# Úřední věstník L 166/2014

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 166 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 575. června 2014 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 166

České vydání

Právní předpisy

Svazek 575. června 2014

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEZINÁRODNÍ DOHODY |
| | * | Rozhodnutí Rady 2014/326/SZBP ze dne 28. ledna 2014 o podpisu a uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Korejskou republikou o rámci pro účast Korejské republiky na operacích Evropské unie pro řešení krizí | 1 |
| | | Dohoda mezi Evropskou unií a Korejskou republikou o rámci pro účast Korejské republiky na operacích Evropské unie pro řešení krizí | 3 |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Komise (EU) č. 601/2014 ze dne 4. června 2014, kterým se mění příloha II nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008, pokud jde o kategorie potravin u masa a použití některých potravinářských přídatných látek v masných polotovarech (
  1
  ) | 11 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 602/2014 ze dne 4. června 2014, kterým se stanoví prováděcí technické normy pro usnadnění sbližování postupů dohledu, pokud jde o uplatňování dodatečných rizikových vah podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (
  1
  ) | 22 |
| | | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 603/2014 ze dne 4. června 2014 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny | 25 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | | 2014/327/EU |
| | * | Rozhodnutí Rady ze dne 6. května 2014, kterým se stanoví postoj, který má Unie přijmout na 53. zasedání Výboru odborníků pro přepravu nebezpečných věcí OTIF, pokud jde o některé změny v dodatku C k Úmluvě o mezinárodní železniční přepravě (COTIF) použitelné od 1. ledna 2015 | 27 |
| | | 2014/328/EU |
| | * | Rozhodnutí Evropské centrální banky ze dne 12. března 2014, kterým se mění rozhodnutí ECB/2013/35 o dodatečných opatřeních týkajících se refinančních operací Eurosystému a způsobilosti zajištění (ECB/2014/11) | 31 |
| | | OBECNÉ ZÁSADY |
| | | 2014/329/EU |
| | * | Obecné zásady Evropské centrální banky ze dne 12. března 2014, kterými se mění obecné zásady ECB/2011/14 o nástrojích a postupech měnové politiky Eurosystému (ECB/2014/10) | 33 |
| | | 2014/330/EU |
| | * | Obecné zásady Evropské centrální banky ze dne 12. března 2014, kterými se mění obecné zásady ECB/2013/4 o dodatečných dočasných opatřeních týkajících se refinančních operací Eurosystému a způsobilosti zajištění a o změně obecných zásad ECB/2007/9 (ECB/2014/12) | 42 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

MEZINÁRODNÍ DOHODY

*

Rozhodnutí Rady 2014/326/SZBP ze dne 28. ledna 2014 o podpisu a uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Korejskou republikou o rámci pro účast Korejské republiky na operacích Evropské unie pro řešení krizí

1

Dohoda mezi Evropskou unií a Korejskou republikou o rámci pro účast Korejské republiky na operacích Evropské unie pro řešení krizí

3

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Komise (EU) č. 601/2014 ze dne 4. června 2014, kterým se mění příloha II nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008, pokud jde o kategorie potravin u masa a použití některých potravinářských přídatných látek v masných polotovarech (
  1
  )

1

11

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 602/2014 ze dne 4. června 2014, kterým se stanoví prováděcí technické normy pro usnadnění sbližování postupů dohledu, pokud jde o uplatňování dodatečných rizikových vah podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (
  1
  )

1

22

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 603/2014 ze dne 4. června 2014 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

25

ROZHODNUTÍ

2014/327/EU

*

Rozhodnutí Rady ze dne 6. května 2014, kterým se stanoví postoj, který má Unie přijmout na 53. zasedání Výboru odborníků pro přepravu nebezpečných věcí OTIF, pokud jde o některé změny v dodatku C k Úmluvě o mezinárodní železniční přepravě (COTIF) použitelné od 1. ledna 2015

27

2014/328/EU

*

Rozhodnutí Evropské centrální banky ze dne 12. března 2014, kterým se mění rozhodnutí ECB/2013/35 o dodatečných opatřeních týkajících se refinančních operací Eurosystému a způsobilosti zajištění (ECB/2014/11)

(ECB/2014/11)

31

OBECNÉ ZÁSADY

2014/329/EU

*

Obecné zásady Evropské centrální banky ze dne 12. března 2014, kterými se mění obecné zásady ECB/2011/14 o nástrojích a postupech měnové politiky Eurosystému (ECB/2014/10)

(ECB/2014/10)

33

2014/330/EU

*

Obecné zásady Evropské centrální banky ze dne 12. března 2014, kterými se mění obecné zásady ECB/2013/4 o dodatečných dočasných opatřeních týkajících se refinančních operací Eurosystému a způsobilosti zajištění a o změně obecných zásad ECB/2007/9 (ECB/2014/12)

(ECB/2014/12)

42

| | | III   Jiné akty |
| --- | --- | --- |
| | | EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ PROSTOR |
| | * | Rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO č. 407/13/COL ze dne 23. října 2013, kterým se po devadesáté mění procesní a hmotná pravidla v oblasti státní podpory, a to vložením nové kapitoly o regionální státní podpoře na období 2014–2020 a prodloužením platnosti kapitol o regionální státní podpoře na období 2007–2013 a kritérií pro podrobné posouzení regionální podpory pro velké investiční projekty | 44 |

III   Jiné akty

EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ PROSTOR

*

Rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO č. 407/13/COL ze dne 23. října 2013, kterým se po devadesáté mění procesní a hmotná pravidla v oblasti státní podpory, a to vložením nové kapitoly o regionální státní podpoře na období 2014–2020 a prodloužením platnosti kapitol o regionální státní podpoře na období 2007–2013 a kritérií pro podrobné posouzení regionální podpory pro velké investiční projekty

44

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

MEZINÁRODNÍ DOHODY

| 5.6.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 166/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 166/1

---

ROZHODNUTÍ RADY 2014/326/SZBP

ze dne 28. ledna 2014

o podpisu a uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Korejskou republikou o rámci pro účast Korejské republiky na operacích Evropské unie pro řešení krizí

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 37 této smlouvy ve spojení s čl. 218 odst. 5 a 6 Smlouvy o fungování Evropské unie,

s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podmínky účasti třetích států na operacích Evropské unie pro řešení krizí by měly být stanoveny v dohodě, kterou se stanoví rámec pro takovou případnou budoucí účast, než aby byly vymezovány pro každou jednotlivou operaci samostatně. |
| --- | --- |

(1)

Podmínky účasti třetích států na operacích Evropské unie pro řešení krizí by měly být stanoveny v dohodě, kterou se stanoví rámec pro takovou případnou budoucí účast, než aby byly vymezovány pro každou jednotlivou operaci samostatně.

| (2) | Poté, co Rada dne 13. listopadu 2012 přijala rozhodnutí o zmocnění k zahájení jednání, vyjednala vysoká představitelka Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku Dohodu mezi Evropskou unií a Korejskou republikou o rámci pro účast Korejské republiky na operacích Evropské unie pro řešení krizí (dále jen „dohoda“). |
| --- | --- |

(2)

Poté, co Rada dne 13. listopadu 2012 přijala rozhodnutí o zmocnění k zahájení jednání, vyjednala vysoká představitelka Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku Dohodu mezi Evropskou unií a Korejskou republikou o rámci pro účast Korejské republiky na operacích Evropské unie pro řešení krizí (dále jen „dohoda“).

| (3) | Dohoda by měla být schválena, |
| --- | --- |

(3)

Dohoda by měla být schválena,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Dohoda mezi Evropskou unií a Korejskou republikou o rámci pro účast Korejské republiky na operacích Evropské unie pro řešení krizí se schvaluje jménem Unie.

Znění dohody se připojuje k tomuto rozhodnutí.

Článek 2

Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu nebo osoby zmocněné podepsat dohodu zavazující Unii.

Článek 3

Předseda Rady učiní jménem Unie oznámení uvedené v čl. 16 odst. 1 dohody (1).

Článek 4

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Bruselu dne 28. ledna 2014.

Za Radu

předseda

G. STOURNARAS

---

(1)  Den vstupu dohody v platnost zveřejní generální sekretariát Rady v Úředním věstníku Evropské unie.

1

Úředním věstníku Evropské unie

---

| 5.6.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 166/3 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 166/3

---

PŘEKLAD

DOHODA

mezi Evropskou unií a Korejskou republikou o rámci pro účast Korejské republiky na operacích Evropské unie pro řešení krizí

EVROPSKÁ UNIE (dále jen „Unie“ nebo „EU“)

na jedné straně a

KOREJSKÁ REPUBLIKA,

na straně druhé,

dále jen „strany“,

Vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Unie může rozhodnout, že podnikne kroky v oblasti řešení krizí, včetně operací k udržení míru nebo humanitárních operací. |
| --- | --- |

(1)

Unie může rozhodnout, že podnikne kroky v oblasti řešení krizí, včetně operací k udržení míru nebo humanitárních operací.

| (2) | Unie rozhodne o přizvání třetích států k účasti na operaci EU pro řešení krize. Korejská republika může pozvání Unie přijmout a nabídnout svůj příspěvek. V takovém případě Unie rozhodne o přijetí navrhovaného příspěvku. |
| --- | --- |

(2)

Unie rozhodne o přizvání třetích států k účasti na operaci EU pro řešení krize. Korejská republika může pozvání Unie přijmout a nabídnout svůj příspěvek. V takovém případě Unie rozhodne o přijetí navrhovaného příspěvku.

| (3) | Podmínky účasti Korejské republiky na operacích EU pro řešení krizí by měly být stanoveny v dohodě, kterou se stanoví rámec pro tuto případnou budoucí účast, nikoliv vymezeny pro každou jednotlivou operaci samostatně. |
| --- | --- |

(3)

Podmínky účasti Korejské republiky na operacích EU pro řešení krizí by měly být stanoveny v dohodě, kterou se stanoví rámec pro tuto případnou budoucí účast, nikoliv vymezeny pro každou jednotlivou operaci samostatně.

| (4) | Touto dohodou by neměla být dotčena rozhodovací samostatnost Unie a neměla by být předjímána individuální povaha rozhodnutí Korejské republiky o účasti na operaci EU pro řešení krize v souladu s jejím právním systémem. |
| --- | --- |

(4)

Touto dohodou by neměla být dotčena rozhodovací samostatnost Unie a neměla by být předjímána individuální povaha rozhodnutí Korejské republiky o účasti na operaci EU pro řešení krize v souladu s jejím právním systémem.

| (5) | Dohoda by se měla týkat pouze budoucích operací EU pro řešení krizí a neměly by jí být dotčeny žádné stávající dohody, kterými se řídí účast Korejské republiky na operaci EU pro řešení krize, která již probíhá, |
| --- | --- |

(5)

Dohoda by se měla týkat pouze budoucích operací EU pro řešení krizí a neměly by jí být dotčeny žádné stávající dohody, kterými se řídí účast Korejské republiky na operaci EU pro řešení krize, která již probíhá,

SE DOHODLY TAKTO:

ODDÍL 1

OBECNÁ USTANOVENÍ

Článek 1

Rozhodnutí o účasti

1.   Po rozhodnutí Unie přizvat Korejskou republiku k účasti na operaci EU pro řešení krize poskytne Unie veškeré relevantní informace a posouzení týkající se dané operace, aby tak Korejská republika mohla nabídku Unie lépe zvážit.

2.   Unie poskytne Korejské republice co nejdříve předběžné informace o pravděpodobném příspěvku Korejské republiky na společné náklady nebo náklady uvedené v operativním rozpočtu v souladu s články 8 a 12 s cílem pomoci Korejské republice s přípravou navrženého příspěvku.

3.   Poté, co se Korejská republika rozhodne navrhnout určitý příspěvek, tento příspěvek blíže určí a informuje o něm Unii, které poskytne rovněž informace o složení případného kontingentu korejského personálu.

4.   Unie posoudí korejský příspěvek v konzultaci s Korejskou republikou. Korejská republika se kdykoli během procesu konzultací a posuzování může rozhodnout, že svůj navržený příspěvek přezkoumá.

5.   Unie Korejské republice písemně sdělí výsledek svého posouzení a rozhodnutí ohledně korejského navrženého příspěvku s cílem zajistit účast Korejské republiky v souladu s touto dohodou.

6.   Svoji účast na operaci EU pro řešení krize může Korejská republika kdykoliv z vlastního podnětu nebo na žádost Unie a po konzultacích obou stran zrušit, a to v plném rozsahu nebo zčásti.

Článek 2

Rámec

1.   Korejská republika se připojí k rozhodnutí Rady, kterým Rada Evropské unie rozhodne o uskutečnění operace EU pro řešení krize, a ke všem dalším rozhodnutím, kterými Rada Evropské unie rozhodne o prodloužení operace EU pro řešení krize, v souladu s touto dohodou a veškerými nezbytnými prováděcími opatřeními.

2.   Příspěvkem Korejské republiky k operaci EU pro řešení krize není dotčena rozhodovací samostatnost Unie.

Článek 3

Postavení personálu a sil Korejské republiky

1.   Postavení personálu vyslaného Korejskou republikou v rámci civilní operace EU pro řešení krize nebo postavení sil přidělených Korejskou republikou v rámci vojenské operace EU pro řešení krize se řídí dohodou o postavení sil nebo mise, pokud byla uzavřena, mezi Unií a státem nebo státy, v nichž se operace uskutečňuje.

2.   Postavení personálu přiděleného k velitelství nebo k velícím složkám umístěným mimo stát nebo státy, v nichž se operace EU pro řešení krize uskutečňuje, se řídí ujednáním mezi dotyčným velitelstvím a velícími složkami a příslušnými orgány Korejské republiky.

3.   Aniž je dotčena dohoda o postavení sil nebo mise podle odstavce 1, vykonává Korejská republika pravomoc nad svým personálem, který se účastní operace EU pro řešení krize. Pokud síly Korejské republiky působí na palubě plavidla či letadla členského státu Evropské unie, může pravomoc vykonávat tento členský stát, s výhradou všech stávajících či budoucích dohod a v souladu s jeho vnitrostátními právními předpisy a postupy a s mezinárodním právem.

4.   Korejská republika vyřizuje veškeré nároky vzniklé v souvislosti se svou účastí na operaci EU pro řešení krize, které vznese některý z členů jejího personálu, a je příslušná pro zahájení řízení, zejména soudního nebo kárného, proti kterémukoli členu svého personálu v souladu se svými právními předpisy.

5.   Strany se dohodly, že se navzájem zřeknou veškerých nároků (kromě nároků vyplývajících ze smluv) v případě škody, ztráty nebo zničení majetku vlastněného či provozovaného kteroukoli stranou, nebo v případě zranění nebo smrti členů personálu kterékoli strany, vyplývající z výkonu jejich úředních povinností v souvislosti s činnostmi podle této dohody, s výjimkou případu hrubé nedbalosti nebo svévolného jednání.

6.   Korejská republika se zavazuje učinit při podpisu této dohody prohlášení o vzdání se nároků na náhradu škody vůči kterémukoli státu, který se účastní operace EU pro řešení krize, jíž se Korejská republika účastní.

7.   Unie se zavazuje zajistit, aby její členské státy učinily při podpisu této dohody prohlášení o vzdání se nároků na náhradu škody v souvislosti s jakoukoli budoucí účastí Korejské republiky na operaci EU pro řešení krize.

Článek 4

Utajované informace

1.   Korejská republika přijme vhodná opatření pro zajištění ochrany utajovaných informací EU v souladu s bezpečnostními předpisy Rady Evropské unie, jež jsou stanoveny v rozhodnutí Rady 2013/488/EU (1), a v souladu s dalšími pokyny příslušných orgánů, včetně velitele operace EU, pokud jde o vojenskou operaci EU pro řešení krize, nebo vedoucího mise, pokud jde o civilní operaci EU pro řešení krize.

2.   Pokud obě strany uzavřou dohodu o bezpečnostních postupech pro výměnu utajovaných informací, použije se v souvislosti s operací EU pro řešení krize taková dohoda.

ODDÍL II

USTANOVENÍ O ÚČASTI NA CIVILNÍCH OPERACÍCH PRO ŘEŠENÍ KRIZÍ

Článek 5

Personál vyslaný v rámci civilní operace EU pro řešení krize

1.   Korejská republika:

| a) | zajistí, aby její personál vyslaný v rámci civilní operace EU pro řešení krize plnil své poslání v souladu s:






  i) | rozhodnutím Rady a následnými změnami podle čl. 2 odst. 1, |
| --- | --- | --- |

a)

zajistí, aby její personál vyslaný v rámci civilní operace EU pro řešení krize plnil své poslání v souladu s:

i)

rozhodnutím Rady a následnými změnami podle čl. 2 odst. 1,

| ii) | operačním plánem, |
| --- | --- |

ii)

operačním plánem,

| iii) | prováděcími opatřeními; |
| --- | --- |

iii)

prováděcími opatřeními;

| b) | včas uvědomí vedoucího mise a vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“) o veškerých změnách týkajících se příspěvku Korejské republiky k civilní operaci EU pro řešení krize. |
| --- | --- |

b)

včas uvědomí vedoucího mise a vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“) o veškerých změnách týkajících se příspěvku Korejské republiky k civilní operaci EU pro řešení krize.

2.   Personál vyslaný Korejskou republikou v rámci civilní operace EU pro řešení krize podstoupí lékařskou prohlídku a očkování a příslušný korejský orgán mu vystaví osvědčení o zdravotní způsobilosti, jehož kopii personál předloží.

3.   Personál vyslaný Korejskou republikou plní své úkoly a jedná pouze v zájmu civilní operace EU pro řešení krize.

Článek 6

Linie velení

1.   Veškerý personál zůstává zcela pod velením vlastních vnitrostátních orgánů.

2.   Vnitrostátní orgány předají operativní velení civilnímu veliteli operace Unie.

3.   Civilní velitel operace přebírá odpovědnost a vykonává velení a řízení civilní operace EU pro řešení krize na strategické úrovni.

4.   Vedoucí mise přebírá odpovědnost a vykonává velení a řízení civilní operace EU pro řešení krize v místě působení a zajišťuje její běžné řízení.

5.   V souladu s právními nástroji podle čl. 2 odst. 1 této dohody má Korejská republika z hlediska běžného řízení operace stejná práva a povinnosti jako členské státy Evropské unie, které se operace účastní.

6.   Pro kázeňský dohled nad personálem civilní operace EU pro řešení krize je příslušný vedoucí mise. V případě potřeby vykoná kázeňská opatření příslušný vnitrostátní orgán.

7.   Korejská republika určí pro zastupování svého kontingentu v operaci styčnou osobu národního kontingentu. Styčná osoba národního kontingentu podává vedoucímu mise zprávy o vnitrostátních záležitostech a odpovídá za běžnou kázeň v kontingentu.

8.   Rozhodnutí o ukončení operace přijme Unie po konzultaci s Korejskou republikou, pokud Korejská republika ke dni ukončení operace stále přispívá k civilní operaci EU pro řešení krize.

Článek 7

Finanční hlediska

1.   Aniž je dotčen článek 8, nese Korejská republika veškeré náklady spojené se svou účastí na operaci kromě provozních nákladů, jak je stanoveno v operativním rozpočtu operace.

2.   V případě smrti, zranění, ztráty nebo škody způsobené fyzickým nebo právnickým osobám státu nebo států, v nichž se operace uskutečňuje, zaplatí Korejská republika, jakmile je zjištěna její odpovědnost, náhradu škody za podmínek stanovených v příslušné dohodě o postavení mise podle čl. 3 odst. 1.

Článek 8

Příspěvek do operativního rozpočtu

1.   S výhradou odstavce 4 přispívá Korejská republika na financování operativního rozpočtu civilní operace EU pro řešení krize.

