# Den Europæiske Unions L 200/2017

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 200 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 60. årgang1. august 2017 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 200

Dansk udgave

Retsforskrifter

60. årgang1. august 2017

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/1405 af 31. juli 2017 om ændring af forordning (EF) nr. 847/2006 for så vidt angår EU-toldkontingenterne for visse tilberedte eller konserverede fisk med oprindelse i Thailand | 1 |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/1406 af 31. juli 2017 om placeringen af Egnossystemets jordbaserede infrastruktur (
  1
  ) | 4 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/1405 af 31. juli 2017 om ændring af forordning (EF) nr. 847/2006 for så vidt angår EU-toldkontingenterne for visse tilberedte eller konserverede fisk med oprindelse i Thailand

1

AFGØRELSER

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/1406 af 31. juli 2017 om placeringen af Egnossystemets jordbaserede infrastruktur (
  1
  )

1

4

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 1.8.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 200/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.8.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 200/1

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2017/1405

af 31. juli 2017

om ændring af forordning (EF) nr. 847/2006 for så vidt angår EU-toldkontingenterne for visse tilberedte eller konserverede fisk med oprindelse i Thailand

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets afgørelse 2006/324/EF af 27. februar 2006 om indgåelse af en aftale i form af brevveksling mellem Det Europæiske Fællesskab og Kongeriget Thailand i henhold til artikel XXIV, stk. 6, og artikel XXVIII i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT) 1994 om ændring af indrømmelserne i Den Tjekkiske Republiks, Republikken Estlands, Republikken Cyperns, Republikken Letlands, Republikken Litauens, Republikken Ungarns, Republikken Maltas, Republikken Polens, Republikken Sloveniens og Den Slovakiske Republiks lister i tilslutning til tiltrædelsen af Den Europæiske Union (1), særlig artikel 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Der er ved Kommissionens forordning (EF) nr. 847/2006 (2) åbnet to årlige toldkontingenter for toldfri import af visse tilberedte eller konserverede fisk med virkning fra den 2. juni 2006. |
| --- | --- |

(1)

Der er ved Kommissionens forordning (EF) nr. 847/2006 (2) åbnet to årlige toldkontingenter for toldfri import af visse tilberedte eller konserverede fisk med virkning fra den 2. juni 2006.

| (2) | I henhold til aftalen i form af brevveksling mellem Det Europæiske Fællesskab og Kongeriget Thailand, som er vedføjet afgørelse 2006/324/EF som bilag, var en vis mængde af hvert af disse toldkontingenter tildelt Kongeriget Thailand, idet den resterende mængde anvendes på import fra alle lande. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til aftalen i form af brevveksling mellem Det Europæiske Fællesskab og Kongeriget Thailand, som er vedføjet afgørelse 2006/324/EF som bilag, var en vis mængde af hvert af disse toldkontingenter tildelt Kongeriget Thailand, idet den resterende mængde anvendes på import fra alle lande.

| (3) | Landespecifikke toldkontingenter tildeles på grundlag af varers ikke-præferenceoprindelse. Denne ikke-præferenceoprindelse skal anføres i angivelsen om overgang til fri omsætning i Unionen. I visse tilfælde skal angivelsen understøttes af et oprindelsesbevis udstedt af de kompetente myndigheder i oprindelseslandet. |
| --- | --- |

(3)

Landespecifikke toldkontingenter tildeles på grundlag af varers ikke-præferenceoprindelse. Denne ikke-præferenceoprindelse skal anføres i angivelsen om overgang til fri omsætning i Unionen. I visse tilfælde skal angivelsen understøttes af et oprindelsesbevis udstedt af de kompetente myndigheder i oprindelseslandet.

| (4) | I henhold til forordning (EF) nr. 847/2006 er import i henhold til den del af toldkontingenterne, der er tildelt Thailand, betinget af, at der fremlægges et oprindelsescertifikat, der opfylder betingelserne i artikel 47 i forordning (EØF) nr. 2454/93 (3). |
| --- | --- |

(4)

I henhold til forordning (EF) nr. 847/2006 er import i henhold til den del af toldkontingenterne, der er tildelt Thailand, betinget af, at der fremlægges et oprindelsescertifikat, der opfylder betingelserne i artikel 47 i forordning (EØF) nr. 2454/93 (3).

| (5) | Ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/481 (4) ophæves Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 med virkning fra den 1. maj 2016. |
| --- | --- |

(5)

Ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/481 (4) ophæves Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 med virkning fra den 1. maj 2016.

| (6) | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/2447 (5), der har været anvendt siden den 1. maj 2016, indeholder ikke længere en procedure for udstedelse og forelæggelse af oprindelsescertifikater, der svarer til den procedure, der blev anvendt indtil den 30. april 2016 i henhold til artikel 47 i forordning (EØF) nr. 2454/93. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/2447 (5), der har været anvendt siden den 1. maj 2016, indeholder ikke længere en procedure for udstedelse og forelæggelse af oprindelsescertifikater, der svarer til den procedure, der blev anvendt indtil den 30. april 2016 i henhold til artikel 47 i forordning (EØF) nr. 2454/93.

| (7) | Import til Unionen af tilberedte og konserverede fisk med oprindelse i Thailand inden for rammerne af de toldkontingenter, der er åbnet ved forordning (EF) nr. 847/2006, er betinget af, at der fremlægges et fælles veterinærdokument til brug ved import (CVED) i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 136/2004 (6). Proceduren for udstedelse af veterinærdokumentet giver tilstrækkelige garantier med hensyn til oprindelsen af de tilberedte og konserverede fisk. |
| --- | --- |

(7)

Import til Unionen af tilberedte og konserverede fisk med oprindelse i Thailand inden for rammerne af de toldkontingenter, der er åbnet ved forordning (EF) nr. 847/2006, er betinget af, at der fremlægges et fælles veterinærdokument til brug ved import (CVED) i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 136/2004 (6). Proceduren for udstedelse af veterinærdokumentet giver tilstrækkelige garantier med hensyn til oprindelsen af de tilberedte og konserverede fisk.

| (8) | I henhold til artikel 61 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 (7) kan toldmyndighederne i tillæg hertil kræve, at klarereren forelægger bevis for varernes oprindelse. Dette giver mulighed for andre former for beviser end det formelle certifikat og sikrer, at de relevante bestemmelser anvendes korrekt. |
| --- | --- |

(8)

I henhold til artikel 61 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 (7) kan toldmyndighederne i tillæg hertil kræve, at klarereren forelægger bevis for varernes oprindelse. Dette giver mulighed for andre former for beviser end det formelle certifikat og sikrer, at de relevante bestemmelser anvendes korrekt.

| (9) | Kravet om forelæggelse af et specifikt oprindelsescertifikat for at kunne udnytte toldkontingenterne for de pågældende produkter med oprindelse i Thailand bør derfor udgå af forordning (EF) nr. 847/2006. |
| --- | --- |

(9)

Kravet om forelæggelse af et specifikt oprindelsescertifikat for at kunne udnytte toldkontingenterne for de pågældende produkter med oprindelse i Thailand bør derfor udgå af forordning (EF) nr. 847/2006.

| (10) | I gennemførelsesforordning (EU) 2015/2447 er der fastsat bestemmelser om forvaltning af toldkontingenter, som fra den 1. maj 2016 erstatter bestemmelserne i artikel 308a-308d i forordning (EØF) nr. 2454/93. Artikel 4 i forordning (EF) nr. 847/2006 bør ændres for at tage højde for de nye regler. |
| --- | --- |

(10)

I gennemførelsesforordning (EU) 2015/2447 er der fastsat bestemmelser om forvaltning af toldkontingenter, som fra den 1. maj 2016 erstatter bestemmelserne i artikel 308a-308d i forordning (EØF) nr. 2454/93. Artikel 4 i forordning (EF) nr. 847/2006 bør ændres for at tage højde for de nye regler.

| (11) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Toldkodeksudvalget — |
| --- | --- |

(11)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Toldkodeksudvalget —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Artikel 3 og 4 i forordning (EF) nr. 847/2006 affattes således:

»Artikel 3

Oprindelsen bestemmes efter de i Unionen gældende bestemmelser.

Artikel 4

De toldkontingenter, der er fastsat i nærværende forordning, forvaltes i overensstemmelse med artikel 49-54 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/2447 (*1).

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 31. juli 2017.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 120 af 5.5.2006, s. 17.

1

(2)  Kommissionens forordning (EF) nr. 847/2006 af 8. juni 2006 om åbning og forvaltning af fællesskabstoldkontingenter for visse tilberedte eller konserverede fisk (EUT L 156 af 9.6.2006, s. 8).

2

(3)  Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 af 2. juli 1993 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 om indførelse af en EF-toldkodeks (EFT L 253 af 11.10.1993, s. 1).

