovanja stanovanjskega trga; |
| --- | --- |

(hh)

Portugalska po sprejetju sprememb zakona 6/2006 o novem najemu v mestih in uredbe z zakonsko močjo o poenostavitvi upravnega postopka ob prenovi izvede celovit pregled delovanja stanovanjskega trga;

| (ii) | vlada odobri ustrezne spremembe poslovnikov nacionalnih regulativnih organov in zagotovi učinkovito delovanje finančnega modela organa za konkurenco; |
| --- | --- |

(ii)

vlada odobri ustrezne spremembe poslovnikov nacionalnih regulativnih organov in zagotovi učinkovito delovanje finančnega modela organa za konkurenco;

| (jj) | Portugalska oceni učinek neobveznega računovodstva na podlagi nastanka plačil za DDV; |
| --- | --- |

(jj)

Portugalska oceni učinek neobveznega računovodstva na podlagi nastanka plačil za DDV;

| (kk) | Portugalska še naprej izvaja celovit program boja proti preobsežnim postopkom za izdajo dovoljenj, predpisom in drugim upravnim bremenom v gospodarstvu. |
| --- | --- |

(kk)

Portugalska še naprej izvaja celovit program boja proti preobsežnim postopkom za izdajo dovoljenj, predpisom in drugim upravnim bremenom v gospodarstvu.

9.   Za ponovno vzpostavitev zaupanja v finančni sektor si Portugalska prizadeva za ohranjanje ustrezne ravni kapitala v svojem bančnem sektorju in ustrezno zmanjšanje njegove zadolženosti v skladu z roki iz memoranduma o soglasju. Portugalska v zvezi s tem izvaja strategijo za portugalski bančni sektor, o kateri se je dogovorila s Komisijo, ECB in MDS, da se ohrani finančna stabilnost. Portugalska zlasti:

| (a) | zagotovi, da kapitalski blažilniki bank ostanejo ustrezni in upoštevajo nova pravila glede kapitala, kot so določena v svežnju, povezanem z Direktivo 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (6); |
| --- | --- |

(a)

zagotovi, da kapitalski blažilniki bank ostanejo ustrezni in upoštevajo nova pravila glede kapitala, kot so določena v svežnju, povezanem z Direktivo 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (6);

| (b) | svetuje bankam, naj trajnostno okrepijo svoje varovalne mehanizme; |
| --- | --- |

(b)

svetuje bankam, naj trajnostno okrepijo svoje varovalne mehanizme;

| (c) | ostaja zavezana zagotavljanju nadaljnje podpore bančnemu sistemu, če bo to potrebno, in spodbujanju bank k iskanju zasebnih rešitev, medtem ko so sredstva iz mehanizma za podporo solventnosti bank na voljo v skladu s pravili Unije o državni pomoči za zagotavljanje nadaljnje podpore uspešnim bankam, pri čemer morajo biti izpolnjeni strogi pogoji; |
| --- | --- |

(c)

ostaja zavezana zagotavljanju nadaljnje podpore bančnemu sistemu, če bo to potrebno, in spodbujanju bank k iskanju zasebnih rešitev, medtem ko so sredstva iz mehanizma za podporo solventnosti bank na voljo v skladu s pravili Unije o državni pomoči za zagotavljanje nadaljnje podpore uspešnim bankam, pri čemer morajo biti izpolnjeni strogi pogoji;

| (d) | zagotovi uravnoteženo in ustrezno zmanjšanje zadolženosti bančnega sektorja, ki je bistveno za trajno odpravo neravnovesij pri financiranju in srednjeročno zmanjšanje odvisnosti od financiranja iz Eurosistema. Načrti bank glede financiranja in kapitala se pregledajo vsako četrtletje; |
| --- | --- |

(d)

zagotovi uravnoteženo in ustrezno zmanjšanje zadolženosti bančnega sektorja, ki je bistveno za trajno odpravo neravnovesij pri financiranju in srednjeročno zmanjšanje odvisnosti od financiranja iz Eurosistema. Načrti bank glede financiranja in kapitala se pregledajo vsako četrtletje;

| (e) | še naprej krepi nadzorno organizacijo Banco de Portugal (BdP), optimizira njen nadzorni proces ter razvije in izvaja nove nadzorne metodologije in orodja. BdP bo pregledala standarde glede nedonosnih posojil, da bo dosegla uskladitev z merili, vključenimi v ustrezen tehnični standard EBA, v skladu s časovnim okvirom, določenim na ravni Unije; |
| --- | --- |

(e)

še naprej krepi nadzorno organizacijo Banco de Portugal (BdP), optimizira njen nadzorni proces ter razvije in izvaja nove nadzorne metodologije in orodja. BdP bo pregledala standarde glede nedonosnih posojil, da bo dosegla uskladitev z merili, vključenimi v ustrezen tehnični standard EBA, v skladu s časovnim okvirom, določenim na ravni Unije;

| (f) | na četrtletni osnovi še naprej spremlja morebitne potrebe bank po kapitalu z uporabo pristopa, usmerjenega v prihodnost, pod izjemnimi pogoji, tudi z vključevanjem novega okvira testiranja izjemnih situacij od zgoraj navzdol v postopek zagotavljanja kakovosti, ki omogoča pregled ključnih dejavnikov rezultatov; |
| --- | --- |

(f)

na četrtletni osnovi še naprej spremlja morebitne potrebe bank po kapitalu z uporabo pristopa, usmerjenega v prihodnost, pod izjemnimi pogoji, tudi z vključevanjem novega okvira testiranja izjemnih situacij od zgoraj navzdol v postopek zagotavljanja kakovosti, ki omogoča pregled ključnih dejavnikov rezultatov;

| (g) | zagotovi izvajanje ukrepov, dogovorjenih v načrtih prestrukturiranja finančnih institucij, ki so prejele javno kapitalsko podporo; |
| --- | --- |

(g)

zagotovi izvajanje ukrepov, dogovorjenih v načrtih prestrukturiranja finančnih institucij, ki so prejele javno kapitalsko podporo;

| (h) | zagotovi pravočasno prodajo hčerinskih družb in sredstev v vseh treh pravnih subjektih s posebnim namenom v državni lasti, tudi prek obeh izbranih ponudnikov storitev; |
| --- | --- |

(h)

zagotovi pravočasno prodajo hčerinskih družb in sredstev v vseh treh pravnih subjektih s posebnim namenom v državni lasti, tudi prek obeh izbranih ponudnikov storitev;

| (i) | analizira načrte za sanacijo bank in bančnemu sistemu izda smernice v zvezi z načrti za sanacijo v skladu z ustreznimi tehničnimi standardi EBA (njihovimi osnutki) in prihodnjo direktivo Unije o sanaciji in reševanju kreditnih institucij ter pripravi načrte za reševanje na podlagi poročil, ki so jih predložile banke; |
| --- | --- |