2.   Tento příspěvek do operativního rozpočtu se vypočte podle toho z níže uvedených vzorců, jehož výsledkem je nižší částka:

| a) | podíl z referenční částky, který odpovídá poměru hrubého národního důchodu (HND) Korejské republiky k celkovému HND všech států přispívajících do operativního rozpočtu operace, nebo |
| --- | --- |

a)

podíl z referenční částky, který odpovídá poměru hrubého národního důchodu (HND) Korejské republiky k celkovému HND všech států přispívajících do operativního rozpočtu operace, nebo

| b) | podíl referenční částky pro operativní rozpočet, který odpovídá poměru počtu členů personálu z Korejské republiky účastnících se operace k celkovému počtu členů personálu ze všech států účastnících se operace. |
| --- | --- |

b)

podíl referenční částky pro operativní rozpočet, který odpovídá poměru počtu členů personálu z Korejské republiky účastnících se operace k celkovému počtu členů personálu ze všech států účastnících se operace.

3.   Bez ohledu na odstavce 1 a 2 nepřispívá Korejská republika na financování denních dávek vyplácených personálu členských států Evropské unie.

4.   Bez ohledu na odstavec 1 Unie v zásadě osvobodí Korejskou republiku od poskytování finančních příspěvků na konkrétní civilní operaci EU pro řešení krize, pokud:

| a) | Unie rozhodne, že Korejská republika poskytuje významný příspěvek, který je pro operaci zásadní, nebo |
| --- | --- |

a)

Unie rozhodne, že Korejská republika poskytuje významný příspěvek, který je pro operaci zásadní, nebo

| b) | HND Korejské republiky na obyvatele není vyšší než HND na obyvatele žádného členského státu Unie. |
| --- | --- |

b)

HND Korejské republiky na obyvatele není vyšší než HND na obyvatele žádného členského státu Unie.

5.   S výhradou odstavce 1 bude jakékoli ujednání o platbě příspěvku Korejské republiky do operativního rozpočtu civilní operace EU pro řešení krize podepsáno příslušnými orgány obou stran a bude obsahovat mimo jiné ustanovení o:

| a) | výši dotyčného finančního příspěvku, |
| --- | --- |

a)

výši dotyčného finančního příspěvku,

| b) | způsobech platby finančního příspěvku a |
| --- | --- |

b)

způsobech platby finančního příspěvku a

| c) | kontrolním postupu. |
| --- | --- |

c)

kontrolním postupu.

ODDÍL III

USTANOVENÍ O ÚČASTI NA VOJENSKÝCH OPERACÍCH PRO ŘEŠENÍ KRIZÍ

Článek 9

Účast na vojenské operaci EU pro řešení krize

1.   Korejská republika zajistí, aby její síly a personál účastnící se vojenské operace EU pro řešení krize plnily své poslání v souladu s:

| a) | rozhodnutím Rady a následnými změnami podle čl. 2 odst. 1, |
| --- | --- |

a)

rozhodnutím Rady a následnými změnami podle čl. 2 odst. 1,

| b) | operačním plánem a |
| --- | --- |

b)

operačním plánem a

| c) | prováděcími opatřeními. |
| --- | --- |

c)

prováděcími opatřeními.

2.   Korejská republika včas informuje velitele operace EU o veškerých změnách týkajících se účasti Korejské republiky na operaci.

3.   Personál vyslaný Korejskou republikou plní své úkoly a jedná pouze v zájmu vojenské operace EU pro řešení krize.

Článek 10

Linie velení

1.   Všechny síly a personál účastnící se vojenské operace EU pro řešení krize zůstávají zcela pod velením svých vnitrostátních orgánů.

2.   Vnitrostátní orgány předají operativní a taktickou kontrolu svých sil a personálu veliteli operace EU, který je oprávněn delegovat svou pravomoc.

3.   V souladu s právními nástroji podle čl. 2 odst. 1 této dohody má Korejská republika z hlediska běžného řízení operace stejná práva a povinnosti jako členské státy Evropské unie, které se operace účastní.

4.   Po konzultacích s Korejskou republikou může velitel operace EU kdykoli požádat o zrušení příspěvku Korejské republiky.

5.   Korejská republika jmenuje jako zástupce svého národního kontingentu ve vojenské operaci EU pro řešení krize vysokého vojenského zástupce. Vysoký vojenský zástupce konzultuje s velitelem sil EU všechny záležitosti, které mají vliv na operaci, a odpovídá za běžnou kázeň v kontingentu Korejské republiky.

Článek 11

Finanční hlediska

1.   Aniž je dotčen článek 12 této dohody, nese Korejská republika veškeré náklady spojené se svou účastí na operaci kromě nákladů, které jsou předmětem společného financování, jak je stanoveno v právních nástrojích uvedených v čl. 2 odst. 1 a v rozhodnutí Rady 2011/871/SZBP (2).

2.   V případě smrti, zranění, ztráty nebo škody způsobené fyzickým nebo právnickým osobám státu nebo států, v nichž se operace uskutečňuje, zaplatí Korejská republika, jakmile je zjištěna její odpovědnost, náhradu škody za podmínek stanovených v příslušné dohodě o postavení sil podle čl. 3 odst. 1.

Článek 12

Příspěvek na společné náklady

1.   S výhradou odstavce 3 přispívá Korejská republika na financování společných nákladů vojenské operace EU pro řešení krize.

2.   Tento příspěvek na společné náklady se vypočte podle toho z níže uvedených vzorců, jehož výsledkem je nižší částka:

| a) | podíl ze společných nákladů, který odpovídá poměru HND Korejské republiky k celkovému HND všech států přispívajících na společné náklady operace, nebo |
| --- | --- |

a)

podíl ze společných nákladů, který odpovídá poměru HND Korejské republiky k celkovému HND všech států přispívajících na společné náklady operace, nebo

| b) | podíl společných nákladů, který odpovídá poměru počtu členů personálu z Korejské republiky účastnících se operace k celkovému počtu členů personálu ze všech států účastnících se operace. |
| --- | --- |

b)

podíl společných nákladů, který odpovídá poměru počtu členů personálu z Korejské republiky účastnících se operace k celkovému počtu členů personálu ze všech států účastnících se operace.

Použije-li se vzorec podle písmene b) a pokud Korejská republika přiděluje personál pouze k velitelství operace nebo sil, použije se poměr počtu jejích členů personálu k celkovému počtu členů personálu daného velitelství. V ostatních případech se použije poměr veškerého personálu přiděleného Korejskou republikou k celkovému personálu operace.

3.   Bez ohledu na odstavec 1 Unie v zásadě osvobodí Korejskou republiku od poskytování finančních příspěvků na společné náklady konkrétní vojenské operace EU pro řešení krize, pokud:

| a) | Unie rozhodne, že Korejská republika poskytuje významný příspěvek, který je pro operaci zásadní, nebo |
| --- | --- |

a)

Unie rozhodne, že Korejská republika poskytuje významný příspěvek, který je pro operaci zásadní, nebo

| b) | HND Korejské republiky na obyvatele není vyšší než HND na obyvatele žádného členského státu Unie. |
| --- | --- |

b)

HND Korejské republiky na obyvatele není vyšší než HND na obyvatele žádného členského státu Unie.

4.   S výhradou odstavce 1 bude jakékoli ujednání o platbě příspěvku Korejské republiky na společné náklady uzavřeno příslušnými orgány obou stran a bude obsahovat mimo jiné ustanovení o:

| a) | výši dotyčného finančního příspěvku, |
| --- | --- |

a)

výši dotyčného finančního příspěvku,

| b) | způsobech platby finančního příspěvku a |
| --- | --- |

b)

způsobech platby finančního příspěvku a

| c) | kontrolním postupu. |
| --- | --- |

c)

kontrolním postupu.

ODDÍL IV

ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

Článek 13

Ujednání k provedení dohody

Aniž jsou dotčeny čl. 8 odst. 5 a čl. 12 odst. 4, uzavřou příslušné orgány obou stran veškerá nezbytná technická a správní ujednání k provedení této dohody.

Článek 14

Neplnění závazků

Pokud jedna ze stran neplní své závazky stanovené v této dohodě, má druhá strana právo vypovědět tuto dohodu zasláním písemného oznámení s měsíční výpovědní lhůtou.

Článek 15

Řešení sporů

Spory týkající se výkladu nebo uplatňování této dohody se řeší mezi stranami diplomatickou cestou.

Článek 16

Vstup v platnost, doba trvání a ukončení platnosti

1.   Tato dohoda vstupuje v platnost prvním dnem měsíce následujícího po dni, kdy si strany vzájemně oznámí dokončení vnitřních právních postupů nezbytných pro vstup v platnost.

2.   Tato dohoda podléhá pravidelnému přezkumu.

3.   Tato dohoda může být změněna vzájemnou písemnou dohodou mezi stranami. Změny vstupují v platnost v souladu s postupem stanoveným v odstavci 1.

4.   Tato dohoda zůstává v platnosti na počáteční období pěti let a poté je její platnost automaticky prodlužována o další období pěti let, ledaže některá ze stran alespoň šest měsíců před takovým datem skončení platnosti písemně oznámí druhé straně svůj záměr tuto dohodu ukončit.

NA DŮKAZ ČEHOŽ oba níže podepsaní a řádně zplnomocnění zástupci stran podepsali tuto dohodu.

V Soulu dne dvacátého třetího května roku dva tisíce čtrnáct ve dvojím vyhotovení v jazyce anglickém a korejském, přičemž obě znění mají stejnou platnost. V případě nesouladu je rozhodující výklad anglického znění.

Za Evropskou unii

Za Korejskou republiku

---

(1)  Rozhodnutí Rady 2013/488/EU ze dne 23. září 2013 o bezpečnostních pravidlech na ochranu utajovaných informací EU ( Úř. věst. EU L 274, 15.10.2013, s. 1).

1

(2)  Rozhodnutí Rady 2011/871/SZBP ze dne 19. prosince 2011 o vytvoření mechanismu pro správu financování společných nákladů operací Evropské unie v souvislosti s vojenstvím nebo obranou (Athena) (Úř. věst. EU L 343, 23.12.2011, s. 35).

2

---

PROHLÁŠENÍ ČLENSKÝCH STÁTŮ EU UPLATŇUJÍCÍCH ROZHODNUTÍ RADY EU O OPERACI PRO ŘEŠENÍ KRIZE, JÍŽ SE ÚČASTNÍ KOREJSKÁ REPUBLIKA, O VZDÁNÍ SE NÁROKŮ

„V případě zranění nebo smrti členů jejich personálu, jakož i škody nebo ztráty týkající se majetku jimi vlastněného a použitého při operaci EU pro řešení krize budou členské státy EU při uplatňování rozhodnutí Rady EU o operaci EU pro řešení krize, jíž se Korejská republika účastní, usilovat o to, aby se v rozsahu, v jakém to dovolují jejich vnitrostátní právní systémy, vzdaly nároků na náhradu škody vůči Korejské republice, pokud takové zranění, smrt, škoda nebo ztráta:

| — | byly způsobeny personálem přiděleným Korejskou republikou v rámci operace EU pro řešení krize při plnění jeho povinností v souvislosti s touto operací, kromě případu hrubé nedbalosti nebo svévolného jednání, nebo |
| --- | --- |

—

byly způsobeny personálem přiděleným Korejskou republikou v rámci operace EU pro řešení krize při plnění jeho povinností v souvislosti s touto operací, kromě případu hrubé nedbalosti nebo svévolného jednání, nebo

| — | nastaly v důsledku používání jakéhokoli majetku, jenž je ve vlastnictví Korejské republiky, pokud byl tento majetek použit v souvislosti s operací, kromě případu hrubé nedbalosti nebo svévolného jednání personálu přiděleného Korejskou republikou v rámci operace EU pro řešení krize, který tento majetek používá.“ |
| --- | --- |

—

nastaly v důsledku používání jakéhokoli majetku, jenž je ve vlastnictví Korejské republiky, pokud byl tento majetek použit v souvislosti s operací, kromě případu hrubé nedbalosti nebo svévolného jednání personálu přiděleného Korejskou republikou v rámci operace EU pro řešení krize, který tento majetek používá.“

---

PROHLÁŠENÍ KOREJSKÉ REPUBLIKY O VZDÁNÍ SE NÁROKŮ VŮČI KTERÉMUKOLI STÁTU, KTERÝ SE ÚČASTNÍ OPERACE EU PRO ŘEŠENÍ KRIZE

„V případě zranění nebo smrti členů jejího personálu, jakož i škody nebo ztráty týkající se majetku jí vlastněného a použitého při operaci EU pro řešení krize bude Korejská republika po vyslovení souhlasu s účastí na této operaci usilovat o to, aby se v rozsahu, v jakém to dovoluje její vnitrostátní právní systém, vzdala nároků na náhradu škody vůči kterémukoli státu účastnícímu se operace EU pro řešení krize, pokud takové zranění, smrt, škoda nebo ztráta:

| — | byly způsobeny personálem při plnění jeho povinností v souvislosti s operací EU pro řešení krize, kromě případu hrubé nedbalosti nebo svévolného jednání, nebo |
| --- | --- |

—

byly způsobeny personálem při plnění jeho povinností v souvislosti s operací EU pro řešení krize, kromě případu hrubé nedbalosti nebo svévolného jednání, nebo

| — | nastaly v důsledku používání jakéhokoli majetku, jenž je ve vlastnictví státu účastnícího se operace EU pro řešení krize, pokud byl tento majetek použit v souvislosti s operací, kromě případu hrubé nedbalosti nebo svévolného jednání personálu operace EU pro řešení krize, který tento majetek používá.“ |
| --- | --- |

—

nastaly v důsledku používání jakéhokoli majetku, jenž je ve vlastnictví státu účastnícího se operace EU pro řešení krize, pokud byl tento majetek použit v souvislosti s operací, kromě případu hrubé nedbalosti nebo svévolného jednání personálu operace EU pro řešení krize, který tento majetek používá.“

---

NAŘÍZENÍ

| 5.6.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 166/11 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 166/11

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 601/2014

ze dne 4. června 2014,

kterým se mění příloha II nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008, pokud jde o kategorie potravin u masa a použití některých potravinářských přídatných látek v masných polotovarech

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008 ze dne 16. prosince 2008 o potravinářských přídatných látkách (1), a zejména na čl. 10 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Příloha II nařízení (ES) č. 1333/2008 stanoví seznam potravinářských přídatných látek Unie schválených pro použití v potravinách a podmínky jejich použití. |
| --- | --- |

(1)

Příloha II nařízení (ES) č. 1333/2008 stanoví seznam potravinářských přídatných látek Unie schválených pro použití v potravinách a podmínky jejich použití.

| (2) | Tento seznam lze měnit v souladu s jednotným postupem uvedeným v čl. 3 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1331/2008 (2) buď z podnětu Komise, nebo na základě podání žádosti. |
| --- | --- |

(2)

Tento seznam lze měnit v souladu s jednotným postupem uvedeným v čl. 3 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1331/2008 (2) buď z podnětu Komise, nebo na základě podání žádosti.

| (3) | Seznam potravinářských přídatných látek byl vytvořen na základě potravinářských přídatných látek povolených pro použití v potravinách v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 94/35/ES (3), směrnicí Evropského parlamentu a Rady 94/36/ES (4) a směrnicí Evropského parlamentu a Rady 95/2/ES (5) a po prověření jejich souladu s články 6, 7 a 8 nařízení (ES) č. 1333/2008. Na seznamu Unie jsou uvedeny potravinářské přídatné látky podle kategorií potravin, do nichž se smějí přidávat. |
| --- | --- |

(3)

Seznam potravinářských přídatných látek byl vytvořen na základě potravinářských přídatných látek povolených pro použití v potravinách v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 94/35/ES (3), směrnicí Evropského parlamentu a Rady 94/36/ES (4) a směrnicí Evropského parlamentu a Rady 95/2/ES (5) a po prověření jejich souladu s články 6, 7 a 8 nařízení (ES) č. 1333/2008. Na seznamu Unie jsou uvedeny potravinářské přídatné látky podle kategorií potravin, do nichž se smějí přidávat.

| (4) | V části D seznamu Unie se kategorie 8 vztahuje na maso a zahrnuje podkategorie 8.1: Nezpracované maso a 8.2: Zpracované maso. Kategorie 8.1 je dále rozdělena na kategorie 8.1.1: Nezpracované maso jiné než masné polotovary ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004 (6) a 8.1.2: Masné polotovary ve smyslu nařízení (ES) č. 853/2004. |
| --- | --- |

(4)

V části D seznamu Unie se kategorie 8 vztahuje na maso a zahrnuje podkategorie 8.1: Nezpracované maso a 8.2: Zpracované maso. Kategorie 8.1 je dále rozdělena na kategorie 8.1.1: Nezpracované maso jiné než masné polotovary ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004 (6) a 8.1.2: Masné polotovary ve smyslu nařízení (ES) č. 853/2004.

| (5) | Bod 1.15 přílohy I nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004 definuje masné polotovary jako čerstvé maso, včetně rozmělněného masa, ke kterému byly přidány potraviny, koření nebo přídatné látky anebo které bylo podrobeno ošetření, jež nestačí ke změně vnitřní struktury svalových vláken masa, a tím i k vymizení vlastností čerstvého masa. Mezitím bylo objasněno, že masný polotovar může být buď zpracovaný, nebo nezpracovaný (7). Pokud však po zpracování vlastnosti čerstvého masa zcela vymizí, nemělo by již být považováno za masný polotovar, nýbrž by se na ně měla vztahovat definice „masných výrobků“, jak je uvedena v bodě 7.1 přílohy I nařízení (ES) č. 853/2004. V zájmu právní jasnosti je vhodné používat pro účely kategorie 8 termíny „čerstvé maso“, „masné polotovary“ a „masné výrobky“ ve smyslu nařízení (ES) č. 853/2004. Proto by podkategorie v kategorii 8 v části D seznamu Unie měly být odpovídajícím způsobem změněny. |
| --- | --- |

(5)

Bod 1.15 přílohy I nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004 definuje masné polotovary jako čerstvé maso, včetně rozmělněného masa, ke kterému byly přidány potraviny, koření nebo přídatné látky anebo které bylo podrobeno ošetření, jež nestačí ke změně vnitřní struktury svalových vláken masa, a tím i k vymizení vlastností čerstvého masa. Mezitím bylo objasněno, že masný polotovar může být buď zpracovaný, nebo nezpracovaný (7). Pokud však po zpracování vlastnosti čerstvého masa zcela vymizí, nemělo by již být považováno za masný polotovar, nýbrž by se na ně měla vztahovat definice „masných výrobků“, jak je uvedena v bodě 7.1 přílohy I nařízení (ES) č. 853/2004. V zájmu právní jasnosti je vhodné používat pro účely kategorie 8 termíny „čerstvé maso“, „masné polotovary“ a „masné výrobky“ ve smyslu nařízení (ES) č. 853/2004. Proto by podkategorie v kategorii 8 v části D seznamu Unie měly být odpovídajícím způsobem změněny.

| (6) | Používání potravinářských přídatných látek patřících do skupiny I ve smyslu části C seznamu Unie je obecně povoleno ve zpracovaném mase, zatímco povolení použití potravinářských přídatných látek patřících do této skupiny v nezpracovaném mase je omezeno a povoleno pouze případ od případu. |
| --- | --- |

(6)

Používání potravinářských přídatných látek patřících do skupiny I ve smyslu části C seznamu Unie je obecně povoleno ve zpracovaném mase, zatímco povolení použití potravinářských přídatných látek patřících do této skupiny v nezpracovaném mase je omezeno a povoleno pouze případ od případu.