3

(4)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/481 af 1. april 2016 om ophævelse af Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 om indførelse af en EF-toldkodeks (EUT L 87 af 2.4.2016, s. 24).

4

(5)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/2447 af 24. november 2015 om gennemførelsesbestemmelser til visse bestemmelser i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 om EU-toldkodeksen (EUT L 343 af 29.12.2015, s. 558).

5

(6)  Kommissionens forordning (EF) nr. 136/2004 af 22. januar 2004 om procedurer for EF-grænsekontrolstedernes veterinærkontrol af tredjelandsprodukter (EUT L 21 af 28.1.2004, s. 11).

6

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 af 9. oktober 2013 om EU-toldkodeksen (EUT L 269 af 10.10.2013, s. 1).

7

---

AFGØRELSER

| 1.8.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 200/4 |
| --- | --- | --- | --- |

1.8.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 200/4

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2017/1406

af 31. juli 2017

om placeringen af Egnossystemets jordbaserede infrastruktur

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1285/2013 af 11. december 2013 om etablering og drift af de europæiske satellitbaserede navigationssystemer og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 876/2002 og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 683/2008 (1), særlig artikel 12, stk. 3, litra c), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Egnossystemet tilhører Den Europæiske Union, jf. artikel 6 forordning (EU) nr. 1285/2013. Unionens fuldstændige erhvervelse af Egnossystemet den 1. april 2009 var genstand for en brevudveksling mellem Den Europæiske Rumorganisation og Kommissionen den 24. marts og den 31. marts 2009 og blev godkendt ved Kommissionens afgørelse af 31. marts 2009 (2). I det brev, der blev sendt til Den Europæiske Rumorganisation den 31. marts 2009, accepterede Kommissionen retligt og faktisk systemet, som det forelå. |
| --- | --- |

(1)

Egnossystemet tilhører Den Europæiske Union, jf. artikel 6 forordning (EU) nr. 1285/2013. Unionens fuldstændige erhvervelse af Egnossystemet den 1. april 2009 var genstand for en brevudveksling mellem Den Europæiske Rumorganisation og Kommissionen den 24. marts og den 31. marts 2009 og blev godkendt ved Kommissionens afgørelse af 31. marts 2009 (2). I det brev, der blev sendt til Den Europæiske Rumorganisation den 31. marts 2009, accepterede Kommissionen retligt og faktisk systemet, som det forelå.

| (2) | Egnossystemets jordbaserede infrastruktur består af et koordinationscenter for systemets drift, en række operationelle kontrolcentre, signal- og integritetskontrolstationer, stationer for kommunikation med geostationære satellitter, et servicecenter og et sikkert datatransmissionsnet. |
| --- | --- |

(2)

Egnossystemets jordbaserede infrastruktur består af et koordinationscenter for systemets drift, en række operationelle kontrolcentre, signal- og integritetskontrolstationer, stationer for kommunikation med geostationære satellitter, et servicecenter og et sikkert datatransmissionsnet.

| (3) | Koordinationscentret for systemets drift er kernen i driften af Egnossystemet, idet det forvalter de operationelle aktiviteter og vedligeholdelsen af systemet. Det har været beliggende i Toulouse (Frankrig) siden 2004, dvs. før Unionens erhvervelse af systemet. Der er ingen grund til at stille spørgsmålstegn ved denne placering, idet den opfylder programmets behov, udnytter de offentlige investeringer, der allerede er foretaget i systemet og opfylder sikkerhedskravene i samarbejde med den medlemsstat, på hvis område koordinationscentret for systemets drift er beliggende. Desuden vil en overførsel til en anden beliggenhed medføre en række omkostninger og vil kunne forstyrre anvendelsen af systemet. |
| --- | --- |

(3)

Koordinationscentret for systemets drift er kernen i driften af Egnossystemet, idet det forvalter de operationelle aktiviteter og vedligeholdelsen af systemet. Det har været beliggende i Toulouse (Frankrig) siden 2004, dvs. før Unionens erhvervelse af systemet. Der er ingen grund til at stille spørgsmålstegn ved denne placering, idet den opfylder programmets behov, udnytter de offentlige investeringer, der allerede er foretaget i systemet og opfylder sikkerhedskravene i samarbejde med den medlemsstat, på hvis område koordinationscentret for systemets drift er beliggende. Desuden vil en overførsel til en anden beliggenhed medføre en række omkostninger og vil kunne forstyrre anvendelsen af systemet.