(i)

analizira načrte za sanacijo bank in bančnemu sistemu izda smernice v zvezi z načrti za sanacijo v skladu z ustreznimi tehničnimi standardi EBA (njihovimi osnutki) in prihodnjo direktivo Unije o sanaciji in reševanju kreditnih institucij ter pripravi načrte za reševanje na podlagi poročil, ki so jih predložile banke;

| (j) | pripravlja četrtletna poročila o izvajanju novih orodij za prestrukturiranje; še naprej spremlja izvajanje okvira za finančne institucije, da te sodelujejo pri zunajsodnem prestrukturiranju dolga za gospodinjstva, in zagotovi lažjo uporabo okvira pri prestrukturiranju dolgov podjetij; pripravi strateški načrt v posvetovanju z Banco de Portugal, katerega cilj bo odpraviti presežek dolga podjetij in podpreti prerazporeditev kapitala k produktivnejšim sektorjem gospodarstva, pri čemer bi se hkrati spodbujala finančna stabilnost; |
| --- | --- |

(j)

pripravlja četrtletna poročila o izvajanju novih orodij za prestrukturiranje; še naprej spremlja izvajanje okvira za finančne institucije, da te sodelujejo pri zunajsodnem prestrukturiranju dolga za gospodinjstva, in zagotovi lažjo uporabo okvira pri prestrukturiranju dolgov podjetij; pripravi strateški načrt v posvetovanju z Banco de Portugal, katerega cilj bo odpraviti presežek dolga podjetij in podpreti prerazporeditev kapitala k produktivnejšim sektorjem gospodarstva, pri čemer bi se hkrati spodbujala finančna stabilnost;

| (k) | še naprej spremlja visoko zadolženost podjetniškega sektorja in gospodinjstev prek četrtletnih poročil ter spremlja izvajanje novega okvira za prestrukturiranje dolga, da se zagotovi njegovo čim učinkovitejše delovanje; |
| --- | --- |

(k)

še naprej spremlja visoko zadolženost podjetniškega sektorja in gospodinjstev prek četrtletnih poročil ter spremlja izvajanje novega okvira za prestrukturiranje dolga, da se zagotovi njegovo čim učinkovitejše delovanje;

| (l) | na podlagi predstavljenih predlogov spodbudi diverzifikacijo alternativnih možnosti financiranja v podjetniškem sektorju, razvije in izvaja rešitve, ki podjetniškemu sektorju zagotavljajo alternativne možnosti financiranja poleg tradicionalnega bančnega kredita s sklopom ukrepov za izboljšanje dostopa teh podjetij do kapitalskih trgov; |
| --- | --- |

(l)

na podlagi predstavljenih predlogov spodbudi diverzifikacijo alternativnih možnosti financiranja v podjetniškem sektorju, razvije in izvaja rešitve, ki podjetniškemu sektorju zagotavljajo alternativne možnosti financiranja poleg tradicionalnega bančnega kredita s sklopom ukrepov za izboljšanje dostopa teh podjetij do kapitalskih trgov;

| (m) | nadaljuje z ocenjevanjem učinka izboljšanj v zvezi s kreditnimi instrumenti, za katere jamči država, na dejanske obrestne mere; je pripravljena po potrebi izvajati različne možnosti politike za zagotovitev, da bodo cene posojil, za katera jamči država, določene konkurenčno in pregledno v korist končnim uporabnikom; redno poroča o napredku; |
| --- | --- |

(m)

nadaljuje z ocenjevanjem učinka izboljšanj v zvezi s kreditnimi instrumenti, za katere jamči država, na dejanske obrestne mere; je pripravljena po potrebi izvajati različne možnosti politike za zagotovitev, da bodo cene posojil, za katera jamči država, določene konkurenčno in pregledno v korist končnim uporabnikom; redno poroča o napredku;

| (n) | vzpostavi razvojno finančno institucijo, katere cilj sta poenostavitev in centralizacija izvajanja finančnih instrumentov ob podpori evropskih strukturnih in investicijskih skladov za programsko obdobje 2014–2020. Razvojna finančna institucija ne sprejema vlog ali drugih vračljivih sredstev od javnosti, ne sodeluje pri neposrednem posojanju oziroma ne vlaga v javnofinančni dolg ali odobri posojila vladi. Osnutek poslovnega modela in poslovnik razvojne finančne institucije bosta zasnovana tako, da se prepreči kakršna koli dodatna bremena ali tveganja za javne finance. |
| --- | --- |

(n)

vzpostavi razvojno finančno institucijo, katere cilj sta poenostavitev in centralizacija izvajanja finančnih instrumentov ob podpori evropskih strukturnih in investicijskih skladov za programsko obdobje 2014–2020. Razvojna finančna institucija ne sprejema vlog ali drugih vračljivih sredstev od javnosti, ne sodeluje pri neposrednem posojanju oziroma ne vlaga v javnofinančni dolg ali odobri posojila vladi. Osnutek poslovnega modela in poslovnik razvojne finančne institucije bosta zasnovana tako, da se prepreči kakršna koli dodatna bremena ali tveganja za javne finance.

(5)  Direktiva 2005/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij (UL L 255, 30.9.2005, str. 22)."

(6)  Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, str. 338).“"

Člen 2

Ta sklep začne učinkovati z dnem uradne obvestitve.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na Portugalsko republiko.

V Bruslju, 23. aprila 2014

Za Svet

Predsednik

D. KOURKOULAS

---

(1)  UL L 118, 12.5.2010, str. 1.

1

(2)  Izvedbeni sklep Sveta 2011/344/EU z dne 17. maja 2011 o finančni pomoči Unije Portugalski (UL L 159, 17.6.2011, str. 88).

2

(3)  Direktiva 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o storitvah na notranjem trgu (UL L 376, 27.12.2006, str. 36).

3

(4)  Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, str. 338).