| (7) | Když byl vytvořen seznam Unie uvedený v příloze II nařízení (ES) č. 1333/2008, masné polotovary ve smyslu nařízení (ES) č. 853/2004 byly považovány za nezpracované maso, v němž byl povolen pouze omezený počet přídatných látek. Nicméně odlišný výklad definice masných polotovarů vedl k situaci, kdy se použití některých přídatných látek v určitých kategoriích masa u členských států liší. |
| --- | --- |

(7)

Když byl vytvořen seznam Unie uvedený v příloze II nařízení (ES) č. 1333/2008, masné polotovary ve smyslu nařízení (ES) č. 853/2004 byly považovány za nezpracované maso, v němž byl povolen pouze omezený počet přídatných látek. Nicméně odlišný výklad definice masných polotovarů vedl k situaci, kdy se použití některých přídatných látek v určitých kategoriích masa u členských států liší.

| (8) | Komise obdržela žádosti, aby některá z těchto použití zahrnula do seznamu povolených potravinářských přídatných látek Unie. Tyto žádosti byly zpřístupněny všem členským státům.Je vhodné zahrnout tato použití do seznamu Unie, pokud splňují obecné podmínky pro použití potravinářských přídatných látek stanovené nařízením (ES) č. 1333/2008, a s přihlédnutím k potřebě zachovat některé tradiční výrobky na trhu v některých členských státech. |
| --- | --- |

(8)

Komise obdržela žádosti, aby některá z těchto použití zahrnula do seznamu povolených potravinářských přídatných látek Unie. Tyto žádosti byly zpřístupněny všem členským státům.Je vhodné zahrnout tato použití do seznamu Unie, pokud splňují obecné podmínky pro použití potravinářských přídatných látek stanovené nařízením (ES) č. 1333/2008, a s přihlédnutím k potřebě zachovat některé tradiční výrobky na trhu v některých členských státech.

| (9) | Na žádost některých členských států a/nebo masného průmyslu byla zvážena některá použití kurkuminu (E 100), karmínů (E 120), karamelů (E 150a–d), paprikového extraktu (E 160c) a betalainové červeně (E 162), které jsou tradičně používány v některých členských státech k barvení výrobků typu merguez a jiných tradičních výrobků – salsicha fresca, mici, butifarra fresca, longaniza fresca, chorizo fresco, bifteki, soutzoukaki, kebap, cevapcici a pljeskavice –, a je vhodné tato použití povolit. |
| --- | --- |

(9)

Na žádost některých členských států a/nebo masného průmyslu byla zvážena některá použití kurkuminu (E 100), karmínů (E 120), karamelů (E 150a–d), paprikového extraktu (E 160c) a betalainové červeně (E 162), které jsou tradičně používány v některých členských státech k barvení výrobků typu merguez a jiných tradičních výrobků – salsicha fresca, mici, butifarra fresca, longaniza fresca, chorizo fresco, bifteki, soutzoukaki, kebap, cevapcici a pljeskavice –, a je vhodné tato použití povolit.

| (10) | Na žádost některých členských států byla zvážena použití kyseliny octové a octanů (E 260 – 263), kyseliny mléčné a mléčnanů (E 270, E 325 – 327), kyseliny L-askorbové a askorbanů (E 300 – 302), kyseliny citronové a citronanů (E 330 – 333) jako regulátorů kyselosti, konzervantů a/nebo antioxidantů k zamezení oxidace a/nebo žluknutí a ke zvýšení mikrobiologické stability a je vhodné povolit tato použití ve všech masných polotovarech, do nichž byly přidány jiné složky než přídatné látky nebo sůl. |
| --- | --- |

(10)

Na žádost některých členských států byla zvážena použití kyseliny octové a octanů (E 260 – 263), kyseliny mléčné a mléčnanů (E 270, E 325 – 327), kyseliny L-askorbové a askorbanů (E 300 – 302), kyseliny citronové a citronanů (E 330 – 333) jako regulátorů kyselosti, konzervantů a/nebo antioxidantů k zamezení oxidace a/nebo žluknutí a ke zvýšení mikrobiologické stability a je vhodné povolit tato použití ve všech masných polotovarech, do nichž byly přidány jiné složky než přídatné látky nebo sůl.

| (11) | Na žádost některých členských států bylo zváženo použití kyseliny fosforečné – fosforečnanů – di-, tri- a polyfosforečnanů (E 338 – 452) jako zvlhčující látky, aby se zamezilo ztrátě masové šťávy během dalšího zpracování, zejména je-li nálev vstříknut, a je vhodné toto použití povolit. Nicméně s cílem omezit další expozici přidaným fosforečnanům v potravinách by rozšíření použití uvedených fosforečnanů mělo být omezeno na Kasseler, Bräte, Surfleisch, toorvorst, šašlõkk, ahjupraad a burger meatobsahující minimálně4 % zeleniny a/nebo obilovin zamíchaných do masa a na finskou vánoční šunku nasolenou šedou solí. |
| --- | --- |

(11)

Na žádost některých členských států bylo zváženo použití kyseliny fosforečné – fosforečnanů – di-, tri- a polyfosforečnanů (E 338 – 452) jako zvlhčující látky, aby se zamezilo ztrátě masové šťávy během dalšího zpracování, zejména je-li nálev vstříknut, a je vhodné toto použití povolit. Nicméně s cílem omezit další expozici přidaným fosforečnanům v potravinách by rozšíření použití uvedených fosforečnanů mělo být omezeno na Kasseler, Bräte, Surfleisch, toorvorst, šašlõkk, ahjupraad a burger meatobsahující minimálně4 % zeleniny a/nebo obilovin zamíchaných do masa a na finskou vánoční šunku nasolenou šedou solí.

| (12) | Na žádost některých členských států a/nebo masného průmyslu bylo zváženo použití dusitanů (E 249 – 250) jako konzervantu v některých tradičních výrobcích: lomo de cerdo adobado, pincho moruno, careta de cerdo adobada, costilla de cerdo adobada, Kasseler, Bräte, Surfleisch, toorvorst, šašlõkk, ahjupraad, kiełbasa surowa biała, kiełbasa surowa metkaa tatar wołowy (danie tatarskie)a je vhodné toto použití povolit. |
| --- | --- |

(12)

Na žádost některých členských států a/nebo masného průmyslu bylo zváženo použití dusitanů (E 249 – 250) jako konzervantu v některých tradičních výrobcích: lomo de cerdo adobado, pincho moruno, careta de cerdo adobada, costilla de cerdo adobada, Kasseler, Bräte, Surfleisch, toorvorst, šašlõkk, ahjupraad, kiełbasa surowa biała, kiełbasa surowa metkaa tatar wołowy (danie tatarskie)a je vhodné toto použití povolit.

| (13) | Na žádost některých členských států a/nebo masného průmyslu byla zvážena použití alginanů (E 401 – 404), karagenanu (E 407), afinátu řasy Euchema (E 407a), karubinu (E 410), gumy guar (E 412), tragantu (E 413), xanthanu (E 415), acetylovaného zesíťovaného fosforečnanu škrobu (E 1414), hydroxypropylesteru zesíťovaného fosforečnanu škrobu (E 1442) jako zvlhčujících látek nebo stabilizátorů ke snížení úniku vody a s cílem zachovat šťavnatost během dalšího zpracování. Tato použití by měla být povolena masných polotovarech, do nichž byly složky vstříknuty, a v masných polotovarech složených z částí masa, s nimiž bylo manipulováno různým způsobem – byly pomlety, nakrájeny na plátky nebo zpracovány – a které jsou spolu kombinovány, např. v ruládách obsahujících mleté maso. Potravinářské přídatné látky používané k zachování šťavnatosti během přípravy neuvádějí spotřebitele v omyl. |
| --- | --- |

(13)

Na žádost některých členských států a/nebo masného průmyslu byla zvážena použití alginanů (E 401 – 404), karagenanu (E 407), afinátu řasy Euchema (E 407a), karubinu (E 410), gumy guar (E 412), tragantu (E 413), xanthanu (E 415), acetylovaného zesíťovaného fosforečnanu škrobu (E 1414), hydroxypropylesteru zesíťovaného fosforečnanu škrobu (E 1442) jako zvlhčujících látek nebo stabilizátorů ke snížení úniku vody a s cílem zachovat šťavnatost během dalšího zpracování. Tato použití by měla být povolena masných polotovarech, do nichž byly složky vstříknuty, a v masných polotovarech složených z částí masa, s nimiž bylo manipulováno různým způsobem – byly pomlety, nakrájeny na plátky nebo zpracovány – a které jsou spolu kombinovány, např. v ruládách obsahujících mleté maso. Potravinářské přídatné látky používané k zachování šťavnatosti během přípravy neuvádějí spotřebitele v omyl.

| (14) | Na žádost některých členských států a/nebo masného průmyslu bylo zváženo použití uhličitanů sodných (E 500) jako zvlhčující látky v polotovarech z drůbežího masa, mici, bifteki, soutzoukaki, kebap, seftalia, cevapcici a pljeskavice s cílem zachovat konzistenci a šťavnatost během další přípravy a je vhodné toto použití povolit. Kromě toho toto použití v polotovarech z drůbežího masa umožňuje vařit drůbeží maso déle a účinněji, zachovává jeho šťavnatost a brání spotřebě nedostatečně tepelně upravené drůbeže. |
| --- | --- |

(14)

Na žádost některých členských států a/nebo masného průmyslu bylo zváženo použití uhličitanů sodných (E 500) jako zvlhčující látky v polotovarech z drůbežího masa, mici, bifteki, soutzoukaki, kebap, seftalia, cevapcici a pljeskavice s cílem zachovat konzistenci a šťavnatost během další přípravy a je vhodné toto použití povolit. Kromě toho toto použití v polotovarech z drůbežího masa umožňuje vařit drůbeží maso déle a účinněji, zachovává jeho šťavnatost a brání spotřebě nedostatečně tepelně upravené drůbeže.

| (15) | Na žádost členského státu a/nebo masného průmyslu bylo zváženo použití acetylovaného zesíťovaného fosforečnanu škrobu (E 1414) a hydroxypropylesteru zesíťovaného fosforečnanu škrobu (E 1442) ke snížení úniku vody v polotovarech, do nichž byly složky vstříknuty, v masných polotovarech složených z částí masa, s nimiž bylo manipulováno různým způsobem – byly pomlety, nakrájeny na plátky nebo zpracovány – a které jsou spolu kombinovány, např. v ruládách obsahujících mleté maso a k zachování šťavnatosti během přípravy gyros, souvlaki, bifteki, soutzoukaki, kebap a seftalia a je vhodné tato použití povolit. |
| --- | --- |

(15)

Na žádost členského státu a/nebo masného průmyslu bylo zváženo použití acetylovaného zesíťovaného fosforečnanu škrobu (E 1414) a hydroxypropylesteru zesíťovaného fosforečnanu škrobu (E 1442) ke snížení úniku vody v polotovarech, do nichž byly složky vstříknuty, v masných polotovarech složených z částí masa, s nimiž bylo manipulováno různým způsobem – byly pomlety, nakrájeny na plátky nebo zpracovány – a které jsou spolu kombinovány, např. v ruládách obsahujících mleté maso a k zachování šťavnatosti během přípravy gyros, souvlaki, bifteki, soutzoukaki, kebap a seftalia a je vhodné tato použití povolit.

| (16) | Pokud jde o tradiční výrobky, požadovaná použití potravinářských přídatných látek by měla být v souladu s obecnými podmínkami použití stanovenými v článku 6 nařízení (ES) č. 1333/2008 a zejména by neměla uvádět v omyl spotřebitele v členských státech nebo v oblastech, kde se tyto výrobky tradičně spotřebovávají. |
| --- | --- |

(16)

Pokud jde o tradiční výrobky, požadovaná použití potravinářských přídatných látek by měla být v souladu s obecnými podmínkami použití stanovenými v článku 6 nařízení (ES) č. 1333/2008 a zejména by neměla uvádět v omyl spotřebitele v členských státech nebo v oblastech, kde se tyto výrobky tradičně spotřebovávají.

| (17) | Za účelem zajištění jednotného uplatňování použití přídatných látek, na které se vztahuje toto nařízení, jsou tradiční masné polotovary popsány v pokynech popisujících kategorie potravin v části E přílohy II nařízení (ES) č. 1333/2008 o potravinářských přídatných látkách (8). |
| --- | --- |

(17)

Za účelem zajištění jednotného uplatňování použití přídatných látek, na které se vztahuje toto nařízení, jsou tradiční masné polotovary popsány v pokynech popisujících kategorie potravin v části E přílohy II nařízení (ES) č. 1333/2008 o potravinářských přídatných látkách (8).

| (18) | Zásada přenosu stanovená v čl. 18 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 1333/2008 by měla být přípustná v masných polotovarech ve smyslu nařízení (ES) č. 853/2004. |
| --- | --- |

(18)

Zásada přenosu stanovená v čl. 18 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 1333/2008 by měla být přípustná v masných polotovarech ve smyslu nařízení (ES) č. 853/2004.

| (19) | Podle čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 1331/2008 je Komise povinna požádat Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) o stanovisko za účelem aktualizace seznamu potravinářských přídatných látek Unie uvedeného v příloze II nařízení (ES) č. 1333/2008, s výjimkou případů, kdy tato aktualizace pravděpodobně nemá vliv na lidské zdraví. Kyselina octová a octany (E 260 – 263), kyselina mléčná a mléčnany (E 270, E 325 – 327), kyselina L-askorbová a askorbany (E 300 – 302), kyselina citronová a citronany (E 330 – 333), alginany (E 401 – 404), karagenan (E 407), afinát řasy Euchema (E 407a), karubin (E 410), guma guar (E 412), tragant (E 413), xanthan (E 415), uhličitany sodné (E 500), acetylovaný zesíťovaný fosforečnan škrobu (E 1414) a hydroxypropylester zesíťovaného fosforečnanu škrobu (E 1442) patří do skupiny přídatných látek, pro které nebyl stanoven žádný přijatelný denní příjem. Z toho vyplývá, že na úrovních nutných k dosažení žádoucího technologického účinku nepředstavují riziko pro zdraví. Proto širší používání uvedených přídatných látek představuje aktualizaci seznamu Unie, která pravděpodobně nemá vliv na lidské zdraví. Použití kurkuminu (E 100), karmínů (E 120), karamelů (E 150a–d), paprikového extraktu (E 160c), betalainové červeně (E 162), dusitanů (E 249 – 250), kyseliny fosforečné – fosforečnanů – di-, tri- a polyfosforečnanů (E 338 – 452) bude rozšířeno pouze na určité výrobky, které se tradičně používají, a tudíž rozšířené použití uvedených přídatných látek představuje aktualizaci seznamu Unie, která pravděpodobně nemá vliv na lidské zdraví. Není proto nutné požádat úřad o stanovisko. |
| --- | --- |

(19)

Podle čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 1331/2008 je Komise povinna požádat Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) o stanovisko za účelem aktualizace seznamu potravinářských přídatných látek Unie uvedeného v příloze II nařízení (ES) č. 1333/2008, s výjimkou případů, kdy tato aktualizace pravděpodobně nemá vliv na lidské zdraví. Kyselina octová a octany (E 260 – 263), kyselina mléčná a mléčnany (E 270, E 325 – 327), kyselina L-askorbová a askorbany (E 300 – 302), kyselina citronová a citronany (E 330 – 333), alginany (E 401 – 404), karagenan (E 407), afinát řasy Euchema (E 407a), karubin (E 410), guma guar (E 412), tragant (E 413), xanthan (E 415), uhličitany sodné (E 500), acetylovaný zesíťovaný fosforečnan škrobu (E 1414) a hydroxypropylester zesíťovaného fosforečnanu škrobu (E 1442) patří do skupiny přídatných látek, pro které nebyl stanoven žádný přijatelný denní příjem. Z toho vyplývá, že na úrovních nutných k dosažení žádoucího technologického účinku nepředstavují riziko pro zdraví. Proto širší používání uvedených přídatných látek představuje aktualizaci seznamu Unie, která pravděpodobně nemá vliv na lidské zdraví. Použití kurkuminu (E 100), karmínů (E 120), karamelů (E 150a–d), paprikového extraktu (E 160c), betalainové červeně (E 162), dusitanů (E 249 – 250), kyseliny fosforečné – fosforečnanů – di-, tri- a polyfosforečnanů (E 338 – 452) bude rozšířeno pouze na určité výrobky, které se tradičně používají, a tudíž rozšířené použití uvedených přídatných látek představuje aktualizaci seznamu Unie, která pravděpodobně nemá vliv na lidské zdraví. Není proto nutné požádat úřad o stanovisko.

| (20) | Příloha II nařízení (ES) č. 1333/2008 by měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(20)

Příloha II nařízení (ES) č. 1333/2008 by měla být odpovídajícím způsobem změněna.

| (21) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(21)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Příloha II nařízení (ES) č. 1333/2008 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 4. června 2014.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 354, 31.12.2008, s. 16.

1

(2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1331/2008 ze dne 16. prosince 2008, kterým se stanoví jednotné povolovací řízení pro potravinářské přídatné látky, potravinářské enzymy a aromata (Úř. věst. L 354, 31.12.2008, s. 1).

2

(3)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/35/ES ze dne 30. června 1994 o náhradních sladidlech pro použití v potravinách (Úř. věst. L 237, 10.9.1994, s. 3).

3

(4)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/36/ES ze dne 30. června 1994 o barvivech pro použití v potravinách (Úř. věst. L 237, 10.9.1994, s. 13).

4

(5)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/2/ES ze dne 20. února 1995 o potravinářských přídatných látkách jiných než barviva a náhradní sladidla (Úř. věst. L 61, 18.3.1995, s. 1).

5

(6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004 ze dne 29. dubna 2004, kterým se stanoví zvláštní hygienická pravidla pro potraviny živočišného původu (Úř. věst. L 139, 30.4.2004, s. 55).

6

(7)  Pokyny Generálního ředitelství pro zdraví a spotřebitele pro provádění některých ustanovení nařízení (ES) č. 853/2004 o hygieně potravin živočišného původu http://ec.europa.eu/food/food/biosafety/hygienelegislation/guide_en.htm

7

(8)  http://ec.europa.eu/food/food/fAEF/additives/guidance_en.htm

8

---

PŘÍLOHA

Příloha II nařízení (ES) č. 1333/2008 se mění takto:

| 1) | Část A se mění takto:
  V tabulce 1 se položka pro bod 1 nahrazuje tímto:






  „1 | Nezpracované potraviny ve smyslu článku 3 nařízení (ES) č. 1333/2008, kromě masných polotovarů ve smyslu nařízení (ES) č. 853/2004“ |
| --- | --- | --- |

1)

Část A se mění takto:

V tabulce 1 se položka pro bod 1 nahrazuje tímto:

„1

Nezpracované potraviny ve smyslu článku 3 nařízení (ES) č. 1333/2008, kromě masných polotovarů ve smyslu nařízení (ES) č. 853/2004“

| 2) | V části D se položky pro kategorii 08. Maso nahrazují tímto:






  „08. | Maso |
| --- | --- | --- |
| 08.1 | Čerstvé maso, kromě masných polotovarů ve smyslu nařízení (ES) č. 853/2004 |
| 08.2 | Masné polotovary ve smyslu nařízení (ES) č. 853/2004 |
| 08.3 | Masné výrobky |
| 08.3.1 | Tepelně neopracované masné výrobky |
| 08.3.2 | Tepelně opracované masné výrobky |
| 08.3.3 | Střívka a obaly a dekorace na maso |
| 08.3.4 | Tradičně konzervované masné výrobky, na které se vztahují specifická ustanovení týkající se dusičnanů a dusitanů |
| 08.3.4.1 | Tradiční výrobky konzervované ponořením do nálevu (masné výrobky konzervované ponořením do nálevu obsahujícího dusitany a/nebo dusičnany, sůl a jiné složky) |
| 08.3.4.2 | Tradiční výrobky získané sušením (Proces konzervace sušením zahrnuje působení konzervační směsi obsahující dusitany anebo dusičnany, sůl a jiné složky za sucha na povrch masa s následným obdobím stabilizace/zrání) |
| 08.3.4.3 | Ostatní tradičně konzervované masné výrobky (Procesy konzervace nakládáním a sušením jsou používány kombinovaně nebo pokud je dusičnan a/nebo dusitan obsažen ve složeném výrobku nebo pokud je konzervační nálev vpraven do výrobku vstříknutím před vařením)“ |

2)

V části D se položky pro kategorii 08. Maso nahrazují tímto:

„08.