| (4) | De to operationelle kontrolcentre har til opgave at overvåge og løbende kontrollere systemet og dets drift. De har været beliggende i Ciampino (Italien) og i Torrejon (Spanien) siden henholdsvis 2004 og 2003, dvs. før Unionens erhvervelse af systemet. Der er ingen grund til at stille spørgsmålstegn ved disse to placeringer, idet de opfylder programmets behov, udnytter de offentlige investeringer, der allerede er foretaget i systemet og opfylder sikkerhedskravene i samarbejde med de medlemsstater, på hvis område de operationelle kontrolcentre er beliggende. Desuden vil en overførsel til andre beliggenheder medføre en række omkostninger og vil kunne forstyrre anvendelsen af systemet. |
| --- | --- |

(4)

De to operationelle kontrolcentre har til opgave at overvåge og løbende kontrollere systemet og dets drift. De har været beliggende i Ciampino (Italien) og i Torrejon (Spanien) siden henholdsvis 2004 og 2003, dvs. før Unionens erhvervelse af systemet. Der er ingen grund til at stille spørgsmålstegn ved disse to placeringer, idet de opfylder programmets behov, udnytter de offentlige investeringer, der allerede er foretaget i systemet og opfylder sikkerhedskravene i samarbejde med de medlemsstater, på hvis område de operationelle kontrolcentre er beliggende. Desuden vil en overførsel til andre beliggenheder medføre en række omkostninger og vil kunne forstyrre anvendelsen af systemet.

| (5) | Signal- og integritetskontrolstationerne (Ranging and Integrity Monitoring Station »eller »RIMS«) overvåger lokalt, om de globale satellitnavigationssystemer (GNSS) fungerer korrekt. De måler i realtid afvigelserne mellem geolokaliseringsdata fra de signaler, som udsendes af disse systemer, og deres eget referencepunkt, som er meget præcist. Ved valget af placeringen tages der primært højde for den tekniske nødvendighed af en ligelig geografisk fordeling i hele områder dækket af Egnossystemet, men der tages også højde for eventuelle eksisterende installationer og udstyr og overholdelse af sikkerhedskrav i samarbejde med de medlemsstater og tredjelande, på hvis område stationerne befinder sig. |
| --- | --- |

(5)

Signal- og integritetskontrolstationerne (Ranging and Integrity Monitoring Station »eller »RIMS«) overvåger lokalt, om de globale satellitnavigationssystemer (GNSS) fungerer korrekt. De måler i realtid afvigelserne mellem geolokaliseringsdata fra de signaler, som udsendes af disse systemer, og deres eget referencepunkt, som er meget præcist. Ved valget af placeringen tages der primært højde for den tekniske nødvendighed af en ligelig geografisk fordeling i hele områder dækket af Egnossystemet, men der tages også højde for eventuelle eksisterende installationer og udstyr og overholdelse af sikkerhedskrav i samarbejde med de medlemsstater og tredjelande, på hvis område stationerne befinder sig.

| (6) | Antallet og placeringen af RIMS-stationer kan udvikle sig i lyset af fremskridtene inden for programmet og dets behov og frem for alt udvidelsen af systemets dækning i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 2, stk. 5, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1285/2013. De kan ligeledes ændres afhængigt af resultaterne af risikoanalysen, navnlig for så vidt angår RIMS-stationer i tredjelande. |
| --- | --- |

(6)

Antallet og placeringen af RIMS-stationer kan udvikle sig i lyset af fremskridtene inden for programmet og dets behov og frem for alt udvidelsen af systemets dækning i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 2, stk. 5, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1285/2013. De kan ligeledes ændres afhængigt af resultaterne af risikoanalysen, navnlig for så vidt angår RIMS-stationer i tredjelande.

| (7) | Stationer for kommunikation med geostationære satellitter (»Navigation Land Earth Station« eller »NLES«) sender korrigerede data til de transpondere, der er installeret i geostationære satellitter, hvilket gør det muligt for modtagere af GNSS-signaler inden for de områder, der er omfattet af Egnossystemet at foretage de korrektioner, der passer til deres placering. Der er to NLES-stationer for hver enkelt geostationær satellit. Valget af placering afspejler hovedsagelig tekniske krav, navnlig behovet for lokalt at forbinde udstyr i Egnossystemet med signaltransmissionsudstyr, som tilhører operatører af geostationære satellitter, hvori Egnostransponderne er installeret, men den tager også hensyn til overholdelse af sikkerhedskravene. |
| --- | --- |