4

---

| 26.4.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 125/84 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 125/84

---

IZVEDBENI SKLEP SVETA

z dne 23. aprila 2014

o odobritvi posodobljenega programa za makroekonomsko prilagoditev za Portugalsko

(2014/235/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 472/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o okrepitvi gospodarskega in proračunskega nadzora v državah članicah euroobmočja, ki so jih prizadele ali jim grozijo resne težave v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo (1), in zlasti člena 7(5) Uredbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) št. 472/2013 se uporablja za države članice, ki na dan začetka njene veljavnosti že prejemajo finančno pomoč, vključno s pomočjo iz Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo (EFSM) in/ali Evropskega instrumenta za finančno stabilnost (EFSF). |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) št. 472/2013 se uporablja za države članice, ki na dan začetka njene veljavnosti že prejemajo finančno pomoč, vključno s pomočjo iz Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo (EFSM) in/ali Evropskega instrumenta za finančno stabilnost (EFSF).

| (2) | Uredba (EU) št. 472/2013 določa pravila za odobritev programov za makroekonomsko prilagoditev v državah članicah, ki prejemajo takšno finančno pomoč, ki jih je treba uporabljati v povezavi z Uredbo Sveta (EU) št. 407/2010 (2), ko zadevna država članica prejme pomoč iz EFSM in drugih virov. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EU) št. 472/2013 določa pravila za odobritev programov za makroekonomsko prilagoditev v državah članicah, ki prejemajo takšno finančno pomoč, ki jih je treba uporabljati v povezavi z Uredbo Sveta (EU) št. 407/2010 (2), ko zadevna država članica prejme pomoč iz EFSM in drugih virov.

| (3) | Portugalski je bila z Izvedbenim sklepom Sveta 2011/344/EU (3) odobrena finančna pomoč iz EFSM in iz EFSF. |
| --- | --- |

(3)

Portugalski je bila z Izvedbenim sklepom Sveta 2011/344/EU (3) odobrena finančna pomoč iz EFSM in iz EFSF.

| (4) | Zaradi doslednosti bi bilo treba posodobljeni program za makroekonomsko prilagoditev za Portugalsko na podlagi Uredbe (EU) št. 472/2013 odobriti ob upoštevanju ustreznih določb Izvedbenega sklepa 2011/344/EU. |
| --- | --- |

(4)

Zaradi doslednosti bi bilo treba posodobljeni program za makroekonomsko prilagoditev za Portugalsko na podlagi Uredbe (EU) št. 472/2013 odobriti ob upoštevanju ustreznih določb Izvedbenega sklepa 2011/344/EU.

| (5) | V skladu s členom 3(10) Izvedbenega sklepa 2011/344/EU je Komisija skupaj z Mednarodnim denarnim skladom in v povezavi z Evropsko centralno banko izvedla enajsti pregled za oceno napredka portugalskih organov pri izvajanju dogovorjenih ukrepov v okviru programa za makroekonomsko prilagoditev, kot tudi njihove uspešnosti ter ekonomskega in socialnega vpliva. Zaradi tega pregleda je treba obstoječi program za makroekonomsko prilagoditev nekoliko spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s členom 3(10) Izvedbenega sklepa 2011/344/EU je Komisija skupaj z Mednarodnim denarnim skladom in v povezavi z Evropsko centralno banko izvedla enajsti pregled za oceno napredka portugalskih organov pri izvajanju dogovorjenih ukrepov v okviru programa za makroekonomsko prilagoditev, kot tudi njihove uspešnosti ter ekonomskega in socialnega vpliva. Zaradi tega pregleda je treba obstoječi program za makroekonomsko prilagoditev nekoliko spremeniti.

| (6) | Navedene spremembe so določene v ustreznih določbah Izvedbenega sklepa 2011/344/EU, kakor je bil spremenjen z Izvedbenim sklepom Sveta 2014/234/EU (4) – |
| --- | --- |

(6)

Navedene spremembe so določene v ustreznih določbah Izvedbenega sklepa 2011/344/EU, kakor je bil spremenjen z Izvedbenim sklepom Sveta 2014/234/EU (4) –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Ukrepi iz člena 3(8) in (9) Izvedbenega sklepa 2011/344/EU, ki jih mora Portugalska sprejeti v okviru programa za makroekonomsko prilagoditev, se odobrijo.

Člen 2

Ta sklep začne učinkovati z dnem uradne obvestitve.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na Portugalsko republiko.

V Bruslju, 23. aprila 2014

Za Svet

Predsednik

D. KOURKOULAS

---

(1)  UL L 140, 27.5.2013, str. 1.

1

(2)  Uredba Sveta (EU) št. 407/2010 z dne 11 maja 2010 o vzpostavitvi Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo (UL L 118, 12.5.2010, str. 1).

2

(3)  Izvedbeni sklep Sveta 2011/344/EU z dne 17. maja 2011 o finančni pomoči Unije Portugalski (UL L 159, 17.6.2011, str. 88).

3

(4)  Izvedbeni sklep Sveta 2014/234/EU z dne 23. aprila 2014 o spremembi Izvedbenega sklepa 2011/344/EU o finančni pomoči Unije Portugalski (glej stran 75 tega Uradnega lista).

4

---

| 26.4.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 125/86 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 125/86

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 24. aprila 2014

o finančnem prispevku Unije za nadzor in druge nujne ukrepe, ki se izvedejo v Estoniji, Latviji, Litvi in na Poljskem proti afriški prašičji kugi

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 2551)

(Besedilo v estonskem, latvijskem, litovskem in poljskem jeziku je edino verodostojno)

(2014/236/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Odločbe Sveta 2009/470/ES z dne 25. maja 2009 o odhodkih na področju veterine (1) in zlasti člena 8 Odločbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (2) ter zlasti člena 84 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Afriška prašičja kuga (APK) je nalezljiva, običajno smrtna, virusna bolezen pri domačih in divjih prašičih, ki povzroča resne motnje v trgovini znotraj Unije in izvozu živih prašičev in proizvodov, pridobljenih iz prašičev, v tretje države. |
| --- | --- |

(1)

Afriška prašičja kuga (APK) je nalezljiva, običajno smrtna, virusna bolezen pri domačih in divjih prašičih, ki povzroča resne motnje v trgovini znotraj Unije in izvozu živih prašičev in proizvodov, pridobljenih iz prašičev, v tretje države.

| (2) | Po potrditvi APK v Gruziji leta 2007 se je bolezen razširila v Rusko federacijo, kjer so poročali o številnih izbruhih navedene bolezni pri prašičih in divjih prašičih po evropskem delu Rusije. Belorusija je junija 2013 potrdila izbruh APK pri prašičih, rejenih na dvoriščih v deželi Grodno, okoli štirideset kilometrov od litovske meje in v bližini meje s Poljsko. |
| --- | --- |

(2)

Po potrditvi APK v Gruziji leta 2007 se je bolezen razširila v Rusko federacijo, kjer so poročali o številnih izbruhih navedene bolezni pri prašičih in divjih prašičih po evropskem delu Rusije. Belorusija je junija 2013 potrdila izbruh APK pri prašičih, rejenih na dvoriščih v deželi Grodno, okoli štirideset kilometrov od litovske meje in v bližini meje s Poljsko.