Maso

08.1

Čerstvé maso, kromě masných polotovarů ve smyslu nařízení (ES) č. 853/2004

08.2

Masné polotovary ve smyslu nařízení (ES) č. 853/2004

08.3

Masné výrobky

08.3.1

Tepelně neopracované masné výrobky

08.3.2

Tepelně opracované masné výrobky

08.3.3

Střívka a obaly a dekorace na maso

08.3.4

Tradičně konzervované masné výrobky, na které se vztahují specifická ustanovení týkající se dusičnanů a dusitanů

08.3.4.1

Tradiční výrobky konzervované ponořením do nálevu (masné výrobky konzervované ponořením do nálevu obsahujícího dusitany a/nebo dusičnany, sůl a jiné složky)

08.3.4.2

Tradiční výrobky získané sušením (Proces konzervace sušením zahrnuje působení konzervační směsi obsahující dusitany anebo dusičnany, sůl a jiné složky za sucha na povrch masa s následným obdobím stabilizace/zrání)

08.3.4.3

Ostatní tradičně konzervované masné výrobky (Procesy konzervace nakládáním a sušením jsou používány kombinovaně nebo pokud je dusičnan a/nebo dusitan obsažen ve složeném výrobku nebo pokud je konzervační nálev vpraven do výrobku vstříknutím před vařením)“

| 3) | Část E se mění takto:






  a) | Položka pro kategorii 08.1 se zrušuje. |
| --- | --- | --- |

3)

Část E se mění takto:

a)

Položka pro kategorii 08.1 se zrušuje.

| b) | Název kategorie 08.1.1 se nahrazuje tímto:






  „08.1 | Čerstvé maso, kromě masných polotovarů ve smyslu nařízení (ES) č. 853/2004“ |
| --- | --- | --- |

b)

Název kategorie 08.1.1 se nahrazuje tímto:

„08.1

Čerstvé maso, kromě masných polotovarů ve smyslu nařízení (ES) č. 853/2004“

| c) | Kategorie 8.1.2 se mění takto:






  i) | Název se nahrazuje tímto:






  „08.2 | Masné polotovary ve smyslu nařízení (ES) č. 853/2004“ |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Kategorie 8.1.2 se mění takto:

i)

Název se nahrazuje tímto:

„08.2

Masné polotovary ve smyslu nařízení (ES) č. 853/2004“

| ii) | Položky pro E 120, E 150a–d, E 262, E 300, E 301, E 302, E 325, E 326, E 330, E 331, E 332, E 333 a E 338 – 452 se nahrazují tímto: | „E 120 | Košenila, kyselina karmínová, karmíny | 100 | | pouze breakfast sausages obsahující minimálně 6 % obilovin, burger meat obsahující minimálně 4 % zeleniny a/nebo obilovin zamíchaných do masa (v těchto výrobcích je maso pomleté takovým způsobem, aby se svalová a tuková tkáň úplně rozptýlila a vláknina vytvořila emulzi s tukem, což dává těmto výrobkům jejich charakteristický vzhled), výrobky typu merguez, salsicha fresca, mici, butifarra fresca, longaniza fresca, chorizo fresco, cevapcici a pljeskavice |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | E 150a–d | Karamely | quantum satis | | pouze breakfast sausages obsahující minimálně 6 % obilovin, burger meat obsahující minimálně 4 % zeleniny a/nebo obilovin zamíchaných do masa (v těchto výrobcích je maso pomleté takovým způsobem, aby se svalová a tuková tkáň úplně rozptýlila a vláknina vytvořila emulzi s tukem, což dává těmto výrobkům jejich charakteristický vzhled), výrobky typu merguez, salsicha fresca, mici, butifarra fresca, longaniza fresca a chorizo fresco |
| | E 261 | Octan draselný | quantum satis | | pouze balené polotovary z čerstvě mletého masa a masné polotovary, do nichž byly přidány jiné složky než přídatné látky nebo sůl |
| | E 262 | Octany sodné | quantum satis | | pouze balené polotovary z čerstvě mletého masa a masné polotovary, do nichž byly přidány jiné složky než přídatné látky nebo sůl |
| | E 300 | Kyselina L-askorbová | quantum satis | | pouze balené polotovary gehakt z čerstvě mletého masa a masné polotovary, do nichž byly přidány jiné složky než přídatné látky nebo sůl |
| | E 301 | Askorban sodný | quantum satis | | pouze balené polotovary gehakt z čerstvě mletého masa a masné polotovary, do nichž byly přidány jiné složky než přídatné látky nebo sůl |
| | E 302 | Askorban vápenatý | quantum satis | | pouze balené polotovary gehakt z čerstvě mletého masa a masné polotovary, do nichž byly přidány jiné složky než přídatné látky nebo sůl |
| | E 325 | Mléčnan sodný | quantum satis | | pouze balené polotovary z čerstvě mletého masa a masné polotovary, do nichž byly přidány jiné složky než přídatné látky nebo sůl |
| | E 326 | Mléčnan draselný | quantum satis | | pouze balené polotovary z čerstvě mletého masa a masné polotovary, do nichž byly přidány jiné složky než přídatné látky nebo sůl |
| | E 330 | Kyselina citronová | quantum satis | | pouze balené polotovary gehakt z čerstvě mletého masa a masné polotovary, do nichž byly přidány jiné složky než přídatné látky nebo sůl |
| | E 331 | Citronany sodné | quantum satis | | pouze balené polotovary gehakt z čerstvě mletého masa a masné polotovary, do nichž byly přidány jiné složky než přídatné látky nebo sůl |
| | E 332 | Citronany draselné | quantum satis | | pouze balené polotovary gehakt z čerstvě mletého masa a masné polotovary, do nichž byly přidány jiné složky než přídatné látky nebo sůl |
| | E 333 | Citronany vápenaté | quantum satis | | pouze balené polotovary gehakt z čerstvě mletého masa a masné polotovary, do nichž byly přidány jiné složky než přídatné látky nebo sůl |
| | E 338 – 452 | Kyselina fosforečná – fosforečnany – di-, tri- a polyfosforečnany | 5 000 | (1) (4) | pouze breakfast sausages: v těchto výrobcích je maso pomleté takovým způsobem, aby se svalová a tuková tkáň úplně rozptýlila a vláknina vytvořila emulzi s tukem, což dává těmto výrobkům jejich charakteristický vzhled; finská vánoční šunka nasolená šedou solí, burger meatobsahující minimálně 4 % zeleniny a/nebo obilovin zamíchaných do masa, Kasseler, Bräte, Surfleisch, toorvorst, šašlõkka ahjupraad“ |

ii)

Položky pro E 120, E 150a–d, E 262, E 300, E 301, E 302, E 325, E 326, E 330, E 331, E 332, E 333 a E 338 – 452 se nahrazují tímto:

„E 120

Košenila, kyselina karmínová, karmíny

100

pouze breakfast sausages obsahující minimálně 6 % obilovin, burger meat obsahující minimálně 4 % zeleniny a/nebo obilovin zamíchaných do masa (v těchto výrobcích je maso pomleté takovým způsobem, aby se svalová a tuková tkáň úplně rozptýlila a vláknina vytvořila emulzi s tukem, což dává těmto výrobkům jejich charakteristický vzhled), výrobky typu merguez, salsicha fresca, mici, butifarra fresca, longaniza fresca, chorizo fresco, cevapcici a pljeskavice

E 150a–d

Karamely

quantum satis

pouze breakfast sausages obsahující minimálně 6 % obilovin, burger meat obsahující minimálně 4 % zeleniny a/nebo obilovin zamíchaných do masa (v těchto výrobcích je maso pomleté takovým způsobem, aby se svalová a tuková tkáň úplně rozptýlila a vláknina vytvořila emulzi s tukem, což dává těmto výrobkům jejich charakteristický vzhled), výrobky typu merguez, salsicha fresca, mici, butifarra fresca, longaniza fresca a chorizo fresco

E 261

Octan draselný

quantum satis

pouze balené polotovary z čerstvě mletého masa a masné polotovary, do nichž byly přidány jiné složky než přídatné látky nebo sůl

E 262

Octany sodné

quantum satis

pouze balené polotovary z čerstvě mletého masa a masné polotovary, do nichž byly přidány jiné složky než přídatné látky nebo sůl

E 300

Kyselina L-askorbová

quantum satis

pouze balené polotovary gehakt z čerstvě mletého masa a masné polotovary, do nichž byly přidány jiné složky než přídatné látky nebo sůl

E 301

Askorban sodný

quantum satis

pouze balené polotovary gehakt z čerstvě mletého masa a masné polotovary, do nichž byly přidány jiné složky než přídatné látky nebo sůl

E 302

Askorban vápenatý

quantum satis

pouze balené polotovary gehakt z čerstvě mletého masa a masné polotovary, do nichž byly přidány jiné složky než přídatné látky nebo sůl

E 325

Mléčnan sodný

quantum satis

pouze balené polotovary z čerstvě mletého masa a masné polotovary, do nichž byly přidány jiné složky než přídatné látky nebo sůl

E 326

Mléčnan draselný

quantum satis

pouze balené polotovary z čerstvě mletého masa a masné polotovary, do nichž byly přidány jiné složky než přídatné látky nebo sůl

E 330

Kyselina citronová

quantum satis

pouze balené polotovary gehakt z čerstvě mletého masa a masné polotovary, do nichž byly přidány jiné složky než přídatné látky nebo sůl

E 331

Citronany sodné

quantum satis

pouze balené polotovary gehakt z čerstvě mletého masa a masné polotovary, do nichž byly přidány jiné složky než přídatné látky nebo sůl

E 332

Citronany draselné

quantum satis

pouze balené polotovary gehakt z čerstvě mletého masa a masné polotovary, do nichž byly přidány jiné složky než přídatné látky nebo sůl

E 333

Citronany vápenaté

quantum satis

pouze balené polotovary gehakt z čerstvě mletého masa a masné polotovary, do nichž byly přidány jiné složky než přídatné látky nebo sůl

E 338 – 452

Kyselina fosforečná – fosforečnany – di-, tri- a polyfosforečnany

5 000

(1) (4)

pouze breakfast sausages: v těchto výrobcích je maso pomleté takovým způsobem, aby se svalová a tuková tkáň úplně rozptýlila a vláknina vytvořila emulzi s tukem, což dává těmto výrobkům jejich charakteristický vzhled; finská vánoční šunka nasolená šedou solí, burger meatobsahující minimálně 4 % zeleniny a/nebo obilovin zamíchaných do masa, Kasseler, Bräte, Surfleisch, toorvorst, šašlõkka ahjupraad“

| iii) | Ve svém číselném pořadí se vkládají tyto položky: | „E 100 | Kurkumin | 20 | | pouze výrobky typu merguez, salsicha fresca, butifarra fresca, longaniza fresca a chorizo fresco |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | E 160c | Paprikový extrakt | 10 | | pouze výrobky typu merguez, salsicha fresca, butifarra fresca, longaniza fresca, chorizo fresco, bifteki, soutzoukaki a kebap |
| | E 162 | Betalainová červeň | quantum satis | | pouze výrobky typu merguez, salsicha fresca, butifarra fresca, longaniza fresca a chorizo fresco |
| | E 249 – 250 | Dusitany | 150 | (7) (7') | pouze lomo de cerdo adobado, pincho moruno, careta de cerdo adobada, costilla de cerdo adobada, Kasseler, Bräte Surfleisch, toorvorst, šašlõkk
  , ahjupraad, kiełbasa surowa biała, kiełbasa surowa metkaa tatar wołowy (danie tatarskie) |
| | E 260 | Kyselina octová | quantum satis | | pouze balené polotovary z čerstvě mletého masa a masné polotovary, do nichž byly přidány jiné složky než přídatné látky nebo sůl |
| | E 263 | Octan vápenatý | quantum satis | | pouze balené polotovary z čerstvě mletého masa a masné polotovary, do nichž byly přidány jiné složky než přídatné látky nebo sůl |
| | E 270 | Kyselina mléčná | quantum satis | | pouze balené polotovary z čerstvě mletého masa a masné polotovary, do nichž byly přidány jiné složky než přídatné látky nebo sůl |
| | E 327 | Mléčnan vápenatý | quantum satis | | pouze balené polotovary z čerstvě mletého masa a masné polotovary, do nichž byly přidány jiné složky než přídatné látky nebo sůl |
| | E 401 | Alginan sodný | quantum satis | | pouze polotovary, do nichž byly složky vstříknuty; masné polotovary složené z částí masa, s nimiž bylo manipulováno různým způsobem – byly pomlety, nakrájeny na plátky nebo zpracovány – a které jsou spolu kombinovány. Kromě bifteki, soutzoukaki, kebap,
  gyros a souvlaki |
| | E 402 | Alginan draselný | quantum satis | | pouze v polotovarech, do nichž byly složky vstříknuty; masné polotovary složené z částí masa, s nimiž bylo manipulováno různým způsobem – byly pomlety, nakrájeny na plátky nebo zpracovány – a které jsou spolu kombinovány. Kromě bifteki, soutzoukaki, kebap,
  gyros a souvlaki |
| | E 403 | Alginan amonný | quantum satis | | pouze v polotovarech, do nichž byly složky vstříknuty; masné polotovary složené z částí masa, s nimiž bylo manipulováno různým způsobem – byly pomlety, nakrájeny na plátky nebo zpracovány – a které jsou spolu kombinovány. Kromě bifteki, soutzoukaki, kebap,
  gyros a souvlaki |
| | E 404 | Alginan vápenatý | quantum satis | | pouze v polotovarech, do nichž byly složky vstříknuty; masné polotovary složené z částí masa, s nimiž bylo manipulováno různým způsobem – byly pomlety, nakrájeny na plátky nebo zpracovány – a které jsou spolu kombinovány. Kromě bifteki, soutzoukaki, kebap,
  gyros a souvlaki |
| | E 407 | Karagenan | quantum satis | | pouze v polotovarech, do nichž byly složky vstříknuty; masné polotovary složené z částí masa, s nimiž bylo manipulováno různým způsobem – byly pomlety, nakrájeny na plátky nebo zpracovány – a které jsou spolu kombinovány. Kromě bifteki, soutzoukaki, kebap,
  gyros a souvlaki |
| | E 407a | Afinát řasy Eucheuma | quantum satis | | pouze v polotovarech, do nichž byly složky vstříknuty; masné polotovary složené z částí masa, s nimiž bylo manipulováno různým způsobem – byly pomlety, nakrájeny na plátky nebo zpracovány – a které jsou spolu kombinovány. Kromě bifteki, soutzoukaki, kebap,
  gyros a souvlaki |
| | E 410 | Karubin | quantum satis | | pouze v polotovarech, do nichž byly složky vstříknuty; masné polotovary složené z částí masa, s nimiž bylo manipulováno různým způsobem – byly pomlety, nakrájeny na plátky nebo zpracovány – a které jsou spolu kombinovány. Kromě bifteki, soutzoukaki, kebap,
  gyros a souvlaki |
| | E 412 | Guma guar | quantum satis | | pouze v polotovarech, do nichž byly složky vstříknuty; masné polotovary složené z částí masa, s nimiž bylo manipulováno různým způsobem – byly pomlety, nakrájeny na plátky nebo zpracovány – a které jsou spolu kombinovány. Kromě bifteki, soutzoukaki, kebap,
  gyros a souvlaki |
| | E 413 | Tragant | quantum satis | | pouze v polotovarech, do nichž byly složky vstříknuty; masné polotovary složené z částí masa, s nimiž bylo manipulováno různým způsobem – byly pomlety, nakrájeny na plátky nebo zpracovány – a které jsou spolu kombinovány. Kromě bifteki, soutzoukaki, kebap,
  gyros a souvlaki |
| | E 415 | Xanthan | quantum satis | | pouze v polotovarech, do nichž byly složky vstříknuty; masné polotovary složené z částí masa, s nimiž bylo manipulováno různým způsobem – byly pomlety, nakrájeny na plátky nebo zpracovány – a které jsou spolu kombinovány. Kromě bifteki, soutzoukaki, kebap,
  gyros a souvlaki |
| | E 500 | Uhličitany sodné | quantum satis | | pouze polotovary z drůbežího masa, mici, bifteki, soutzoukaki, kebap, seftalia, ćevapčići a pljeskavice |
| | E 1414 | Acetylovaný zesíťovaný fosforečnan škrobu | quantum satis | | pouze v polotovarech, do nichž byly složky vstříknuty; masné polotovary složené z částí masa, s nimiž bylo manipulováno různým způsobem – byly pomlety, nakrájeny na plátky nebo zpracovány – a které jsou spolu kombinovány, gyros, souvlaki, bifteki, soutzoukaki, kebap a seftalia |
| | E 1442 | Hydroxypropylester zesíťovaného fosforečnanu škrobu | quantum satis | | pouze v polotovarech, do nichž byly složky vstříknuty; masné polotovary složené z částí masa, s nimiž bylo manipulováno různým způsobem – byly pomlety, nakrájeny na plátky nebo zpracovány – a které jsou spolu kombinovány, gyros, souvlaki, bifteki, soutzoukaki, kebap a seftalia |
| | | (7): Maximální množství, které lze přidat v průběhu výroby. |
| | | (7'): Maximální množství je vyjádřeno jako dusitan sodný.“ |

iii)

Ve svém číselném pořadí se vkládají tyto položky:

„E 100

Kurkumin

20

pouze výrobky typu merguez, salsicha fresca, butifarra fresca, longaniza fresca a chorizo fresco

E 160c

Paprikový extrakt

10

pouze výrobky typu merguez, salsicha fresca, butifarra fresca, longaniza fresca, chorizo fresco, bifteki, soutzoukaki a kebap

E 162

Betalainová červeň

quantum satis

pouze výrobky typu merguez, salsicha fresca, butifarra fresca, longaniza fresca a chorizo fresco

E 249 – 250

Dusitany

150

(7) (7')

pouze lomo de cerdo adobado, pincho moruno, careta de cerdo adobada, costilla de cerdo adobada, Kasseler, Bräte Surfleisch, toorvorst, šašlõkk
  , ahjupraad, kiełbasa surowa biała, kiełbasa surowa metkaa tatar wołowy (danie tatarskie)

E 260

Kyselina octová

quantum satis

pouze balené polotovary z čerstvě mletého masa a masné polotovary, do nichž byly přidány jiné složky než přídatné látky nebo sůl

E 263

Octan vápenatý

quantum satis

pouze balené polotovary z čerstvě mletého masa a masné polotovary, do nichž byly přidány jiné složky než přídatné látky nebo sůl

E 270

Kyselina mléčná

quantum satis

pouze balené polotovary z čerstvě mletého masa a masné polotovary, do nichž byly přidány jiné složky než přídatné látky nebo sůl