(7)

Stationer for kommunikation med geostationære satellitter (»Navigation Land Earth Station« eller »NLES«) sender korrigerede data til de transpondere, der er installeret i geostationære satellitter, hvilket gør det muligt for modtagere af GNSS-signaler inden for de områder, der er omfattet af Egnossystemet at foretage de korrektioner, der passer til deres placering. Der er to NLES-stationer for hver enkelt geostationær satellit. Valget af placering afspejler hovedsagelig tekniske krav, navnlig behovet for lokalt at forbinde udstyr i Egnossystemet med signaltransmissionsudstyr, som tilhører operatører af geostationære satellitter, hvori Egnostransponderne er installeret, men den tager også hensyn til overholdelse af sikkerhedskravene.

| (8) | Antallet og placeringen af NLES-stationer kan ændre sig afhængigt af de fremskridt, der gøres, og af programmets behov, og navnlig afhængigt af levetiden af de Egnostranspondere, der installeres i geostationære satellitter i kredsløb, og valget af de satellitter, som fremtidige transpondere skal installeres i. |
| --- | --- |

(8)

Antallet og placeringen af NLES-stationer kan ændre sig afhængigt af de fremskridt, der gøres, og af programmets behov, og navnlig afhængigt af levetiden af de Egnostranspondere, der installeres i geostationære satellitter i kredsløb, og valget af de satellitter, som fremtidige transpondere skal installeres i.

| (9) | Servicecentret overvåger på den ene side kvaliteten af signalerne og de data, der sendes af transpondere, der er installeret i geostationære satellitter, og er på den anden side en grænseflade for Egnosbrugerne. Servicecentret sikrer også formidling af data af forretningsmæssig karakter via EDAS-tjenesten, jf. artikel 2, stk. 5, litra b), i forordning (EU) nr. 1285/2013. Servicecentret har været beliggende i Torrejon (Spanien) siden 2004, dvs. før Unionens erhvervelse af systemet. Der er ingen grund til at stille spørgsmålstegn ved denne placering, idet den opfylder programmets behov, udnytter de offentlige investeringer, der allerede er foretaget i systemet og opfylder sikkerhedskravene i samarbejde med den medlemsstat, på hvis område servicecentret er beliggende. Desuden vil en overførsel til en anden beliggenhed medføre en række omkostninger og vil kunne forstyrre anvendelsen af systemet. |
| --- | --- |

(9)

Servicecentret overvåger på den ene side kvaliteten af signalerne og de data, der sendes af transpondere, der er installeret i geostationære satellitter, og er på den anden side en grænseflade for Egnosbrugerne. Servicecentret sikrer også formidling af data af forretningsmæssig karakter via EDAS-tjenesten, jf. artikel 2, stk. 5, litra b), i forordning (EU) nr. 1285/2013. Servicecentret har været beliggende i Torrejon (Spanien) siden 2004, dvs. før Unionens erhvervelse af systemet. Der er ingen grund til at stille spørgsmålstegn ved denne placering, idet den opfylder programmets behov, udnytter de offentlige investeringer, der allerede er foretaget i systemet og opfylder sikkerhedskravene i samarbejde med den medlemsstat, på hvis område servicecentret er beliggende. Desuden vil en overførsel til en anden beliggenhed medføre en række omkostninger og vil kunne forstyrre anvendelsen af systemet.

| (10) | For at opnå en sikker sammenkobling i realtid i alle dele af den jordbaserede infrastruktur af Egnossystemet, er disse forbundet via Ewan-nettet (»Egnos Wide Area Network«), som er et sikret kommunikationsnet, der er specifikt dedikeret til systemet. Som følge af nettets fysiske egenskaber kan dets placering ikke bestemmes, og den kan ikke fastsættes i denne afgørelse. |
| --- | --- |

(10)

For at opnå en sikker sammenkobling i realtid i alle dele af den jordbaserede infrastruktur af Egnossystemet, er disse forbundet via Ewan-nettet (»Egnos Wide Area Network«), som er et sikret kommunikationsnet, der er specifikt dedikeret til systemet. Som følge af nettets fysiske egenskaber kan dets placering ikke bestemmes, og den kan ikke fastsættes i denne afgørelse.

| (11) | Placeringen af koordinationscentret for systemets drift, de operationelle kontrolcentre, RIMS-stationerne og servicecentret, der udgør den jordbaserede infrastruktur af Egnossystemet, bør godkendes. |
| --- | --- |