| (3) | Z Izvedbenim Sklepom Komisije 2013/498/EU (3) je bil določen finančni prispevek Unije za nadzor in druge nujne ukrepe proti APK, ki so se izvajali leta 2013 v Estoniji, Latviji, Litvi in na Poljskem, ki so države članice, neposredno ogrožene zaradi morebitnega vnosa APK. |
| --- | --- |

(3)

Z Izvedbenim Sklepom Komisije 2013/498/EU (3) je bil določen finančni prispevek Unije za nadzor in druge nujne ukrepe proti APK, ki so se izvajali leta 2013 v Estoniji, Latviji, Litvi in na Poljskem, ki so države članice, neposredno ogrožene zaradi morebitnega vnosa APK.

| (4) | Ukrajina je januarja 2014 sporočila izbruh bolezni pri populaciji divjih prašičev, ki se še vedno širi v Belorusiji in Ruski federaciji. Poleg tega sta bila januarja 2014 odkrita dva primera APK pri populaciji divjih prašičev v Litvi, po nekaj dnevih pa je Poljska sporočila dodatna primera pri divjih prašičih. V obeh državah članicah se je bolezen pojavila na meji z Belorusijo. Zato razmere glede APK v državah, ki mejijo na Evropsko unijo, predstavljajo nenehno grožnjo za gospodarstva s prašiči znotraj Unije, ker se virus lahko vnese v države članice, ki mejijo na okužene tretje države prek divjih prašičev, ki vstopajo na ozemlje Unije z okuženih območij, pa tudi z vozili, ki so prevažala žive živali, ali z nedovoljenim vnosom proizvodov, pridobljenih iz prašičev, v Unijo. |
| --- | --- |

(4)

Ukrajina je januarja 2014 sporočila izbruh bolezni pri populaciji divjih prašičev, ki se še vedno širi v Belorusiji in Ruski federaciji. Poleg tega sta bila januarja 2014 odkrita dva primera APK pri populaciji divjih prašičev v Litvi, po nekaj dnevih pa je Poljska sporočila dodatna primera pri divjih prašičih. V obeh državah članicah se je bolezen pojavila na meji z Belorusijo. Zato razmere glede APK v državah, ki mejijo na Evropsko unijo, predstavljajo nenehno grožnjo za gospodarstva s prašiči znotraj Unije, ker se virus lahko vnese v države članice, ki mejijo na okužene tretje države prek divjih prašičev, ki vstopajo na ozemlje Unije z okuženih območij, pa tudi z vozili, ki so prevažala žive živali, ali z nedovoljenim vnosom proizvodov, pridobljenih iz prašičev, v Unijo.

| (5) | Tveganje vnosa APK v Unijo je višje za Estonijo, Latvijo, Litvo in Poljsko zaradi pojava in razvoja te bolezni na ozemljih ob meji z Belorusijo, Rusko federacijo in Ukrajino. Te države članice so Komisijo in druge države članice obvestile o ukrepih, ki jih nameravajo sprejeti, da bi okrepile zaščito svojih ozemelj in ozemelj drugih držav članic. |
| --- | --- |

(5)

Tveganje vnosa APK v Unijo je višje za Estonijo, Latvijo, Litvo in Poljsko zaradi pojava in razvoja te bolezni na ozemljih ob meji z Belorusijo, Rusko federacijo in Ukrajino. Te države članice so Komisijo in druge države članice obvestile o ukrepih, ki jih nameravajo sprejeti, da bi okrepile zaščito svojih ozemelj in ozemelj drugih držav članic.

| (6) | Estonija, Latvija, Litva in Poljska so leta 2013 izvedle nadzor za zgodnje odkrivanje APK pri divjih prašičih in domačih prašičih. Za boljše preprečevanje APK je treba na ozemlju navedenih držav članic izvesti nekatere dejavnosti nadzora. |
| --- | --- |

(6)

Estonija, Latvija, Litva in Poljska so leta 2013 izvedle nadzor za zgodnje odkrivanje APK pri divjih prašičih in domačih prašičih. Za boljše preprečevanje APK je treba na ozemlju navedenih držav članic izvesti nekatere dejavnosti nadzora.

| (7) | Čiščenje in razkuževanje vozil, ki so bila morda v stiku z virusom APK, je eden od glavnih previdnostnih ukrepov proti vnosu APK v Unijo. Zato Izvedbeni sklep Komisije 2013/426/EU (4) določa nekatere ukrepe za preprečevanje vnosa APK iz Belorusije in Ruske federacije v Unijo ter določa, da se vozila, ki so prevažala žive živali in vstopajo v Unijo z okuženih območij, ustrezno očistijo in razkužijo. |
| --- | --- |

(7)

Čiščenje in razkuževanje vozil, ki so bila morda v stiku z virusom APK, je eden od glavnih previdnostnih ukrepov proti vnosu APK v Unijo. Zato Izvedbeni sklep Komisije 2013/426/EU (4) določa nekatere ukrepe za preprečevanje vnosa APK iz Belorusije in Ruske federacije v Unijo ter določa, da se vozila, ki so prevažala žive živali in vstopajo v Unijo z okuženih območij, ustrezno očistijo in razkužijo.

| (8) | Ne glede na določbe Uredbe Komisije (ES) št. 206/2009 (5) je tveganje za vnos APK v Unijo z osebnimi pošiljkami, ki vsebujejo proizvode prašičjega izvora, poslane po pošti ali v prtljagi potnikov, ki prihajajo zlasti iz Belorusije, Ruske federacije in Ukrajine, vse prej kot zanemarljivo ter zahteva dodatne ukrepe in kontrole na vstopnih točkah. |
| --- | --- |

(8)

Ne glede na določbe Uredbe Komisije (ES) št. 206/2009 (5) je tveganje za vnos APK v Unijo z osebnimi pošiljkami, ki vsebujejo proizvode prašičjega izvora, poslane po pošti ali v prtljagi potnikov, ki prihajajo zlasti iz Belorusije, Ruske federacije in Ukrajine, vse prej kot zanemarljivo ter zahteva dodatne ukrepe in kontrole na vstopnih točkah.

| (9) | Poleg tega bi bilo treba številne deležnike, kot so veterinarji, poklicni in nepoklicni kmetje, vozniki tovornjakov, cariniki, potniki in širša javnost, opozoriti na tveganja vnosa APK in njenih posledic z dobro usmerjenimi kampanjami ozaveščanja za povečanje ozaveščenosti glede bolezni in pripravljenosti v okviru načrtov ukrepov v primeru pojava bolezni, pripravljenih v skladu z Direktivo Sveta 2002/60/ES (6), s katerimi bi zagotovili hiter odziv v primeru vnosa APK. |
| --- | --- |

(9)