E 327

Mléčnan vápenatý

quantum satis

pouze balené polotovary z čerstvě mletého masa a masné polotovary, do nichž byly přidány jiné složky než přídatné látky nebo sůl

E 401

Alginan sodný

quantum satis

pouze polotovary, do nichž byly složky vstříknuty; masné polotovary složené z částí masa, s nimiž bylo manipulováno různým způsobem – byly pomlety, nakrájeny na plátky nebo zpracovány – a které jsou spolu kombinovány. Kromě bifteki, soutzoukaki, kebap,
  gyros a souvlaki

E 402

Alginan draselný

quantum satis

pouze v polotovarech, do nichž byly složky vstříknuty; masné polotovary složené z částí masa, s nimiž bylo manipulováno různým způsobem – byly pomlety, nakrájeny na plátky nebo zpracovány – a které jsou spolu kombinovány. Kromě bifteki, soutzoukaki, kebap,
  gyros a souvlaki

E 403

Alginan amonný

quantum satis

pouze v polotovarech, do nichž byly složky vstříknuty; masné polotovary složené z částí masa, s nimiž bylo manipulováno různým způsobem – byly pomlety, nakrájeny na plátky nebo zpracovány – a které jsou spolu kombinovány. Kromě bifteki, soutzoukaki, kebap,
  gyros a souvlaki

E 404

Alginan vápenatý

quantum satis

pouze v polotovarech, do nichž byly složky vstříknuty; masné polotovary složené z částí masa, s nimiž bylo manipulováno různým způsobem – byly pomlety, nakrájeny na plátky nebo zpracovány – a které jsou spolu kombinovány. Kromě bifteki, soutzoukaki, kebap,
  gyros a souvlaki

E 407

Karagenan

quantum satis

pouze v polotovarech, do nichž byly složky vstříknuty; masné polotovary složené z částí masa, s nimiž bylo manipulováno různým způsobem – byly pomlety, nakrájeny na plátky nebo zpracovány – a které jsou spolu kombinovány. Kromě bifteki, soutzoukaki, kebap,
  gyros a souvlaki

E 407a

Afinát řasy Eucheuma

quantum satis

pouze v polotovarech, do nichž byly složky vstříknuty; masné polotovary složené z částí masa, s nimiž bylo manipulováno různým způsobem – byly pomlety, nakrájeny na plátky nebo zpracovány – a které jsou spolu kombinovány. Kromě bifteki, soutzoukaki, kebap,
  gyros a souvlaki

E 410

Karubin

quantum satis

pouze v polotovarech, do nichž byly složky vstříknuty; masné polotovary složené z částí masa, s nimiž bylo manipulováno různým způsobem – byly pomlety, nakrájeny na plátky nebo zpracovány – a které jsou spolu kombinovány. Kromě bifteki, soutzoukaki, kebap,
  gyros a souvlaki

E 412

Guma guar

quantum satis

pouze v polotovarech, do nichž byly složky vstříknuty; masné polotovary složené z částí masa, s nimiž bylo manipulováno různým způsobem – byly pomlety, nakrájeny na plátky nebo zpracovány – a které jsou spolu kombinovány. Kromě bifteki, soutzoukaki, kebap,
  gyros a souvlaki

E 413

Tragant

quantum satis

pouze v polotovarech, do nichž byly složky vstříknuty; masné polotovary složené z částí masa, s nimiž bylo manipulováno různým způsobem – byly pomlety, nakrájeny na plátky nebo zpracovány – a které jsou spolu kombinovány. Kromě bifteki, soutzoukaki, kebap,
  gyros a souvlaki

E 415

Xanthan

quantum satis

pouze v polotovarech, do nichž byly složky vstříknuty; masné polotovary složené z částí masa, s nimiž bylo manipulováno různým způsobem – byly pomlety, nakrájeny na plátky nebo zpracovány – a které jsou spolu kombinovány. Kromě bifteki, soutzoukaki, kebap,
  gyros a souvlaki

E 500

Uhličitany sodné

quantum satis

pouze polotovary z drůbežího masa, mici, bifteki, soutzoukaki, kebap, seftalia, ćevapčići a pljeskavice

E 1414

Acetylovaný zesíťovaný fosforečnan škrobu

quantum satis

pouze v polotovarech, do nichž byly složky vstříknuty; masné polotovary složené z částí masa, s nimiž bylo manipulováno různým způsobem – byly pomlety, nakrájeny na plátky nebo zpracovány – a které jsou spolu kombinovány, gyros, souvlaki, bifteki, soutzoukaki, kebap a seftalia

E 1442

Hydroxypropylester zesíťovaného fosforečnanu škrobu

quantum satis

pouze v polotovarech, do nichž byly složky vstříknuty; masné polotovary složené z částí masa, s nimiž bylo manipulováno různým způsobem – byly pomlety, nakrájeny na plátky nebo zpracovány – a které jsou spolu kombinovány, gyros, souvlaki, bifteki, soutzoukaki, kebap a seftalia

(7): Maximální množství, které lze přidat v průběhu výroby.

(7'): Maximální množství je vyjádřeno jako dusitan sodný.“

| d) | Název kategorie 08.2 se nahrazuje tímto:






  „08.3 | Masné výrobky“ |
| --- | --- | --- |

d)

Název kategorie 08.2 se nahrazuje tímto:

„08.3

Masné výrobky“

| e) | Název kategorie 08.2.1 se nahrazuje tímto:






  „08.3.1 | Tepelně neopracované masné výrobky“ |
| --- | --- | --- |

e)

Název kategorie 08.2.1 se nahrazuje tímto:

„08.3.1

Tepelně neopracované masné výrobky“

| f) | Název kategorie 08.2.2 se nahrazuje tímto:






  „08.3.2 | Tepelně opracované masné výrobky“ |
| --- | --- | --- |

f)

Název kategorie 08.2.2 se nahrazuje tímto:

„08.3.2

Tepelně opracované masné výrobky“

| g) | Název kategorie 08.2.3 se nahrazuje tímto:






  „08.3.3 | Střívka a obaly a dekorace na maso“ |
| --- | --- | --- |

g)

Název kategorie 08.2.3 se nahrazuje tímto:

„08.3.3

Střívka a obaly a dekorace na maso“

| h) | Název kategorie 08.2.4 se nahrazuje tímto:






  „08.3.4 | Tradičně konzervované masné výrobky, na které se vztahují specifická ustanovení týkající se dusičnanů a dusitanů“ |
| --- | --- | --- |

h)

Název kategorie 08.2.4 se nahrazuje tímto:

„08.3.4

Tradičně konzervované masné výrobky, na které se vztahují specifická ustanovení týkající se dusičnanů a dusitanů“

| i) | Název kategorie 08.2.4.1 se nahrazuje tímto:






  „08.3.4.1 | Tradiční výrobky konzervované ponořením do nálevu (masné výrobky konzervované ponořením do nálevu obsahujícího dusitany a/nebo dusičnany, sůl a jiné složky)“ |
| --- | --- | --- |

i)

Název kategorie 08.2.4.1 se nahrazuje tímto:

„08.3.4.1

Tradiční výrobky konzervované ponořením do nálevu (masné výrobky konzervované ponořením do nálevu obsahujícího dusitany a/nebo dusičnany, sůl a jiné složky)“

| j) | Název kategorie 08.2.4.2 se nahrazuje tímto:






  „08.3.4.2 | Tradiční výrobky získané sušením (Proces konzervace sušením zahrnuje působení konzervační směsi obsahující dusitany anebo dusičnany, sůl a jiné složky za sucha na povrch masa s následným obdobím stabilizace/zrání)“ |
| --- | --- | --- |

j)

Název kategorie 08.2.4.2 se nahrazuje tímto:

„08.3.4.2

Tradiční výrobky získané sušením (Proces konzervace sušením zahrnuje působení konzervační směsi obsahující dusitany anebo dusičnany, sůl a jiné složky za sucha na povrch masa s následným obdobím stabilizace/zrání)“

| k) | Název kategorie 08.2.4.3 se nahrazuje tímto:






  „08.3.4.3 | Ostatní tradičně konzervované masné výrobky (Procesy konzervace nakládáním a sušením jsou používány kombinovaně nebo pokud je dusičnan a/nebo dusitan obsažen ve složeném výrobku nebo pokud je konzervační nálev vpraven do výrobku vstříknutím před vařením)“ |
| --- | --- | --- |

k)

Název kategorie 08.2.4.3 se nahrazuje tímto:

„08.3.4.3

Ostatní tradičně konzervované masné výrobky (Procesy konzervace nakládáním a sušením jsou používány kombinovaně nebo pokud je dusičnan a/nebo dusitan obsažen ve složeném výrobku nebo pokud je konzervační nálev vpraven do výrobku vstříknutím před vařením)“

---

| 5.6.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 166/22 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 166/22

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 602/2014

ze dne 4. června 2014,

kterým se stanoví prováděcí technické normy pro usnadnění sbližování postupů dohledu, pokud jde o uplatňování dodatečných rizikových vah podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 ze dne 26. června 2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a investiční podniky a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (1), a zejména na čl. 410 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Je vhodné stanovit prováděcí technické normy pro usnadnění sbližování postupů dohledu, které se týkají provádění jednotného přístupu k posuzování závažného neplnění požadavků ze strany instituce z důvodu nedbalosti nebo opomenutí a k uplatňování dodatečných rizikových vah. K usnadnění sbližování postupů dohledu při uplatňování dodatečných rizikových vah by měl být stanoven příslušný vzorec. Vzorec by měl stanovit přiměřenou dodatečnou rizikovou váhu ve výši nejméně 250 %, která se progresivně zvyšuje s každým dalším porušením článků 405, 406 nebo 409 nařízení (EU) č. 575/2013. Do vzorce by měl být začleněn vhodný faktor umožňující výpočet nižší dodatečné rizikové váhy v případě expozic, jež jsou vyňaty podle čl. 405 odst. 3 nařízení (EU) č. 575/2013. |
| --- | --- |

(1)

Je vhodné stanovit prováděcí technické normy pro usnadnění sbližování postupů dohledu, které se týkají provádění jednotného přístupu k posuzování závažného neplnění požadavků ze strany instituce z důvodu nedbalosti nebo opomenutí a k uplatňování dodatečných rizikových vah. K usnadnění sbližování postupů dohledu při uplatňování dodatečných rizikových vah by měl být stanoven příslušný vzorec. Vzorec by měl stanovit přiměřenou dodatečnou rizikovou váhu ve výši nejméně 250 %, která se progresivně zvyšuje s každým dalším porušením článků 405, 406 nebo 409 nařízení (EU) č. 575/2013. Do vzorce by měl být začleněn vhodný faktor umožňující výpočet nižší dodatečné rizikové váhy v případě expozic, jež jsou vyňaty podle čl. 405 odst. 3 nařízení (EU) č. 575/2013.

| (2) | Toto nařízení vychází z návrhů regulačních technických norem, které Komisi předložil Evropský orgán pro bankovnictví. |
| --- | --- |

(2)

Toto nařízení vychází z návrhů regulačních technických norem, které Komisi předložil Evropský orgán pro bankovnictví.

| (3) | Evropský orgán pro bankovnictví uskutečnil otevřené veřejné konzultace o návrzích prováděcích technických norem, z nichž toto nařízení vychází, analyzoval potenciální související náklady a přínosy a požádal o stanovisko skupinu subjektů působících v bankovnictví zřízenou podle článku 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (2), |
| --- | --- |

(3)

Evropský orgán pro bankovnictví uskutečnil otevřené veřejné konzultace o návrzích prováděcích technických norem, z nichž toto nařízení vychází, analyzoval potenciální související náklady a přínosy a požádal o stanovisko skupinu subjektů působících v bankovnictví zřízenou podle článku 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (2),

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Obecná ustanovení

1.   Příslušné orgány zajistí, aby dodatečná riziková váha uplatněná podle článku 407 nařízení (EU) č. 575/2013 byla použita na všechny relevantní, institucí držené sekuritizované pozice, kterých se týká závažné porušení článků 405, 406 nebo 409 nařízení (EU) č. 575/2013.

2.   Pokud instituce porušení požadavků stanovených v článcích 405, 406 nebo 409 nařízení (EU) č. 575/2013 napraví, přestane se dodatečná riziková váha uplatňovat od okamžiku oznámení nápravy příslušnému orgánu.

3.   Při posuzování, zda uplatnit dodatečnou rizikovou váhu, příslušné orgány zohlední jak závažnost porušení článků 405, 406 nebo 409 nařízení (EU) č. 575/2013, tak jeho význam pro analýzu rizik sekuritizované pozice. Závažnost se posuzuje z kvantitativního i kvalitativního hlediska a, je-li to relevantní, jak na úrovni jednotlivého subjektu, tak i na konsolidované úrovni. Při posuzování míry závažnosti příslušné orgány kromě jiných faktorů zohlední délku porušení, objem dotčených pozic a to, zda se instituce pokusila porušení aktivně napravit.

4.   Při posuzování, zda instituce z důvodu nedbalosti či opomenutí v jakémkoli podstatném ohledu nesplnila požadavky uvedené v článku 405 nařízení (EU) č. 575/2013, příslušné orgány nepřihlížejí k případnému opomenutí původce, sponzora nebo původního věřitele oznámit svůj závazek k ponechání významného ekonomického podílu ve výši nejméně 5 % ve vztahu k dřívějším sekuritizacím, pokud instituce může prokázat, že takovou okolnost přiměřeně zohlednila.

5.   V případě závažného porušení povinnosti týkající se zpřístupnění informací stanovené v článku 409 nařízení (EU) č. 575/2013 z důvodu nedbalosti nebo opomenutí ze strany instituce uloží příslušné orgány dodatečnou rizikovou váhu na ponechané pozice původce, sponzora nebo původního věřitele v příslušné sekuritizaci nebo na jinou expozici vůči příslušné sekuritizaci.

6.   Při posuzování, zda instituce z důvodu nedbalosti či opomenutí v jakémkoli podstatném ohledu nesplnila požadavky uvedené v článcích 405, 406 nebo 409 nařízení (EU) č. 575/2013 u sekuritizovaných pozic emitovaných dne nebo po dni 1. ledna 2011 a před dnem 1. ledna 2014, mohou příslušné orgány přihlédnout k tomu, zda instituce mezi dnem emise a dnem 31. prosince 2013 trvale dodržovala požadavky stanovené v článku 122a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/48/ES (3) a v pokynech k článku 122a směrnice 2006/48/ES vydaných Evropským výborem orgánů bankovního dohledu (4).

Článek 2

Výpočet dodatečné rizikové váhy

V případech, kdy instituce v jakémkoli podstatném ohledu nesplňuje příslušné požadavky stanovené v článcích 405, 406 nebo 409 nařízení (EU) č. 575/2013, použijí příslušné orgány k určení celkové rizikové váhy („celková RW“) v souladu s postupem stanoveným v čl. 245 odst. 6 a čl. 337 odst. 3 nařízení (EU) č. 575/2013 následující vzorec:

Celková RW = Min [12,5; původní RW × (1 + (2,5 + 2,5 × trvání porušeníroky) × (1 – výjimka článku 405Pct))]

kde:

| | „12,5“ je faktor představující maximální hodnotu, jíž může celková riziková váha dosáhnout; |
| --- | --- |

„12,5“ je faktor představující maximální hodnotu, jíž může celková riziková váha dosáhnout;

| | „původní RW“ je riziková váha, která by se na sekuritizované pozice použila, pokud by nebyla uplatněna dodatečná riziková váha; |
| --- | --- |

„původní RW“ je riziková váha, která by se na sekuritizované pozice použila, pokud by nebyla uplatněna dodatečná riziková váha;

| | „2,5“ je minimální faktor použitelný na původní rizikovou váhu za účelem výpočtu dodatečné rizikové váhy; |
| --- | --- |

„2,5“ je minimální faktor použitelný na původní rizikovou váhu za účelem výpočtu dodatečné rizikové váhy;

| | „trvání porušeníroky“ je délka porušení vyjádřená v letech po zaokrouhlení dolů na nejbližší dvanáctiměsíční období. Tato proměnná se rovná „0“ v případě porušení kratšího než 12 měsíců, „1“ v případě porušení delšího než 12 měsíců, avšak kratšího než 24 měsíců, „2“ v případě porušení delšího než 24 měsíců, avšak kratšího než 36 měsíců atd. Trvání se obvykle měří od počátku porušení týkajícího se dané sekuritizace, avšak příslušné orgány mohou po zohlednění specifických vlastností sekuritizace stanovit počátek jiný. „Porušením“ se rozumí porušení jednoho nebo více požadavků stanovených v článcích 405, 406 nebo 409, které může být důvodem pro uplatnění dodatečné rizikové váhy. Z porušení se po uplynutí určité doby bez nápravy stává „další porušení“, které vede k progresivnímu zvýšení dodatečné rizikové váhy; |
| --- | --- |

„trvání porušeníroky“ je délka porušení vyjádřená v letech po zaokrouhlení dolů na nejbližší dvanáctiměsíční období. Tato proměnná se rovná „0“ v případě porušení kratšího než 12 měsíců, „1“ v případě porušení delšího než 12 měsíců, avšak kratšího než 24 měsíců, „2“ v případě porušení delšího než 24 měsíců, avšak kratšího než 36 měsíců atd. Trvání se obvykle měří od počátku porušení týkajícího se dané sekuritizace, avšak příslušné orgány mohou po zohlednění specifických vlastností sekuritizace stanovit počátek jiný. „Porušením“ se rozumí porušení jednoho nebo více požadavků stanovených v článcích 405, 406 nebo 409, které může být důvodem pro uplatnění dodatečné rizikové váhy. Z porušení se po uplynutí určité doby bez nápravy stává „další porušení“, které vede k progresivnímu zvýšení dodatečné rizikové váhy;

| | „výjimka článku 405Pct“ je proměnná rovnající se „0,5“, pokud se na sekuritizované pozice, pro něž je vypočtena dodatečná riziková váha, vztahuje čl. 405 odst. 3 nařízení (EU) č. 575/2013, nebo „0“, pokud se na ně tato výjimka nevztahuje. |
| --- | --- |

„výjimka článku 405Pct“ je proměnná rovnající se „0,5“, pokud se na sekuritizované pozice, pro něž je vypočtena dodatečná riziková váha, vztahuje čl. 405 odst. 3 nařízení (EU) č. 575/2013, nebo „0“, pokud se na ně tato výjimka nevztahuje.

Článek 3

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 4. června 2014.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 1.

1

(2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro bankovnictví), o změně rozhodnutí č. 716/2009/ES a o zrušení rozhodnutí Komise 2009/78/ES (Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 12).

2

(3)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/48/ES ze dne 14. června 2006 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o jejím výkonu (Úř. věst. L 177, 30.6.2006, s. 1).

3

(4)  http://www.eba.europa.eu/documents/10180/106202/Guidelines.pdf.

4

---

| 5.6.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 166/25 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 166/25

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 603/2014

ze dne 4. června 2014

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),

s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

| (2) | Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, |
| --- | --- |

(2)

Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 4. června 2014.