(11)

Placeringen af koordinationscentret for systemets drift, de operationelle kontrolcentre, RIMS-stationerne og servicecentret, der udgør den jordbaserede infrastruktur af Egnossystemet, bør godkendes.

| (12) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 36, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1285/2013 — |
| --- | --- |

(12)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 36, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1285/2013 —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Placeringen af koordinationscentret for systemets drift, de operationelle kontrolcentre, signal- og integritetskontrolstationerne, stationerne for kommunikation med geostationære satellitter og servicecentret, der udgør Egnossystemets jordbaserede infrastruktur, fastsættes i bilaget.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 31. juli 2017.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 1.

1

(2)  K(2009) 2386.

2

---

BILAG

| Betegnelse | Placering |
| --- | --- |
| Koordinationscenter for systemets drift | Toulouse (Frankrig) |
| Operationnelle kontrolcentre | Ciampino (Italien), Torrejon (Spanien) |
| Signal- og integritetskontrolstationer (RIMS) | Aalborg (Danmark), Abu Simbel (Egypten), Azorerne (PT), Agadir (Marokko), Aqaba (Jordan), Alexandria (Egypten), Athen (Grækenland), Berlin (Tyskland) og Catania (Italien), Ciampino (Italien), Cork (Irland), Djerba (Tunesien), Egilsstadir (Island) Gävle (Sverige), Glasgow (Det Forenede Kongerige), Golbasi (Tyrkiet), Gran Canaria (Spanien), Haifa (Israel), Hartebeeshoek (Sydafrika), Jan Mayen (Norge), Kiev (Ukraine), Kirkenes (Norge), Kourou (Frankrig), Kuusamo (Finland) Lappeenranta (Finland), La Palma (Spanien), Lissabon (Portugal), Madeira (Portugal), Malaga (Spanien), Moncton (Canada), Nouakchott (Mauretanien), Oran, Algeriet), Palma de Mallorca (Spanien), Paris (Frankrig), Reykjavik (Island), Santiago de Compostela (Spanien), Sofia (Bulgarien), Svalbard (Norge), Swanwick (Det Forenede Kongerige), Toulouse (Frankrig), Tromsø (Norge), Trondheim (Norge), Warszawa (Polen), Zürich (Schweiz) |
| Stationer for kommunikation med geostationære satellitter (NLES) | Aussaguel (Frankrig), Betzdorf (Luxembourg), Burum (Nederlandene), Cagliari (Italien), Fucino (Italien), Rambouillet (Frankrig), Redu (Belgien) |
| Servicecenter | Torrejon (Spanien). |

Betegnelse

Placering

Koordinationscenter for systemets drift

Toulouse (Frankrig)

Operationnelle kontrolcentre

Ciampino (Italien), Torrejon (Spanien)

Signal- og integritetskontrolstationer (RIMS)

Aalborg (Danmark), Abu Simbel (Egypten), Azorerne (PT), Agadir (Marokko), Aqaba (Jordan), Alexandria (Egypten), Athen (Grækenland), Berlin (Tyskland) og Catania (Italien), Ciampino (Italien), Cork (Irland), Djerba (Tunesien), Egilsstadir (Island) Gävle (Sverige), Glasgow (Det Forenede Kongerige), Golbasi (Tyrkiet), Gran Canaria (Spanien), Haifa (Israel), Hartebeeshoek (Sydafrika), Jan Mayen (Norge), Kiev (Ukraine), Kirkenes (Norge), Kourou (Frankrig), Kuusamo (Finland) Lappeenranta (Finland), La Palma (Spanien), Lissabon (Portugal), Madeira (Portugal), Malaga (Spanien), Moncton (Canada), Nouakchott (Mauretanien), Oran, Algeriet), Palma de Mallorca (Spanien), Paris (Frankrig), Reykjavik (Island), Santiago de Compostela (Spanien), Sofia (Bulgarien), Svalbard (Norge), Swanwick (Det Forenede Kongerige), Toulouse (Frankrig), Tromsø (Norge), Trondheim (Norge), Warszawa (Polen), Zürich (Schweiz)

Stationer for kommunikation med geostationære satellitter (NLES)

Aussaguel (Frankrig), Betzdorf (Luxembourg), Burum (Nederlandene), Cagliari (Italien), Fucino (Italien), Rambouillet (Frankrig), Redu (Belgien)

Servicecenter

Torrejon (Spanien).

---