Poleg tega bi bilo treba številne deležnike, kot so veterinarji, poklicni in nepoklicni kmetje, vozniki tovornjakov, cariniki, potniki in širša javnost, opozoriti na tveganja vnosa APK in njenih posledic z dobro usmerjenimi kampanjami ozaveščanja za povečanje ozaveščenosti glede bolezni in pripravljenosti v okviru načrtov ukrepov v primeru pojava bolezni, pripravljenih v skladu z Direktivo Sveta 2002/60/ES (6), s katerimi bi zagotovili hiter odziv v primeru vnosa APK.

| (10) | APK je bila odkrita leta 2014 pri divjih prašičih v Litvi in na Poljskem, dve drugi državi članici pa sta neposredno ogroženi zaradi prisotnosti APK v sosednji Belorusiji. Za zmanjšanje tveganja za širjenje bolezni na svojem ozemlju nameravata Litva in Poljska zmanjšati gostoto občutljivih gostiteljev na gospodarstvih s prašiči z nizko biološko zaščito na okuženem območju s spodbujanjem zakola prašičev in preprečevanjem obnove populacij gospodarstev najmanj eno leto. Estonija, Latvija, Litva in Poljska so decembra 2013 predložile svoje načrte in ocene stroškov za izvajanje nujnih ukrepov leta 2014 na področjih, ki veljajo za bolj ogrožena zaradi morebitnega vnosa APK iz Belorusije, Ruske federacije in Ukrajine. Komisija je pregledala te načrte za finančni prispevek Unije in ugotovila, da so skladni z Direktivo 2002/60/ES. |
| --- | --- |

(10)

APK je bila odkrita leta 2014 pri divjih prašičih v Litvi in na Poljskem, dve drugi državi članici pa sta neposredno ogroženi zaradi prisotnosti APK v sosednji Belorusiji. Za zmanjšanje tveganja za širjenje bolezni na svojem ozemlju nameravata Litva in Poljska zmanjšati gostoto občutljivih gostiteljev na gospodarstvih s prašiči z nizko biološko zaščito na okuženem območju s spodbujanjem zakola prašičev in preprečevanjem obnove populacij gospodarstev najmanj eno leto. Estonija, Latvija, Litva in Poljska so decembra 2013 predložile svoje načrte in ocene stroškov za izvajanje nujnih ukrepov leta 2014 na področjih, ki veljajo za bolj ogrožena zaradi morebitnega vnosa APK iz Belorusije, Ruske federacije in Ukrajine. Komisija je pregledala te načrte za finančni prispevek Unije in ugotovila, da so skladni z Direktivo 2002/60/ES.

| (11) | Ukrepi, ki jih sprejmejo Estonija, Latvija, Litva in Poljska za nadzor bolezni, čiščenje in razkuževanje vozil ter za organizacijo kampanj ozaveščanja, se sofinancirajo v višini 50 %. |
| --- | --- |

(11)

Ukrepi, ki jih sprejmejo Estonija, Latvija, Litva in Poljska za nadzor bolezni, čiščenje in razkuževanje vozil ter za organizacijo kampanj ozaveščanja, se sofinancirajo v višini 50 %.

| (12) | Ukrepe, ki jih sprejmeta Litva in Poljska za zmanjšanje gostote prašičev na okuženih območjih na meji z Belorusijo, bi bilo treba sofinancirati v višini 30 %. |
| --- | --- |

(12)

Ukrepe, ki jih sprejmeta Litva in Poljska za zmanjšanje gostote prašičev na okuženih območjih na meji z Belorusijo, bi bilo treba sofinancirati v višini 30 %.

| (13) | Ker so načrtovani ukrepi, ki so jih predložile Estonija, Latvija, Litva in Poljska za nujne ukrepe proti vnosu APK iz Belorusije, Ruske federacije in Ukrajine, ki se izvedejo v letu 2014, dovolj natančen okvir v smislu člena 94 Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1268/2012 (7), ta sklep predstavlja sklep o financiranju odhodkov iz delovnega programa za nepovratna sredstva. |
| --- | --- |

(13)

Ker so načrtovani ukrepi, ki so jih predložile Estonija, Latvija, Litva in Poljska za nujne ukrepe proti vnosu APK iz Belorusije, Ruske federacije in Ukrajine, ki se izvedejo v letu 2014, dovolj natančen okvir v smislu člena 94 Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1268/2012 (7), ta sklep predstavlja sklep o financiranju odhodkov iz delovnega programa za nepovratna sredstva.

| (14) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(14)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   V okviru izrednih ukrepov za zaščito proti afriški prašičji kugi (APK), ki jih Estonija, Latvija, Litva in Poljska sprejmejo v letu 2014, so navedene države članice upravičene do določenega prispevka Unije za odhodke, nastale zaradi izvajanja dejavnosti, opisanih v odstavkih 2 in 3 ter načrtovanih za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2014.

2.   Finančni prispevek Unije znaša 50 % stroškov, nastalih in plačanih za izvajanje naslednjih dejavnosti:

| (a) | vzorčenje domačih prašičev; |
| --- | --- |

(a)

vzorčenje domačih prašičev;

| (b) | vzorčenje divjih prašičev; |
| --- | --- |

(b)

vzorčenje divjih prašičev;

| (c) | teste ELISA; |
| --- | --- |

(c)

teste ELISA;

| (d) | teste PCR in sekvencioniranja; |
| --- | --- |

(d)

teste PCR in sekvencioniranja;

| (e) | nakup opreme in razkužil za čiščenje in razkuževanje; |
| --- | --- |

(e)

nakup opreme in razkužil za čiščenje in razkuževanje;

| (f) | nakup opreme, uporabljene izključno za odstranjevanje živalskih trupov; |
| --- | --- |

(f)

nakup opreme, uporabljene izključno za odstranjevanje živalskih trupov;

| (g) | nakup opreme za izvajanje viroloških laboratorijskih testov; |
| --- | --- |

(g)

nakup opreme za izvajanje viroloških laboratorijskih testov;

| (h) | kampanje ozaveščanja. |
| --- | --- |

(h)

kampanje ozaveščanja.

3.   Finančni prispevek Unije znaša 30 % stroškov, ki sta jih Litva in Poljska imeli in plačali kot nadomestilo prašičerejcem zaradi izgub z zgodnjim zakolom prašičev na okuženih območjih.