Za Komisi,

jménem předsedy,

Jerzy PLEWA

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kód třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | AL | 46,1 |
| MK | 77,0 |
| TR | 76,3 |
| ZZ | 66,5 |
| 0707 00 05 | MK | 28,8 |
| TR | 106,0 |
| ZZ | 67,4 |
| 0709 93 10 | TR | 110,5 |
| ZZ | 110,5 |
| 0805 50 10 | AR | 120,1 |
| ZA | 116,4 |
| ZZ | 118,3 |
| 0808 10 80 | AR | 101,9 |
| BR | 87,5 |
| CL | 97,8 |
| CN | 97,8 |
| NZ | 144,5 |
| US | 161,9 |
| UY | 70,3 |
| ZA | 91,4 |
| ZZ | 106,6 |
| 0809 10 00 | TR | 190,9 |
| ZZ | 190,9 |
| 0809 29 00 | TR | 395,0 |
| ZZ | 395,0 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kód třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0702 00 00

AL

46,1

MK

77,0

TR

76,3

ZZ

66,5

0707 00 05

MK

28,8

TR

106,0

ZZ

67,4

0709 93 10

TR

110,5

ZZ

110,5

0805 50 10

AR

120,1

ZA

116,4

ZZ

118,3

0808 10 80

AR

101,9

BR

87,5

CL

97,8

CN

97,8

NZ

144,5

US

161,9

UY

70,3

ZA

91,4

ZZ

106,6

0809 10 00

TR

190,9

ZZ

190,9

0809 29 00

TR

395,0

ZZ

395,0

---

(1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.

---

ROZHODNUTÍ

| 5.6.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 166/27 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 166/27

---

ROZHODNUTÍ RADY

ze dne 6. května 2014,

kterým se stanoví postoj, který má Unie přijmout na 53. zasedání Výboru odborníků pro přepravu nebezpečných věcí OTIF, pokud jde o některé změny v dodatku C k Úmluvě o mezinárodní železniční přepravě (COTIF) použitelné od 1. ledna 2015

(2014/327/EU)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 91 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Unie přistoupila k Úmluvě o mezinárodní železniční přepravě ze dne 9. května 1980 ve znění Vilniuského protokolu ze dne 3. června 1999 (dále jen „úmluva COTIF“) na základě rozhodnutí Rady 2013/103/EU (1) o přistoupení Evropské unie k uvedené úmluvě. |
| --- | --- |

(1)

Unie přistoupila k Úmluvě o mezinárodní železniční přepravě ze dne 9. května 1980 ve znění Vilniuského protokolu ze dne 3. června 1999 (dále jen „úmluva COTIF“) na základě rozhodnutí Rady 2013/103/EU (1) o přistoupení Evropské unie k uvedené úmluvě.

| (2) | Úmluva COTIF se vztahuje na všechny členské státy s výjimkou Kypru a Malty. |
| --- | --- |

(2)

Úmluva COTIF se vztahuje na všechny členské státy s výjimkou Kypru a Malty.

| (3) | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/68/ES (2) stanoví požadavky pro přepravu nebezpečných věcí po silnici, železnici nebo vnitrozemských vodních cestách uvnitř členských států nebo mezi nimi s odvoláním na předpisy týkající se mezinárodní železniční přepravy nebezpečných věcí obsažené v dodatku C k úmluvě COTIF (příloha RID). V článku 4 této směrnice se navíc stanoví: „Přeprava nebezpečných věcí mezi členskými státy a třetími zeměmi se povolí, jsou-li splněny požadavky ADR, RID nebo ADN a nestanoví-li přílohy jinak“. Unie tedy vykonává v této záležitosti své pravomoci. |
| --- | --- |

(3)

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/68/ES (2) stanoví požadavky pro přepravu nebezpečných věcí po silnici, železnici nebo vnitrozemských vodních cestách uvnitř členských států nebo mezi nimi s odvoláním na předpisy týkající se mezinárodní železniční přepravy nebezpečných věcí obsažené v dodatku C k úmluvě COTIF (příloha RID). V článku 4 této směrnice se navíc stanoví: „Přeprava nebezpečných věcí mezi členskými státy a třetími zeměmi se povolí, jsou-li splněny požadavky ADR, RID nebo ADN a nestanoví-li přílohy jinak“. Unie tedy vykonává v této záležitosti své pravomoci.

| (4) | Předpokládá se, že Výbor odborníků pro přepravu nebezpečných věcí zřízený v souladu s čl. 13 odst. 1 písm. d) úmluvy COTIF na svém 53. zasedání, které se bude konat dne 22. května 2014, rozhodne o některých změnách přílohy RID. Tyto změny, které se týkají technických norem nebo jednotných technických předpisů, mají za cíl zajištění bezpečné a efektivní přepravy nebezpečných věcí při současném zohlednění vědeckého a technického pokroku v odvětví a vývoje nových látek a předmětů, které během přepravy představují nebezpečí. |
| --- | --- |

(4)

Předpokládá se, že Výbor odborníků pro přepravu nebezpečných věcí zřízený v souladu s čl. 13 odst. 1 písm. d) úmluvy COTIF na svém 53. zasedání, které se bude konat dne 22. května 2014, rozhodne o některých změnách přílohy RID. Tyto změny, které se týkají technických norem nebo jednotných technických předpisů, mají za cíl zajištění bezpečné a efektivní přepravy nebezpečných věcí při současném zohlednění vědeckého a technického pokroku v odvětví a vývoje nových látek a předmětů, které během přepravy představují nebezpečí.

| (5) | Výbor pro přepravu nebezpečných věcí zřízený článkem 9 směrnice 2008/68/ES tyto změny předběžně projednal. |
| --- | --- |

(5)

Výbor pro přepravu nebezpečných věcí zřízený článkem 9 směrnice 2008/68/ES tyto změny předběžně projednal.

| (6) | Většina navrhovaných změn je odůvodněná a prospěšná, a měla by proto být Unií podpořena. Dvě navrhované změny je třeba dále posoudit s ohledem na technický a vědecký pokrok. Evropská agentura pro železnice by měla ve spolupráci s příslušnými orgány zejména nadále usilovat o nalezení udržitelného řešení, pokud jde zjišťování vykolejení a zmírňování jejich dopadů, včetně budoucího uplatňování tohoto řešení. Pokud by tedy tyto posledně jmenované změny byly v tuto chvíli schváleny, měla by Unie vznést námitku v souladu s postupem uvedeným v čl. 35 odst. 4 hlavy VII úmluvy COTIF, |
| --- | --- |

(6)

Většina navrhovaných změn je odůvodněná a prospěšná, a měla by proto být Unií podpořena. Dvě navrhované změny je třeba dále posoudit s ohledem na technický a vědecký pokrok. Evropská agentura pro železnice by měla ve spolupráci s příslušnými orgány zejména nadále usilovat o nalezení udržitelného řešení, pokud jde zjišťování vykolejení a zmírňování jejich dopadů, včetně budoucího uplatňování tohoto řešení. Pokud by tedy tyto posledně jmenované změny byly v tuto chvíli schváleny, měla by Unie vznést námitku v souladu s postupem uvedeným v čl. 35 odst. 4 hlavy VII úmluvy COTIF,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Postoj Evropské unie

1.   Evropská unie na 53. zasedání Výboru odborníků pro přepravu nebezpečných věcí v rámci Úmluvy o mezinárodní železniční přepravě zaujme postoj v souladu s přílohou tohoto rozhodnutí.

2.   Zástupci Unie ve výše uvedeném subjektu mohou schválit méně důležité změny dokumentů uvedených v příloze tohoto rozhodnutí bez dalšího rozhodnutí Rady.

Článek 2

Rozhodnutí výše uvedeného subjektu bude po svém přijetí zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 3

Vstup v platnost

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Bruselu dne 6. května 2014.

Za Radu

předseda

Ch. VASILAKOS

---

(1)  Rozhodnutí Rady 2013/103/EU ze dne 16. června 2011 o podpisu a uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Mezivládní organizací pro mezinárodní železniční přepravu o přistoupení Evropské unie k Úmluvě o mezinárodní železniční přepravě (COTIF) ze dne 9. května 1980 ve znění Vilniuského protokolu ze dne 3. června 1999 (Úř. věst. L 51, 23.2.2013, s. 1).

1

(2)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/68/ES ze dne 24. září 2008 o pozemní přepravě nebezpečných věcí (Úř. věst. L 260, 30.9.2008, s. 13).

2

---

PŘÍLOHA

| Návrh | Referenční dokument | Téma | Poznámky | Postoj EU |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Příloha I OTIF/RID/CE/GTP/2012-A | Změny schválené stálou pracovní skupinou | Ve stálé pracovní skupině OTIF bylo dosaženo technického konsenzu | Souhlasit se změnami |
| 2 | Příloha I OTIF/RID/CE/GTP/2012-A | Změny ponechány k dalšímu přezkoumání stálou pracovní skupinou | Tato ustanovení jsou v referenčním dokumentu uvedena v hranatých závorkách | Souhlasit se změnami |
| 3 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/1 | Přechodné ustanovení pro některé štítky | Ve stálé pracovní skupině OTIF bylo dosaženo technického konsenzu | Souhlasit se změnou |
| 4 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/2 | Použití zvláštního ustanovení TE 25 | Ve stálé pracovní skupině OTIF bylo dosaženo technického konsenzu | Souhlasit se změnou |
| 5 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/5 | Inspekce některých označení | Ve stálé pracovní skupině OTIF bylo dosaženo technického konsenzu | Souhlasit se změnou |
| 6 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/6 | Informace, jež mají být poskytnuty provozovateli dráhy | Stálá pracovní skupina se rozhodla pro druhou možnost uvedenou v referenčním dokumentu | Souhlasit se změnou |
| 7 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/11 | Užívání technických výrazů | Ve stálé pracovní skupině OTIF bylo dosaženo technického konsenzu | Souhlasit se změnou |
| 8 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/12 | Důsledky zrušení listu UIC 573 | Ve stálé pracovní skupině OTIF bylo dosaženo technického konsenzu | Souhlasit se změnami |
| 9 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/13 a OTIF/RID/CE/GTP/2013/15 | Použití zvláštního ustanovení TE 22 | Tento návrh není pro rozhodnutí dostatečně připravený | Odložit rozhodnutí |
| 10 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/14 a OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.14 | Redakční revize odkazu na ustanovení EU týkající se železnice | Ve stálé pracovní skupině OTIF bylo dosaženo technického konsenzu | Souhlasit se změnami |
| 11 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/16 | Přeprava nebezpečných věcí v osobních vlacích | Ve stálé pracovní skupině OTIF bylo dosaženo technického konsenzu | Souhlasit se změnou ve znění revidovaném stálou pracovní skupinou |
| 12 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/17 | Různé konsolidované změny schválené stálou pracovní skupinou | Ve stálé pracovní skupině OTIF bylo dosaženo technického konsenzu | Souhlasit se změnami |
| | OTIF/RID/CE/GTP/2013/17 | Změny ponechány k dalšímu přezkoumání stálou pracovní skupinou: | – | – |
| 13 | Totéž | Čeká se na společné stanovisko ze společné schůze EHK OSN–OTIF | Je třeba usnadnit efektivní intermodální přepravu | Souhlasit se změnami podle doporučení společné schůze |
| 14 | Totéž a OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.3 | Ustanovení týkající se povinného používání zařízení pro zjištění vykolejení v některých vagónech | EU svůj postoj před další revizí pravidel znovu uváží | Odložit rozhodnutí |
| 15 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/3 OTIF/RID/CE/GTP/2013/9 a OTIF/RID/CE/GTP/2013/18 | Harmonizace pravidel s pravidly přílohy 2 SGMS OSJD | Měla by být usnadněna efektivní přeprava nebezpečných věcí mezi EU a zeměmi OSJD, které nejsou členy EU | Souhlasit se změnami |
| 16 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.4 | Přeprava uhlí | Ve stálé pracovní skupině nebylo dosaženo konsenzu, pokud jde o technické údaje | Stanovit postoj EU na místě |
| 17 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.8 | Revize kapitoly 7.7 RID | Návrh tohoto referenčního dokumentu bude projednáván při obecnější diskusi o revizi kapitoly 7.7 | Stanovit postoj EU na místě |
| 18 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.12 | Sladění s pravidly platnými v silniční dopravě | Tyto návrhy mění návrhy v referenčním dokumentu OTIF/RID/CE/GTP/–2013/17 | Souhlasit se změnami |

Návrh

Referenční dokument

Téma

Poznámky

Postoj EU

1

Příloha I OTIF/RID/CE/GTP/2012-A

Změny schválené stálou pracovní skupinou

Ve stálé pracovní skupině OTIF bylo dosaženo technického konsenzu

Souhlasit se změnami

2

Příloha I OTIF/RID/CE/GTP/2012-A

Změny ponechány k dalšímu přezkoumání stálou pracovní skupinou

Tato ustanovení jsou v referenčním dokumentu uvedena v hranatých závorkách

Souhlasit se změnami

3

OTIF/RID/CE/GTP/2013/1

Přechodné ustanovení pro některé štítky

Ve stálé pracovní skupině OTIF bylo dosaženo technického konsenzu

Souhlasit se změnou

4

OTIF/RID/CE/GTP/2013/2

Použití zvláštního ustanovení TE 25

Ve stálé pracovní skupině OTIF bylo dosaženo technického konsenzu

Souhlasit se změnou

5

OTIF/RID/CE/GTP/2013/5

Inspekce některých označení

Ve stálé pracovní skupině OTIF bylo dosaženo technického konsenzu

Souhlasit se změnou

6

OTIF/RID/CE/GTP/2013/6

Informace, jež mají být poskytnuty provozovateli dráhy

Stálá pracovní skupina se rozhodla pro druhou možnost uvedenou v referenčním dokumentu

Souhlasit se změnou

7

OTIF/RID/CE/GTP/2013/11

Užívání technických výrazů

Ve stálé pracovní skupině OTIF bylo dosaženo technického konsenzu

Souhlasit se změnou

8

OTIF/RID/CE/GTP/2013/12

Důsledky zrušení listu UIC 573

Ve stálé pracovní skupině OTIF bylo dosaženo technického konsenzu

Souhlasit se změnami

9

OTIF/RID/CE/GTP/2013/13 a OTIF/RID/CE/GTP/2013/15

Použití zvláštního ustanovení TE 22

Tento návrh není pro rozhodnutí dostatečně připravený

Odložit rozhodnutí

10

OTIF/RID/CE/GTP/2013/14 a OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.14

Redakční revize odkazu na ustanovení EU týkající se železnice

Ve stálé pracovní skupině OTIF bylo dosaženo technického konsenzu

Souhlasit se změnami

11

OTIF/RID/CE/GTP/2013/16

Přeprava nebezpečných věcí v osobních vlacích

Ve stálé pracovní skupině OTIF bylo dosaženo technického konsenzu

Souhlasit se změnou ve znění revidovaném stálou pracovní skupinou

12

OTIF/RID/CE/GTP/2013/17

Různé konsolidované změny schválené stálou pracovní skupinou

Ve stálé pracovní skupině OTIF bylo dosaženo technického konsenzu

Souhlasit se změnami

OTIF/RID/CE/GTP/2013/17

Změny ponechány k dalšímu přezkoumání stálou pracovní skupinou:

–

–

13

Totéž

Čeká se na společné stanovisko ze společné schůze EHK OSN–OTIF

Je třeba usnadnit efektivní intermodální přepravu

Souhlasit se změnami podle doporučení společné schůze

14

Totéž a OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.3

Ustanovení týkající se povinného používání zařízení pro zjištění vykolejení v některých vagónech

EU svůj postoj před další revizí pravidel znovu uváží

Odložit rozhodnutí

15

OTIF/RID/CE/GTP/2013/3 OTIF/RID/CE/GTP/2013/9 a OTIF/RID/CE/GTP/2013/18

Harmonizace pravidel s pravidly přílohy 2 SGMS OSJD

Měla by být usnadněna efektivní přeprava nebezpečných věcí mezi EU a zeměmi OSJD, které nejsou členy EU

Souhlasit se změnami

16

OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.4

Přeprava uhlí

Ve stálé pracovní skupině nebylo dosaženo konsenzu, pokud jde o technické údaje

Stanovit postoj EU na místě

17

OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.8

Revize kapitoly 7.7 RID

Návrh tohoto referenčního dokumentu bude projednáván při obecnější diskusi o revizi kapitoly 7.7

Stanovit postoj EU na místě

18

OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.12

Sladění s pravidly platnými v silniční dopravě

Tyto návrhy mění návrhy v referenčním dokumentu OTIF/RID/CE/GTP/–2013/17

Souhlasit se změnami

---

| 5.6.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 166/31 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 166/31

---

ROZHODNUTÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY

ze dne 12. března 2014,

kterým se mění rozhodnutí ECB/2013/35 o dodatečných opatřeních týkajících se refinančních operací Eurosystému a způsobilosti zajištění

(ECB/2014/11)

(2014/328/EU)

RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 127 odst. 2 první odrážku této smlouvy,

s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na čl. 3.1 první odrážku a články 12.1, 14.3 a 18.2 tohoto statutu,

s ohledem na obecné zásady ECB/2011/14 ze dne 20. září 2011 o nástrojích a postupech měnové politiky Eurosystému (1) a na rozhodnutí ECB/2013/6 ze dne 20. března 2013 o pravidlech týkajících se používání vlastních nekrytých bankovních dluhopisů zaručených státem jako zajištění při operacích měnové politiky Eurosystému (2),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle článku 18.1 statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky mohou Evropská centrální banka (ECB) a národní centrální banky členských států, jejichž měnou je euro (dále jen „národní centrální banky“), provádět úvěrové operace s úvěrovými institucemi a ostatními účastníky trhu s tím, že úvěry jsou dostatečně zajištěny. Standardní podmínky, za nichž jsou ECB a národní centrální banky připraveny provádět úvěrové operace, včetně kritérií, podle kterých se určuje způsobilost zajištění pro účely úvěrových operací Eurosystému, jsou stanoveny v příloze I obecných zásad ECB/2011/14 a v rozhodnutí ECB/2013/6 a rozhodnutí ECB/2013/35 (3). |
| --- | --- |

(1)

Podle článku 18.1 statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky mohou Evropská centrální banka (ECB) a národní centrální banky členských států, jejichž měnou je euro (dále jen „národní centrální banky“), provádět úvěrové operace s úvěrovými institucemi a ostatními účastníky trhu s tím, že úvěry jsou dostatečně zajištěny. Standardní podmínky, za nichž jsou ECB a národní centrální banky připraveny provádět úvěrové operace, včetně kritérií, podle kterých se určuje způsobilost zajištění pro účely úvěrových operací Eurosystému, jsou stanoveny v příloze I obecných zásad ECB/2011/14 a v rozhodnutí ECB/2013/6 a rozhodnutí ECB/2013/35 (3).

| (2) | Podle oddílu 1.6 přílohy I obecných zásad ECB/2011/14 může Rada guvernérů kdykoli měnit nástroje, podmínky, kritéria a postupy provádění operací měnové politiky Eurosystému. |
| --- | --- |

(2)

Podle oddílu 1.6 přílohy I obecných zásad ECB/2011/14 může Rada guvernérů kdykoli měnit nástroje, podmínky, kritéria a postupy provádění operací měnové politiky Eurosystému.

| (3) | Dne 17. července 2013 se Rada guvernérů rozhodla dále posílit svůj rámec kontroly rizik, a to tak, že upravila kritéria způsobilosti a srážky uplatňované na zajištění přijímané při operacích měnové politiky Eurosystému a přijala některá dodatečná opatření za účelem zlepšení celkové soudržnosti rámce a jeho praktického uplatňování. Tato opatření byla stanovena rozhodnutím ECB/2013/35. |
| --- | --- |

(3)

Dne 17. července 2013 se Rada guvernérů rozhodla dále posílit svůj rámec kontroly rizik, a to tak, že upravila kritéria způsobilosti a srážky uplatňované na zajištění přijímané při operacích měnové politiky Eurosystému a přijala některá dodatečná opatření za účelem zlepšení celkové soudržnosti rámce a jeho praktického uplatňování. Tato opatření byla stanovena rozhodnutím ECB/2013/35.

| (4) | Rozhodnutí ECB/2013/35 je třeba dále zpřesnit, pokud jde o požadavky na rating cenných papírů krytých aktivy, a mělo by být proto odpovídajícím způsobem změněno, |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutí ECB/2013/35 je třeba dále zpřesnit, pokud jde o požadavky na rating cenných papírů krytých aktivy, a mělo by být proto odpovídajícím způsobem změněno,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Změna

Článek 6 rozhodnutí ECB/2013/35 se mění takto:

| 1) | Odstavec 2 se nahrazuje tímto:
  „2.   Práh úvěrové kvality platný pro cenné papíry kryté aktivy, jak je stanoven v oddílu 6.3 přílohy I obecných zásad ECB/2011/14, odpovídá stupni úvěrové kvality 2 na harmonizované ratingové stupnici Eurosystému (‚single A‘) (4). Všechny cenné papíry kryté aktivy musí mít alespoň dvě hodnocení dané emise na úrovni ‚single A‘ ze strany akceptovaných externích ratingových institucí.