Člen 2

1.   Najvišji znesek stroškov, ki se povrne državam članicam iz člena 1(1) za dejavnosti iz točk (a), (b), (c) in (d) člena 1(2), povprečno ne presega:

| (a) | 0,5 EUR na vzorčenega domačega prašiča; |
| --- | --- |

(a)

0,5 EUR na vzorčenega domačega prašiča;

| (b) | 5 EUR na vzorčenega divjega prašiča; |
| --- | --- |

(b)

5 EUR na vzorčenega divjega prašiča;

| (c) | 2 EUR na test ELISA; |
| --- | --- |

(c)

2 EUR na test ELISA;

| (d) | 10 EUR na test PCR in sekvencioniranja. |
| --- | --- |

(d)

10 EUR na test PCR in sekvencioniranja.

2.   Najvišji znesek stroškov, ki se povrne za dejavnosti iz točke (e) člena 1(2), povprečno ne presega:

| (a) | 6 000 EUR za Estonijo; |
| --- | --- |

(a)

6 000 EUR za Estonijo;

| (b) | 58 000 EUR za Latvijo; |
| --- | --- |

(b)

58 000 EUR za Latvijo;

| (c) | 950 000 EUR za Litvo; |
| --- | --- |

(c)

950 000 EUR za Litvo;

| (d) | 102 100 EUR za Poljsko. |
| --- | --- |

(d)

102 100 EUR za Poljsko.

3.   Najvišji znesek stroškov, ki se povrne za dejavnosti iz točke (f) člena 1(2), ne presega:

| (a) | 100 000 EUR za Litvo; |
| --- | --- |

(a)

100 000 EUR za Litvo;

| (b) | 150 000 EUR za Poljsko. |
| --- | --- |

(b)

150 000 EUR za Poljsko.

4.   Najvišji znesek stroškov, ki se povrne za dejavnosti iz točke (g) člena 1(2), ne presega:

| | 75 000 EUR za Litvo. |
| --- | --- |

75 000 EUR za Litvo.

5.   Najvišji znesek stroškov, ki se povrne za dejavnosti iz točke (h) člena 1(2), povprečno ne presega:

| (a) | 1 500 EUR za Estonijo; |
| --- | --- |

(a)

1 500 EUR za Estonijo;

| (b) | 15 000 EUR za Latvijo; |
| --- | --- |

(b)

15 000 EUR za Latvijo;

| (c) | 75 000 EUR za Litvo; |
| --- | --- |

(c)

75 000 EUR za Litvo;

| (d) | 11 250 EUR za Poljsko. |
| --- | --- |

(d)

11 250 EUR za Poljsko.

6.   Finančni prispevek Unije državam članicam iz člena 1(3) ne presega:

| (a) | 225 000 EUR za Litvo; |
| --- | --- |

(a)

225 000 EUR za Litvo;

| (b) | 337 500 EUR za Poljsko. |
| --- | --- |

(b)

337 500 EUR za Poljsko.

7.   Finančni prispevek Unije državam članicam iz člena 1(1) ne presega:

| (a) | 27 000 EUR za Estonijo; |
| --- | --- |

(a)

27 000 EUR za Estonijo;

| (b) | 190 000 EUR za Latvijo; |
| --- | --- |

(b)

190 000 EUR za Latvijo;

| (c) | 1 948 000 EUR za Litvo; |
| --- | --- |

(c)

1 948 000 EUR za Litvo;

| (d) | 1 341 000 EUR za Poljsko. |
| --- | --- |

(d)

1 341 000 EUR za Poljsko.

8.   Odhodki, upravičeni do finančnega prispevka Unije za ukrepe iz točk (c) in (d) odstavka 1, so omejeni na stroške, ki jih imajo države članice z:

| (a) | nakupom kompletov za testiranje, reagentov in vsega potrošnega materiala, določljivega in uporabljenega posebej za izvajanje laboratorijskih testov; |
| --- | --- |

(a)

nakupom kompletov za testiranje, reagentov in vsega potrošnega materiala, določljivega in uporabljenega posebej za izvajanje laboratorijskih testov;

| (b) | osebjem, ne glede na njegov status, v celoti ali delno izrecno dodeljeno za izvajanje testov v laboratoriju; stroški so omejeni na dejansko plačo osebja s stroški socialnega zavarovanja in drugimi zakonsko predpisanimi stroški, vključenimi v plačilo; |
| --- | --- |

(b)

osebjem, ne glede na njegov status, v celoti ali delno izrecno dodeljeno za izvajanje testov v laboratoriju; stroški so omejeni na dejansko plačo osebja s stroški socialnega zavarovanja in drugimi zakonsko predpisanimi stroški, vključenimi v plačilo;

| (c) | splošnimi stroški, ki znašajo 7 % zneska iz točk (a) in (b). |
| --- | --- |

(c)

splošnimi stroški, ki znašajo 7 % zneska iz točk (a) in (b).

Člen 3

1.   Finančni prispevek Unije za ukrepe iz člena 1 se odobri, če zadevne države:

| (a) | izvedejo dejavnosti in ukrepe, kot so opisani v njihovih načrtih; |
| --- | --- |

(a)

izvedejo dejavnosti in ukrepe, kot so opisani v njihovih načrtih;

| (b) | izvedejo ukrepe v skladu z ustreznimi določbami zakonodaje Unije, vključno s pravili o konkurenci in oddaji javnih naročil; |
| --- | --- |

(b)

izvedejo ukrepe v skladu z ustreznimi določbami zakonodaje Unije, vključno s pravili o konkurenci in oddaji javnih naročil;

| (c) | pošljejo Komisiji najpozneje do 30. aprila 2015 končno tehnično poročilo za ukrepe v skladu s Prilogo I in končno finančno poročilo v skladu s Prilogo II. |
| --- | --- |

(c)

pošljejo Komisiji najpozneje do 30. aprila 2015 končno tehnično poročilo za ukrepe v skladu s Prilogo I in končno finančno poročilo v skladu s Prilogo II.

2.   Če država članica ne deluje v skladu z odstavkom 1, lahko Komisija zmanjša finančni prispevek Unije sorazmerno z naravo in resnostjo kršitve ter finančno izgubo Unije.

Člen 4

Ta sklep je naslovljen na Republiko Estonijo, Republiko Latvijo, Republiko Litvo in Republiko Poljsko.

V Bruslju, 24. aprila 2014

Za Komisijo

Tonio BORG

Član Komisije

---

(1)  UL L 155, 18.6.2009, str. 30.

1

(2)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

2

(3)  Izvedbeni sklep Komisije 2013/498/EU z dne 10. oktobra 2013 o finančnem prispevku Unije za nadzor in druge nujne ukrepe, ki se bodo izvajali v Estoniji, Latviji, Litvi in na Poljskem proti afriški prašičji kugi v sosednjih tretjih državah (UL L 272, 12.10.2013, str. 47).

3

(4)  Izvedbeni sklep Komisije 2013/426/EU z dne 5. avgusta 2013 o ukrepih za preprečevanje vnosa v Unijo virusa afriške prašičje kuge iz nekaterih tretjih držav ali delov ozemlja tretjih držav, v katerih je potrjena prisotnost navedene bolezni, in razveljavitvi Sklepa 2011/78/EU (UL L 211, 7.8.2013, str. 5).

4

(5)  Uredba Komisije (ES) št. 206/2009 z dne 5. marca 2009 o vnosu osebnih pošiljk proizvodov živalskega izvora v Skupnost in spremembi Uredbe (ES) št. 136/2004 (UL L 77, 24.3.2009, str. 1).

5

(6)  Direktiva Sveta 2002/60/ES z dne 27. junija 2002 o določitvi posebnih ukrepov za nadzor nad afriško prašičjo kugo in o spremembi Direktive 92/119/EGS v zvezi z nalezljivo ohromelostjo prašičev in afriško prašičjo kugo (UL L 192, 20.7.2002, str. 27).

6

(7)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1268/2012 z dne 29. oktobra 2012 o pravilih uporabe Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (UL L 362, 31.12.2012, str. 1).

7

---

PRILOGA I

Končno tehnično poročilo o nadzornih ukrepih glede afriške prašičje kuge pri divjih in domačih prašičih

Država članica:

Datum:

| 1. | Tehnična ocena stanja:






  1.1 | Epidemiološki zemljevidi: |
| --- | --- | --- |

1.

Tehnična ocena stanja:

1.1

Epidemiološki zemljevidi:

| 1.2 | Informacije o nadzoru: |
| --- | --- |

1.2

Informacije o nadzoru:

| Država članica/tretja država | Število vzorčenih domačih prašičev | Število vzorčenih divjih prašičev | Vrsta testa (1) | Število testov | Število pozitivnih domačih prašičev | Število pozitivnih divjih prašičev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| Skupaj za leto 2014 | | | | | | |

Država članica/tretja država

Število vzorčenih domačih prašičev

Število vzorčenih divjih prašičev

Vrsta testa (1)

Število testov

Število pozitivnih domačih prašičev

Število pozitivnih divjih prašičev

Skupaj za leto 2014

| 2. | Doseganje ciljev in tehnične težave: |
| --- | --- |

2.

Doseganje ciljev in tehnične težave:

| 3. | Dodatne epidemiološke informacije: epidemiološke poizvedbe, najdene poginule živali, starostna porazdelitev pozitivnih živali, ugotovljene lezije itd.: |
| --- | --- |

3.

Dodatne epidemiološke informacije: epidemiološke poizvedbe, najdene poginule živali, starostna porazdelitev pozitivnih živali, ugotovljene lezije itd.:

---

(1)  Označite: ELISA, PCR, Ag-ELISA, izolacija virusa, drugo (navedite).

---

PRILOGA II

Končno finančno poročilo o nadzornih ukrepih glede afriške prašičje kuge

Država članica:

Datum:

| 1. | Nadzorni ukrepi v zvezi z afriško prašičjo kugo pri divjih in domačih prašičih:
















  Vzorčenje |
| --- | --- |
| Kategorija | Stroški vzorčenja |
| Število vzorčenih živali | Stroški na vzorčeno žival | Skupni stroški |
| Domači prašiči | | | |
| Divji prašiči | | | |
| | | | |
| Laboratorijski testi |
| | Število opravljenih testov | Stroški testov (1) |
| Laboratorijski testi
  (1) | Osebje
  (2) | Splošni stroški
  (3) = (1) + (2) × 0,07 | Skupni stroški
  (4) = (1) + (2) + (3) |
| Serološki testi (ELISA) | | | | | |
| Testi PCR | | | | | |
| Testi sekvencioniranja | | | | | |

1.

Nadzorni ukrepi v zvezi z afriško prašičjo kugo pri divjih in domačih prašičih:

Vzorčenje

Kategorija

Stroški vzorčenja

Število vzorčenih živali

Stroški na vzorčeno žival

Skupni stroški

Domači prašiči

Divji prašiči

Laboratorijski testi

Število opravljenih testov

Stroški testov (1)

Laboratorijski testi

(1)

Osebje

(2)

Splošni stroški

(3) = (1) + (2) × 0,07

Skupni stroški

(4) = (1) + (2) + (3)

Serološki testi (ELISA)

Testi PCR

Testi sekvencioniranja

| 2. | Čiščenje in razkuževanje:






  (a) | OPREMA







  Opis | Stroški/vrednost (brez DDV) | Datum nakupa |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | |
| Skupaj | | |

2.

Čiščenje in razkuževanje:

(a)

OPREMA

Opis

Stroški/vrednost (brez DDV)

Datum nakupa

Skupaj

| (b) | RAZKUŽILA







  Opis | Stroški/vrednost (brez DDV) | Datum nakupa |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| Skupaj | | |

(b)

RAZKUŽILA

Opis

Stroški/vrednost (brez DDV)

Datum nakupa

Skupaj

| 3. | OPREMA, KOT JE NAVEDENA V TOČKAH (f) IN (g) ČLENA 1(2)







  Opis | Stroški/vrednost (brez DDV) | Datum nakupa |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| Skupaj | | |

3.

OPREMA, KOT JE NAVEDENA V TOČKAH (f) IN (g) ČLENA 1(2)

Opis

Stroški/vrednost (brez DDV)

Datum nakupa

Skupaj

| 4. | NADOMESTILO ZA PRAŠIČE
















  Teža na datum uničenja | Število živali na kategorijo | Izplačan znesek na kategorijo | Drugi stroški, neposredno plačani kmetu
  (brez DDV) | Skupno nadomestilo
  (brez DDV) | Datum plačila |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Svinje | Merjasci | Pujski | Prašiči | Svinje | Merjasci | Pujski | Prašiči |
| | | | | | | | | | | | |

4.

NADOMESTILO ZA PRAŠIČE

Teža na datum uničenja

Število živali na kategorijo

Izplačan znesek na kategorijo

Drugi stroški, neposredno plačani kmetu

(brez DDV)

Skupno nadomestilo

(brez DDV)

Datum plačila

Svinje

Merjasci

Pujski

Prašiči

Svinje

Merjasci

Pujski

Prašiči

| 5. | KAMPANJE OZAVEŠČANJA:







  Opis dejavnosti | Stroški/vrednost (brez DDV) | Datum dostave |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| Skupaj | | |

5.

KAMPANJE OZAVEŠČANJA:

Opis dejavnosti

Stroški/vrednost (brez DDV)

Datum dostave

Skupaj

| 6. | Potrjujem, da:






  — | so ti odhodki dejanski, natančno evidentirani in upravičeni v skladu z določbami tega sklepa, |
| --- | --- | --- |

6.