  (4)  Rating ‚single A‘ znamená rating alespoň ‚A3‘ od agentury Moody's, ‚A-‘ od agentury Fitch nebo Standard & Poor's, nebo ‚AL‘ od agentury DBRS.“" |
| --- | --- |

1)

Odstavec 2 se nahrazuje tímto:

„2.   Práh úvěrové kvality platný pro cenné papíry kryté aktivy, jak je stanoven v oddílu 6.3 přílohy I obecných zásad ECB/2011/14, odpovídá stupni úvěrové kvality 2 na harmonizované ratingové stupnici Eurosystému (‚single A‘) (4). Všechny cenné papíry kryté aktivy musí mít alespoň dvě hodnocení dané emise na úrovni ‚single A‘ ze strany akceptovaných externích ratingových institucí.

(4)  Rating ‚single A‘ znamená rating alespoň ‚A3‘ od agentury Moody's, ‚A-‘ od agentury Fitch nebo Standard & Poor's, nebo ‚AL‘ od agentury DBRS.“"

| 2) | Odstavec 3 se zrušuje. |
| --- | --- |

2)

Odstavec 3 se zrušuje.

Článek 2

Vstup v platnost

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. dubna 2014.

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 12. března 2014.

prezident ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  Úř. věst. L 331, 14.12.2011, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 95, 5.4.2013, s. 22.

2

(3)  Rozhodnutí ECB/2013/35 ze dne 26. září 2013 o dodatečných patřeních týkajících se refinančních operací Eurosystému a způsobilosti zajištění (Úř. věst. L 301, 12.11.2013, s. 6).

3

---

OBECNÉ ZÁSADY

| 5.6.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 166/33 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 166/33

---

OBECNÉ ZÁSADY EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY

ze dne 12. března 2014,

kterými se mění obecné zásady ECB/2011/14 o nástrojích a postupech měnové politiky Eurosystému

(ECB/2014/10)

(2014/329/EU)

RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 127 odst. 2 první odrážku této smlouvy,

s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na čl. 3.1 první odrážku a články 12.1, 14.3 a 18.2 tohoto statutu,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dosažení jednotné měnové politiky vyžaduje, aby byly vymezeny nástroje a postupy, které má používat Eurosystém, který je tvořen národními centrálními bankami členských států, jejichž měnou je euro (dále jen „národní centrální banky“), a Evropskou centrální bankou (ECB), za účelem provádění této politiky jednotným způsobem. |
| --- | --- |

(1)

Dosažení jednotné měnové politiky vyžaduje, aby byly vymezeny nástroje a postupy, které má používat Eurosystém, který je tvořen národními centrálními bankami členských států, jejichž měnou je euro (dále jen „národní centrální banky“), a Evropskou centrální bankou (ECB), za účelem provádění této politiky jednotným způsobem.

| (2) | ECB má pravomoc přijímat obecné zásady nezbytné k provádění měnové politiky Eurosystému a národní centrální banky jsou povinny v souladu s takovými obecnými zásadami jednat. |
| --- | --- |

(2)

ECB má pravomoc přijímat obecné zásady nezbytné k provádění měnové politiky Eurosystému a národní centrální banky jsou povinny v souladu s takovými obecnými zásadami jednat.

| (3) | Podle článku 18.1 statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky mohou ECB a národní centrální banky provádět úvěrové operace s úvěrovými institucemi a ostatními účastníky trhu s tím, že úvěry jsou dostatečně zajištěny. Podmínky, za nichž jsou ECB a národní centrální banky připraveny provádět úvěrové operace, včetně kritérií, podle kterých se určuje způsobilost zajištění pro účely těchto operací, jsou stanoveny v příloze I obecných zásad ECB/2011/14 (1) a v rozhodnutí ECB/2013/6 (2) a rozhodnutí ECB/2013/35 (3). |
| --- | --- |

(3)

Podle článku 18.1 statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky mohou ECB a národní centrální banky provádět úvěrové operace s úvěrovými institucemi a ostatními účastníky trhu s tím, že úvěry jsou dostatečně zajištěny. Podmínky, za nichž jsou ECB a národní centrální banky připraveny provádět úvěrové operace, včetně kritérií, podle kterých se určuje způsobilost zajištění pro účely těchto operací, jsou stanoveny v příloze I obecných zásad ECB/2011/14 (1) a v rozhodnutí ECB/2013/6 (2) a rozhodnutí ECB/2013/35 (3).

| (4) | Obecné zásady ECB/2011/14 by měly být změněny tak, aby zohledňovaly změny rámce Eurosystému pro zajištění související s: a) rozšířením zpravodajské povinnosti týkající se údajů o úvěrech na cenné papíry kryté pohledávkami z kreditních karet. Cílem je zachovat jejich způsobilost jako zajištění pro úvěrové operace Eurosystému s ohledem na požadavek na stejnorodost aktiv, která vytvářejí peněžní toky zajišťující cenné papíry kryté aktivy, stanovený v předposledním odstavci oddílu 6.2.1.1 přílohy I obecných zásad ECB/2011/14; a b) s úpravou přiřazování některých ratingů v kontextu harmonizované ratingové stupnice Eurosystému. |
| --- | --- |

(4)

Obecné zásady ECB/2011/14 by měly být změněny tak, aby zohledňovaly změny rámce Eurosystému pro zajištění související s: a) rozšířením zpravodajské povinnosti týkající se údajů o úvěrech na cenné papíry kryté pohledávkami z kreditních karet. Cílem je zachovat jejich způsobilost jako zajištění pro úvěrové operace Eurosystému s ohledem na požadavek na stejnorodost aktiv, která vytvářejí peněžní toky zajišťující cenné papíry kryté aktivy, stanovený v předposledním odstavci oddílu 6.2.1.1 přílohy I obecných zásad ECB/2011/14; a b) s úpravou přiřazování některých ratingů v kontextu harmonizované ratingové stupnice Eurosystému.

| (5) | Obecné zásady ECB/2011/14 by dále měly být změněny tak, aby zohledňovaly změny vyplývající z podstatných zlepšení modelu korespondentské centrální banky Eurosystému (MKCB). Zaprvé bylo rozhodnuto, že od 26. května 2014 by měl být zrušen požadavek na repatriaci, na základě kterého byly protistrany Eurosystému povinny před mobilizací aktiv jako zajištění pro úvěrové operace Eurosystému tato aktiva převést do příslušného systému vypořádání obchodů s cennými papíry, ve kterém byla vydána. Byl by tak vytvořen nový mobilizační kanál, který by kombinoval MKCB se spojeními mezi systémy vypořádání obchodů s cennými papíry, díky čemuž by každá protistrana Eurosystému mohla k mobilizaci způsobilých aktiv jako zajištění Eurosystému využít kterýkoli systém vypořádání obchodů s cennými papíry nebo kterékoli způsobilé spojení. Zadruhé, trojstranné služby správy zajištění, které na trhu nabízejí trojstranní zprostředkovatelé („triparty agents“), by mělo být od 29. září 2014 možné využívat na přeshraničním základě prostřednictvím MKCB, |
| --- | --- |

(5)

Obecné zásady ECB/2011/14 by dále měly být změněny tak, aby zohledňovaly změny vyplývající z podstatných zlepšení modelu korespondentské centrální banky Eurosystému (MKCB). Zaprvé bylo rozhodnuto, že od 26. května 2014 by měl být zrušen požadavek na repatriaci, na základě kterého byly protistrany Eurosystému povinny před mobilizací aktiv jako zajištění pro úvěrové operace Eurosystému tato aktiva převést do příslušného systému vypořádání obchodů s cennými papíry, ve kterém byla vydána. Byl by tak vytvořen nový mobilizační kanál, který by kombinoval MKCB se spojeními mezi systémy vypořádání obchodů s cennými papíry, díky čemuž by každá protistrana Eurosystému mohla k mobilizaci způsobilých aktiv jako zajištění Eurosystému využít kterýkoli systém vypořádání obchodů s cennými papíry nebo kterékoli způsobilé spojení. Zadruhé, trojstranné služby správy zajištění, které na trhu nabízejí trojstranní zprostředkovatelé („triparty agents“), by mělo být od 29. září 2014 možné využívat na přeshraničním základě prostřednictvím MKCB,

PŘIJALA TYTO OBECNÉ ZÁSADY:

Článek 1

Změny přílohy I

Příloha I obecných zásad ECB/2011/14 se mění v souladu s přílohou těchto obecných zásad.

Článek 2

Nabytí účinku a provádění

1.   Tyto obecné zásady nabývají účinku dnem oznámení národním centrálním bankám.

2.   Národní centrální banky přijmou opatření nezbytná k dosažení souladu s body 3, 8, 15 a 16 přílohy těchto obecných zásad a použijí je ode dne 1. dubna 2014. Nejpozději do 24. března 2014 informují ECB o textech a prostředcích, které se týkají těchto opatření.

3.   Národní centrální banky přijmou opatření nezbytná k dosažení souladu s body 1, 2, 4 až 7 a 10 až 13 přílohy těchto obecných zásad a použijí je ode dne 26. května 2014. Nejpozději do 24. března 2014 informují ECB o textech a prostředcích, které se týkají těchto opatření.

4.   Národní centrální banky přijmou opatření nezbytná k dosažení souladu s body 9 a 14 přílohy těchto obecných zásad a použijí je ode dne 29. září 2014. Nejpozději do 24. března 2014 informují ECB o textech a prostředcích, které se týkají těchto opatření.

Článek 3

Určení

Tyto obecné zásady jsou určeny všem centrálním bankám Eurosystému.

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 12. března 2014.

Prezident ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  Obecné zásady ECB/2011/14 ze dne 20. září 2011 o nástrojích a postupech měnové politiky Eurosystému (Úř. věst. L 331, 14.12.2011, s. 1).

1

(2)  Rozhodnutí ECB/2013/6 ze dne 20. března 2013 o pravidlech týkajících se používání vlastních nekrytých bankovních dluhopisů zaručených státem jako zajištění při operacích měnové politiky Eurosystému (Úř. věst. L 95, 5.4.2013, s. 22).

2

(3)  Rozhodnutí ECB/2013/35 ze dne 26. září 2013 o dodatečných opatřeních týkajících se refinančních operací Eurosystému a způsobilosti zajištění (Úř. věst. L 301, 12.11.2013, s. 6).

3

---

PŘÍLOHA

Příloha I obecných zásad ECB/2011/14 se mění takto:

| 1) | V oddíle „Zkratky“ se doplňuje tento výraz:


  „TPA
  trojstranný zprostředkovatel“. |
| --- | --- |

1)

V oddíle „Zkratky“ se doplňuje tento výraz:

„TPA
  trojstranný zprostředkovatel“.

| 2) | V odstavci 1.5 se poslední věta nahrazuje tímto:
  „Všechna způsobilá aktiva mohou být využívána na přeshraničním základě prostřednictvím modelu korespondentské centrální banky (MKCB), a v případě obchodovatelných aktiv prostřednictvím způsobilých spojení mezi systémy vypořádání obchodů s cennými papíry v EHP.“ |
| --- | --- |

2)

V odstavci 1.5 se poslední věta nahrazuje tímto:

„Všechna způsobilá aktiva mohou být využívána na přeshraničním základě prostřednictvím modelu korespondentské centrální banky (MKCB), a v případě obchodovatelných aktiv prostřednictvím způsobilých spojení mezi systémy vypořádání obchodů s cennými papíry v EHP.“

| 3) | V oddíle 6.2.1.1.2 se předposlední odstavec nahrazuje tímto:
  „Způsobilý cenný papír krytý aktivy musí být krytý aktivy, která vytvářejí peněžní toky, jež Eurosystém považuje za stejnorodá, tzn., že tato aktiva, která vytvářejí peněžní toky zajišťující cenný papír krytý aktivy, patří pouze do jedné z těchto tříd aktiv: a) hypoteční úvěry na bydlení, b) hypoteční úvěry na komerční nemovitosti, c) úvěry malým a středním podnikům, d) úvěry na pořízení automobilu, e) spotřebitelské úvěry, f) leasingové pohledávky nebo g) pohledávky z kreditních karet. Pro operace měnové politiky Eurosystému jsou nezpůsobilé cenné papíry kryté aktivy, pokud soubor jejich podkladových aktiv sestává z různorodých aktiv.“ |
| --- | --- |

3)

V oddíle 6.2.1.1.2 se předposlední odstavec nahrazuje tímto:

„Způsobilý cenný papír krytý aktivy musí být krytý aktivy, která vytvářejí peněžní toky, jež Eurosystém považuje za stejnorodá, tzn., že tato aktiva, která vytvářejí peněžní toky zajišťující cenný papír krytý aktivy, patří pouze do jedné z těchto tříd aktiv: a) hypoteční úvěry na bydlení, b) hypoteční úvěry na komerční nemovitosti, c) úvěry malým a středním podnikům, d) úvěry na pořízení automobilu, e) spotřebitelské úvěry, f) leasingové pohledávky nebo g) pohledávky z kreditních karet. Pro operace měnové politiky Eurosystému jsou nezpůsobilé cenné papíry kryté aktivy, pokud soubor jejich podkladových aktiv sestává z různorodých aktiv.“

| 4) | V oddíle 6.2.1.3 se první věta nahrazuje tímto:
  „Dluhový nástroj musí být vydán v EHP, a to u centrální banky nebo u centrálního depozitáře cenných papírů, který je Eurosystémem kladně hodnocen v souladu se standardy a postupy hodnocení uvedenými v dokumentu ‚Framework for the assessment of securities settlement systems and links to determine their eligibility for use in Eurosystem credit operations‘(Rámec pro hodnocení systémů a spojení pro vypořádání obchodů s cennými papíry pro účely stanovení jejich způsobilosti pro použití v úvěrových operacích Eurosystému)(dále jen ‚rámec Eurosystému pro hodnocení uživatelů‘) (1)
   (2):

  (1)  Rámec Eurosystému pro hodnocení uživatelů je zveřejněn na internetových stránkách ECB na adrese www.ecb.europa.eu/paym/coll/coll/ssslinks/html/index.en.html."


  (2)  Mezinárodní dluhové cenné papíry na doručitele v globální podobě vydané dne 1. ledna 2007 nebo po tomto datu prostřednictvím mezinárodních depozitářů cenných papírů Euroclear Bank (Belgie) a Clearstream Banking Luxemburg, mají-li být způsobilé, musí být vydány jako ‚new global notes‘ a musí být uloženy u společného uschovatele, který je mezinárodním centrálním depozitářem cenných papírů, případně centrálním depozitářem cenných papírů, který je Eurosystémem kladně hodnocen v souladu se standardy a postupy hodnocení uvedenými v rámci Eurosystému pro hodnocení uživatelů. Mezinárodní dluhové cenné papíry na doručitele v globální podobě, které byly vydány jako ‚classical global notes‘ před 1. lednem 2007, a zastupitelné cenné papíry, které byly vydány pod stejným kódem ISIN dne 1. ledna 2007 nebo po tomto datu, zůstávají způsobilé do dne splatnosti. Mezinárodní dluhové cenné papíry na jméno v globální podobě vydané prostřednictvím mezinárodních depozitářů cenných papírů Euroclear Bank (Belgie) a Clearstream Banking Luxembourg po 30. září 2010, mají-li být způsobilé, musí být vydány v souladu s novou strukturou úschovy mezinárodních cenných papírů. Mezinárodní dluhové cenné papíry na jméno v globální podobě vydané do 30. září 2010 včetně zůstávají způsobilé do dne splatnosti. Mezinárodní jednotlivě vydávané dluhové cenné papíry (individual note form debt securities) jsou nezpůsobilé, pokud jsou vydány po 30. září 2010. Mezinárodní jednotlivě vydávané dluhové cenné papíry vydané do 30. září 2010 včetně zůstávají způsobilé do dne splatnosti.“" |
| --- | --- |

4)

V oddíle 6.2.1.3 se první věta nahrazuje tímto:

„Dluhový nástroj musí být vydán v EHP, a to u centrální banky nebo u centrálního depozitáře cenných papírů, který je Eurosystémem kladně hodnocen v souladu se standardy a postupy hodnocení uvedenými v dokumentu ‚Framework for the assessment of securities settlement systems and links to determine their eligibility for use in Eurosystem credit operations‘(Rámec pro hodnocení systémů a spojení pro vypořádání obchodů s cennými papíry pro účely stanovení jejich způsobilosti pro použití v úvěrových operacích Eurosystému)(dále jen ‚rámec Eurosystému pro hodnocení uživatelů‘) (1)
   (2):

(1)  Rámec Eurosystému pro hodnocení uživatelů je zveřejněn na internetových stránkách ECB na adrese www.ecb.europa.eu/paym/coll/coll/ssslinks/html/index.en.html."

(2)  Mezinárodní dluhové cenné papíry na doručitele v globální podobě vydané dne 1. ledna 2007 nebo po tomto datu prostřednictvím mezinárodních depozitářů cenných papírů Euroclear Bank (Belgie) a Clearstream Banking Luxemburg, mají-li být způsobilé, musí být vydány jako ‚new global notes‘ a musí být uloženy u společného uschovatele, který je mezinárodním centrálním depozitářem cenných papírů, případně centrálním depozitářem cenných papírů, který je Eurosystémem kladně hodnocen v souladu se standardy a postupy hodnocení uvedenými v rámci Eurosystému pro hodnocení uživatelů. Mezinárodní dluhové cenné papíry na doručitele v globální podobě, které byly vydány jako ‚classical global notes‘ před 1. lednem 2007, a zastupitelné cenné papíry, které byly vydány pod stejným kódem ISIN dne 1. ledna 2007 nebo po tomto datu, zůstávají způsobilé do dne splatnosti. Mezinárodní dluhové cenné papíry na jméno v globální podobě vydané prostřednictvím mezinárodních depozitářů cenných papírů Euroclear Bank (Belgie) a Clearstream Banking Luxembourg po 30. září 2010, mají-li být způsobilé, musí být vydány v souladu s novou strukturou úschovy mezinárodních cenných papírů. Mezinárodní dluhové cenné papíry na jméno v globální podobě vydané do 30. září 2010 včetně zůstávají způsobilé do dne splatnosti. Mezinárodní jednotlivě vydávané dluhové cenné papíry (individual note form debt securities) jsou nezpůsobilé, pokud jsou vydány po 30. září 2010. Mezinárodní jednotlivě vydávané dluhové cenné papíry vydané do 30. září 2010 včetně zůstávají způsobilé do dne splatnosti.“"

| 5) | Oddíl 6.2.1.4 se nahrazuje tímto:
  „Dluhový nástroj musí být převoditelný v zaknihované formě. Musí být držen a vypořádán v eurozóně prostřednictvím účtu u Eurosystému nebo v systému vypořádání obchodů s cennými papíry, který je Eurosystémem kladně hodnocen v souladu se standardy a postupy hodnocení uvedenými v rámci Eurosystému pro hodnocení uživatelů, aby bezvadnost zajištění a jeho realizace podléhaly právu členského státu.
  Není-li centrální depozitář cenných papírů, ve kterém je aktivum vydáno, totožný s centrálním depozitářem cenných papírů, ve kterém je aktivum drženo, musí být tito dva depozitáři propojeny spojením, které je kladně hodnoceno v souladu se standardy a postupy hodnocení uvedenými v rámci Eurosystému pro hodnocení uživatelů (3).