Potrjujem, da:

—

so ti odhodki dejanski, natančno evidentirani in upravičeni v skladu z določbami tega sklepa,

| — | so vse dokazilne listine o teh odhodkih na voljo za revizijo, |
| --- | --- |

—

so vse dokazilne listine o teh odhodkih na voljo za revizijo,

| — | za te ukrepe ni bil zahtevan drug prispevek Unije in da so vsi prihodki iz dejavnosti v njihovem okviru predloženi Komisiji, |
| --- | --- |

—

za te ukrepe ni bil zahtevan drug prispevek Unije in da so vsi prihodki iz dejavnosti v njihovem okviru predloženi Komisiji,

| — | so bili ti ukrepi izvedeni v skladu z ustreznimi določbami iz zakonodaje Unije, |
| --- | --- |

—

so bili ti ukrepi izvedeni v skladu z ustreznimi določbami iz zakonodaje Unije,

| — | se uporabljajo postopki nadzora, zlasti za preverjanje natančnosti navedenih zneskov, da se preprečijo, ugotovijo in odpravijo nepravilnosti. |
| --- | --- |

—

se uporabljajo postopki nadzora, zlasti za preverjanje natančnosti navedenih zneskov, da se preprečijo, ugotovijo in odpravijo nepravilnosti.

Datum:

Ime in podpis operativnega direktorja:

---

(1)  Vsi stroški so brez DDV.

---

| 26.4.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 125/93 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 125/93

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 24. aprila 2014

o ukrepih za preprečevanje vnosa škodljivih organizmov v Unijo in njihovega širjenja v Uniji, kar zadeva nekatero sadje in zelenjavo s poreklom iz Indije

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 2601)

(2014/237/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/29/ES z dne 8. maja 2000 o varstvenih ukrepih proti vnosu organizmov, škodljivih za rastline ali rastlinske proizvode, v Skupnost in proti njihovemu širjenju v Skupnosti (1), in zlasti tretjega stavka člena 16(3) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Zdravstveni pregledi pošiljk nekaterih rastlin in rastlinskih proizvodov s poreklom iz Indije, ki so jih izvedle države članice, so povzročili številna zadržanja zaradi prisotnosti škodljivih organizmov, zlasti Tephritidae (neevropske vrste), Thrips palmi Karny ali Bemisia tabaci Genn. Število pošiljk iz Indije, zadržanih v Uniji zaradi škodljivih organizmov, se povečuje od leta 2010. Večinoma so zadržane rastline, razen semena in korenin, iz vrst Colocasia Schott, in rastline, razen semena, iz vrst Mangifera L., Momordica L., Solanum melongena L. in Trichosanthes L. (v nadaljnjem besedilu: določeno blago). |
| --- | --- |

(1)

Zdravstveni pregledi pošiljk nekaterih rastlin in rastlinskih proizvodov s poreklom iz Indije, ki so jih izvedle države članice, so povzročili številna zadržanja zaradi prisotnosti škodljivih organizmov, zlasti Tephritidae (neevropske vrste), Thrips palmi Karny ali Bemisia tabaci Genn. Število pošiljk iz Indije, zadržanih v Uniji zaradi škodljivih organizmov, se povečuje od leta 2010. Večinoma so zadržane rastline, razen semena in korenin, iz vrst Colocasia Schott, in rastline, razen semena, iz vrst Mangifera L., Momordica L., Solanum melongena L. in Trichosanthes L. (v nadaljnjem besedilu: določeno blago).

| (2) | Revizije, ki jih je Komisija opravila v Indiji, zlasti leta 2010 in leta 2013, so razkrile pomanjkljivosti pri sistemu izdajanja fitosanitarnih izvoznih spričeval. Kljub zagotovilom in ukrepom, ki jih je sprejela Indija, se je število zadržanj v letu 2013 dodatno povečalo. |
| --- | --- |

(2)

Revizije, ki jih je Komisija opravila v Indiji, zlasti leta 2010 in leta 2013, so razkrile pomanjkljivosti pri sistemu izdajanja fitosanitarnih izvoznih spričeval. Kljub zagotovilom in ukrepom, ki jih je sprejela Indija, se je število zadržanj v letu 2013 dodatno povečalo.

| (3) | Na podlagi rezultatov navedenih revizij in števila zadržanj je bilo sklenjeno, da trenutni indijski fitosanitarni nadzorni ukrepi ne zadoščajo za zagotovitev, da pošiljke niso napadene s škodljivimi organizmi, ali za odpravo tveganja vnosa škodljivih organizmov v Unijo prek uvoza določenega blaga. |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi rezultatov navedenih revizij in števila zadržanj je bilo sklenjeno, da trenutni indijski fitosanitarni nadzorni ukrepi ne zadoščajo za zagotovitev, da pošiljke niso napadene s škodljivimi organizmi, ali za odpravo tveganja vnosa škodljivih organizmov v Unijo prek uvoza določenega blaga.

| (4) | Sprejeti bi bilo treba ukrepe za odpravo tveganja, ki ga predstavlja uvoz določenega blaga s poreklom iz Indije v Unijo. Zato bi bilo treba prepovedati vnos določenega blaga s poreklom iz Indije v Unijo. |
| --- | --- |

(4)

Sprejeti bi bilo treba ukrepe za odpravo tveganja, ki ga predstavlja uvoz določenega blaga s poreklom iz Indije v Unijo. Zato bi bilo treba prepovedati vnos določenega blaga s poreklom iz Indije v Unijo.

| (5) | Ukrepi bi morali biti veljavni do 31. decembra 2015, da se odpravi trenutno tveganje zaradi vnosa, hkrati pa Indiji omogoči, da posodobi svoj sistem izdajanja spričeval. |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi bi morali biti veljavni do 31. decembra 2015, da se odpravi trenutno tveganje zaradi vnosa, hkrati pa Indiji omogoči, da posodobi svoj sistem izdajanja spričeval.

| (6) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za zdravstveno varstvo rastlin – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za zdravstveno varstvo rastlin –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Rastline, razen semena in korenin, iz vrst Colocasia Schott, in rastline, razen semena, iz vrst Mangifera L., Momordica L., Solanum melongena L. in Trichosanthes L., s poreklom iz Indije, je prepovedano vnašati na ozemlje Unije.

Člen 2

Ta sklep preneha veljati 31. decembra 2015.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 24. aprila 2014

Za Komisijo

Tonio BORG

Član Komisije

---

(1)  UL L 169, 10.7.2000, str. 1.

1

---

Obvestilo bralcem

| 26.4.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 125/95 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 125/95

---

Obvestilo bralcem – L 117

---