  (3)  Seznam způsobilých spojení je zveřejněn na internetových stránkách ECB na adrese www.ecb.europa.eu/paym/coll/coll/ssslinks/html/index.en.html.“" |
| --- | --- |

5)

Oddíl 6.2.1.4 se nahrazuje tímto:

„Dluhový nástroj musí být převoditelný v zaknihované formě. Musí být držen a vypořádán v eurozóně prostřednictvím účtu u Eurosystému nebo v systému vypořádání obchodů s cennými papíry, který je Eurosystémem kladně hodnocen v souladu se standardy a postupy hodnocení uvedenými v rámci Eurosystému pro hodnocení uživatelů, aby bezvadnost zajištění a jeho realizace podléhaly právu členského státu.

Není-li centrální depozitář cenných papírů, ve kterém je aktivum vydáno, totožný s centrálním depozitářem cenných papírů, ve kterém je aktivum drženo, musí být tito dva depozitáři propojeny spojením, které je kladně hodnoceno v souladu se standardy a postupy hodnocení uvedenými v rámci Eurosystému pro hodnocení uživatelů (3).

(3)  Seznam způsobilých spojení je zveřejněn na internetových stránkách ECB na adrese www.ecb.europa.eu/paym/coll/coll/ssslinks/html/index.en.html.“"

| 6) | Oddíl 6.2.1.5 se nahrazuje tímto:
  „Dluhový nástroj musí být schválen k obchodování na regulovaném trhu, jak je vymezen ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES ze dne 21. dubna 2004 o trzích finančních nástrojů, o změně směrnice Rady 85/611/EHS a 93/6/EHS a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/12/ES a o zrušení směrnice Rady 93/22/EHS (4), nebo schválen k obchodování na určitých neregulovaných trzích, jak jsou vymezeny ECB (5). Hodnocení neregulovaných trhů Eurosystémem se opírá o tři principy – bezpečnost, transparentnost a dostupnost (6).

  (4)  Úř. věst. L 145, 30.4.2004, s. 1."


  (5)  Seznam způsobilých neregulovaných trhů je zveřejněn na internetových stránkách ECB na adrese www.ecb.europa.eu a alespoň jednou ročně je aktualizován."


  (6)  ‚Bezpečnost‘, ‚transparentnost‘ a ‚dostupnost‘ jsou Eurosystémem definovány výlučně s ohledem na vykonávání funkce správy zajištění. Cílem výběru není hodnotit skutečnou kvalitu trhů. Význam těchto principů je následující: Bezpečnost znamená jistotu ohledně transakcí, zejména jistotu platnosti a vynutitelnosti transakcí. Transparentností se rozumí volný přístup k informacím o procedurálních a provozních pravidlech trhu, finančních vlastnostech aktiv, mechanismu tvorby cen a relevantních cenách a množstvích (kotacích, úrokových sazbách, objemech obchodování, zůstatcích atd.). Dostupnost označuje schopnost Eurosystému účastnit se trhu a mít k němu přístup. Trh je dostupný pro účely správy zajištění, jestliže jeho procedurální a provozní pravidla umožňují Eurosystému podle potřeby za těmito účely získávat informace a provádět transakce.“" |
| --- | --- |

6)

Oddíl 6.2.1.5 se nahrazuje tímto:

„Dluhový nástroj musí být schválen k obchodování na regulovaném trhu, jak je vymezen ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES ze dne 21. dubna 2004 o trzích finančních nástrojů, o změně směrnice Rady 85/611/EHS a 93/6/EHS a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/12/ES a o zrušení směrnice Rady 93/22/EHS (4), nebo schválen k obchodování na určitých neregulovaných trzích, jak jsou vymezeny ECB (5). Hodnocení neregulovaných trhů Eurosystémem se opírá o tři principy – bezpečnost, transparentnost a dostupnost (6).

(4)  Úř. věst. L 145, 30.4.2004, s. 1."

(5)  Seznam způsobilých neregulovaných trhů je zveřejněn na internetových stránkách ECB na adrese www.ecb.europa.eu a alespoň jednou ročně je aktualizován."

(6)  ‚Bezpečnost‘, ‚transparentnost‘ a ‚dostupnost‘ jsou Eurosystémem definovány výlučně s ohledem na vykonávání funkce správy zajištění. Cílem výběru není hodnotit skutečnou kvalitu trhů. Význam těchto principů je následující: Bezpečnost znamená jistotu ohledně transakcí, zejména jistotu platnosti a vynutitelnosti transakcí. Transparentností se rozumí volný přístup k informacím o procedurálních a provozních pravidlech trhu, finančních vlastnostech aktiv, mechanismu tvorby cen a relevantních cenách a množstvích (kotacích, úrokových sazbách, objemech obchodování, zůstatcích atd.). Dostupnost označuje schopnost Eurosystému účastnit se trhu a mít k němu přístup. Trh je dostupný pro účely správy zajištění, jestliže jeho procedurální a provozní pravidla umožňují Eurosystému podle potřeby za těmito účely získávat informace a provádět transakce.“"

| 7) | V oddíle 6.2.3.2 se tabulka 4 nahrazuje tímto:








  „Kritéria způsobilosti | Obchodovatelná aktiva (7) | Neobchodovatelná aktiva (8) |
| --- | --- | --- | --- |
| Druh aktiva | Dluhové cenné papíry ECB
  Ostatní obchodovatelné dluhové nástroje (9) | Úvěrové pohledávky | Klientské dluhové nástroje kryté hypotékou |
| Úvěrové standardy | Aktivum musí splňovat vysoké úvěrové standardy. Tyto jsou hodnoceny podle pravidel rámce hodnocení úvěrového rizika pro obchodovatelná aktiva (9). | Dlužník/ručitel musí splňovat vysoké úvěrové standardy. Úvěruschopnost je hodnocena podle pravidel rámce hodnocení úvěrového rizika pro úvěrové pohledávky. | Aktivum musí splňovat vysoké úvěrové standardy. Tyto jsou hodnoceny podle pravidel rámce hodnocení úvěrového rizika pro klientské dluhové nástroje kryté hypotékou. |
| Místo vydání | EHP (9) | neuplatňuje se | neuplatňuje se |
| Postupy vypořádání/vyřízení | Místo vypořádání: eurozóna
  Nástroje musí být uloženy centrálně v zaknihované formě u národních centrálních bank nebo systémů vypořádání obchodů s cennými papíry, které jsou Eurosystémem kladně hodnoceny v souladu se standardy a postupy hodnocení uvedenými v rámci Eurosystému pro hodnocení uživatelů | Postupy Eurosystému | Postupy Eurosystému |
| Druh emitenta/dlužníka/ručitele | Národní centrální banky
  Veřejný sektor
  Soukromý sektor
  Mezinárodní a nadnárodní instituce | Veřejný sektor
  Nefinanční podniky
  Mezinárodní a nadnárodní instituce | Úvěrové instituce |
| Místo usazení emitenta, dlužníka a ručitele | Emitent (9): EHP nebo země G10 mimo EHP
  Dlužník: EHP
  Ručitel (9): EHP | Eurozóna | Eurozóna |
| Způsobilé trhy | Regulované trhy
  Neregulované trhy akceptované ECB | neuplatňuje se | neuplatňuje se |
| Měna | Euro | Euro | Euro |
| Minimální výše | neuplatňuje se | Minimální výše v době předložení úvěrové pohledávky






  — | pro domácí využití podle rozhodnutí národní centrální banky |

7)

V oddíle 6.2.3.2 se tabulka 4 nahrazuje tímto:

„Kritéria způsobilosti

Obchodovatelná aktiva (7)

Neobchodovatelná aktiva (8)

Druh aktiva

Dluhové cenné papíry ECB

Ostatní obchodovatelné dluhové nástroje (9)

Úvěrové pohledávky

Klientské dluhové nástroje kryté hypotékou

Úvěrové standardy

Aktivum musí splňovat vysoké úvěrové standardy. Tyto jsou hodnoceny podle pravidel rámce hodnocení úvěrového rizika pro obchodovatelná aktiva (9).

Dlužník/ručitel musí splňovat vysoké úvěrové standardy. Úvěruschopnost je hodnocena podle pravidel rámce hodnocení úvěrového rizika pro úvěrové pohledávky.

Aktivum musí splňovat vysoké úvěrové standardy. Tyto jsou hodnoceny podle pravidel rámce hodnocení úvěrového rizika pro klientské dluhové nástroje kryté hypotékou.

Místo vydání

EHP (9)

neuplatňuje se

neuplatňuje se

Postupy vypořádání/vyřízení

Místo vypořádání: eurozóna

Nástroje musí být uloženy centrálně v zaknihované formě u národních centrálních bank nebo systémů vypořádání obchodů s cennými papíry, které jsou Eurosystémem kladně hodnoceny v souladu se standardy a postupy hodnocení uvedenými v rámci Eurosystému pro hodnocení uživatelů

Postupy Eurosystému

Postupy Eurosystému

Druh emitenta/dlužníka/ručitele

Národní centrální banky

Veřejný sektor

Soukromý sektor

Mezinárodní a nadnárodní instituce

Veřejný sektor

Nefinanční podniky

Mezinárodní a nadnárodní instituce

Úvěrové instituce

Místo usazení emitenta, dlužníka a ručitele

Emitent (9): EHP nebo země G10 mimo EHP

Dlužník: EHP

Ručitel (9): EHP

Eurozóna

Eurozóna

Způsobilé trhy

Regulované trhy

Neregulované trhy akceptované ECB

neuplatňuje se

neuplatňuje se

Měna

Euro

Euro

Euro

Minimální výše

neuplatňuje se

Minimální výše v době předložení úvěrové pohledávky

—

pro domácí využití podle rozhodnutí národní centrální banky

| — | pro přeshraniční použití: společná minimální výše 500 000 EUR. |
| --- | --- |

—

pro přeshraniční použití: společná minimální výše 500 000 EUR.

neuplatňuje se

Rozhodné právo

V případě cenných papírů krytých aktivy musí být podkladová aktiva nabyta v souladu se zákony členského státu EU. Právo, kterým se řídí úvěrové pohledávky, jež jsou podkladovými aktivy, musí být právem některé ze zemí EHP.

Rozhodné právo pro smlouvy o úvěrových pohledávkách a jejich mobilizaci: právo členského státu

Celkový počet různých právních řádů, jimiž se řídí

| a) | protistrana; |
| --- | --- |

a)

protistrana;

| b) | věřitel; |
| --- | --- |

b)

věřitel;

| c) | dlužník; |
| --- | --- |

c)

dlužník;

| d) | ručitel (existuje-li); |
| --- | --- |

d)

ručitel (existuje-li);

| e) | smlouva o úvěrové pohledávce a |
| --- | --- |

e)

smlouva o úvěrové pohledávce a

| f) | mobilizační smlouvanesmí být vyšší než dva |
| --- | --- |

f)

mobilizační smlouvanesmí být vyšší než dva

neuplatňuje se

Přeshraniční využití

ano

ano

ano

| 8) | V oddíle 6.3.1 se poznámky pod čarou 67 a 69 nahrazují tímto:






  „(*) | Harmonizovaná ratingová stupnice Eurosystému je zveřejněna na internetových stránkách ECB (www.ecb.europa.eu). Úvěrové hodnocení na úrovni stupně úvěrové kvality 3 znamená minimální dlouhodobý rating ‚BBB-‘ od agentury Fitch nebo Standard & Poor's, ‚Baa3‘ od agentury Moody's nebo ‚BBBL‘ od DBRS.“ |
| --- | --- | --- |

8)

V oddíle 6.3.1 se poznámky pod čarou 67 a 69 nahrazují tímto:

„(*)

Harmonizovaná ratingová stupnice Eurosystému je zveřejněna na internetových stránkách ECB (www.ecb.europa.eu). Úvěrové hodnocení na úrovni stupně úvěrové kvality 3 znamená minimální dlouhodobý rating ‚BBB-‘ od agentury Fitch nebo Standard & Poor's, ‚Baa3‘ od agentury Moody's nebo ‚BBBL‘ od DBRS.“

| „(**) | ‚Triple A‘ znamená dlouhodobý rating ‚AAA‘ od agentury Fitch, Standard & Poor's nebo DBRS nebo ‚Aaa‘ od agentury Moody's.“ |
| --- | --- |

„(**)

‚Triple A‘ znamená dlouhodobý rating ‚AAA‘ od agentury Fitch, Standard & Poor's nebo DBRS nebo ‚Aaa‘ od agentury Moody's.“

| 9) | V oddíle 6.4.2 se písmeno k) nahrazuje tímto:
  „Podkladová aktiva podléhají dennímu přecenění. Národní centrální banky (10) každý den vypočítávají požadovanou hodnotu podkladových aktiv, přičemž berou v úvahu změny výše nesplacených úvěrů, zásady pro oceňování uvedené v oddíle 6.5 a požadované srážky při ocenění.

  (10)  Využívají-li se trojstranné služby, je procesem hodnocení pověřen trojstranný zprostředkovatel na základě informací, které mu zašle příslušná národní centrální banka.“" |
| --- | --- |

9)

V oddíle 6.4.2 se písmeno k) nahrazuje tímto:

„Podkladová aktiva podléhají dennímu přecenění. Národní centrální banky (10) každý den vypočítávají požadovanou hodnotu podkladových aktiv, přičemž berou v úvahu změny výše nesplacených úvěrů, zásady pro oceňování uvedené v oddíle 6.5 a požadované srážky při ocenění.

(10)  Využívají-li se trojstranné služby, je procesem hodnocení pověřen trojstranný zprostředkovatel na základě informací, které mu zašle příslušná národní centrální banka.“"

| 10) | V oddíle 6.6 se druhý odstavec nahrazuje tímto:
  „Národní centrální banky (a ECB) vyvinuly mechanismus k zajištění toho, že všechna způsobilá aktiva mohou být využívána na přeshraničním základě. Jedná se o model korespondentské centrální banky (MKCB), na základě kterého národní centrální banky vůči sobě navzájem (a vůči ECB) vystupují jako uschovatelé (‚korespondenti‘) ve vztahu k aktivům přijímaným v jejich místním depozitáři, u trojstranného zprostředkovatele nebo ve vypořádacím systému. Pro neobchodovatelná aktiva, například úvěrové pohledávky a klientské dluhové nástroje kryté hypotékou, která nemohou být převedena prostřednictvím systému vypořádání obchodů s cennými papíry, lze využít specifická řešení (11). MKCB může být využit k zajištění všech typů úvěrových operací Eurosystému. Kromě MKCB mohou protistrany k přeshraničnímu převodu obchodovatelných aktiv držených v jejich místním systému vypořádání obchodů s cennými papíry využít i způsobilá spojení mezi systémy vypořádání obchodů s cennými papíry (12); protistrany mohou tato způsobilá spojení mezi systémy vypořádání obchodů s cennými papíry použít i v kombinaci s MKCB (MKCB se spojeními – viz oddíl 6.6.3). MKCB (včetně MKCB se spojeními) dále slouží jako základ pro přeshraniční využití trojstranných služeb správy zajištění.

  (11)  Podrobnější vysvětlení viz brožura s názvem ‚Correspondent Central Banking Model (CCBM) pocedures for Eurosystem Counterparties‘, která je k dispozici na internetových stránkách ECB (www.ecb.europa.eu)."


  (12)  Způsobilá aktiva mohou být využita prostřednictvím účtu centrální banky v systému vypořádání obchodů s cennými papíry nacházejícího se v jiné zemi, než ve které se nalézá příslušná centrální banka, pokud Eurosystém využití takového účtu schválil. Od roku 1999 má De Nederlandsche Bank oprávnění používat svůj účet u Euroclear Bank k vypořádání zajištěných transakcí s euroobligacemi emitovanými v tomto mezinárodním centrálním depozitáři cenných papírů. Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland je od srpna roku 2000 oprávněna otevřít takovýto účet u Euroclear Bank. Tento účet může být využíván pro všechna způsobilá aktiva držená v Euroclear, tj. včetně způsobilých aktiv převedených do Euroclear Bank prostřednictvím způsobilých spojení.“" |
| --- | --- |

10)

V oddíle 6.6 se druhý odstavec nahrazuje tímto:

„Národní centrální banky (a ECB) vyvinuly mechanismus k zajištění toho, že všechna způsobilá aktiva mohou být využívána na přeshraničním základě. Jedná se o model korespondentské centrální banky (MKCB), na základě kterého národní centrální banky vůči sobě navzájem (a vůči ECB) vystupují jako uschovatelé (‚korespondenti‘) ve vztahu k aktivům přijímaným v jejich místním depozitáři, u trojstranného zprostředkovatele nebo ve vypořádacím systému. Pro neobchodovatelná aktiva, například úvěrové pohledávky a klientské dluhové nástroje kryté hypotékou, která nemohou být převedena prostřednictvím systému vypořádání obchodů s cennými papíry, lze využít specifická řešení (11). MKCB může být využit k zajištění všech typů úvěrových operací Eurosystému. Kromě MKCB mohou protistrany k přeshraničnímu převodu obchodovatelných aktiv držených v jejich místním systému vypořádání obchodů s cennými papíry využít i způsobilá spojení mezi systémy vypořádání obchodů s cennými papíry (12); protistrany mohou tato způsobilá spojení mezi systémy vypořádání obchodů s cennými papíry použít i v kombinaci s MKCB (MKCB se spojeními – viz oddíl 6.6.3). MKCB (včetně MKCB se spojeními) dále slouží jako základ pro přeshraniční využití trojstranných služeb správy zajištění.

(11)  Podrobnější vysvětlení viz brožura s názvem ‚Correspondent Central Banking Model (CCBM) pocedures for Eurosystem Counterparties‘, která je k dispozici na internetových stránkách ECB (www.ecb.europa.eu)."

(12)  Způsobilá aktiva mohou být využita prostřednictvím účtu centrální banky v systému vypořádání obchodů s cennými papíry nacházejícího se v jiné zemi, než ve které se nalézá příslušná centrální banka, pokud Eurosystém využití takového účtu schválil. Od roku 1999 má De Nederlandsche Bank oprávnění používat svůj účet u Euroclear Bank k vypořádání zajištěných transakcí s euroobligacemi emitovanými v tomto mezinárodním centrálním depozitáři cenných papírů. Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland je od srpna roku 2000 oprávněna otevřít takovýto účet u Euroclear Bank. Tento účet může být využíván pro všechna způsobilá aktiva držená v Euroclear, tj. včetně způsobilých aktiv převedených do Euroclear Bank prostřednictvím způsobilých spojení.“"

| 11) | V oddíle 6.6.1 se poslední odstavec nahrazuje tímto:
  „MKCB je protistranám k dispozici (pro obchodovatelná i neobchodovatelná aktiva) každý obchodní den TARGET2 od 9:00 do 16:00 hodin SEČ. Protistrana, která si přeje využít MKCB, musí národní centrální banku, od níž si přeje získat úvěr, tj. svoji domácí centrální banku, uvědomit nejpozději do 16:00 hodin SEČ. Protistrana musí dále zajistit, aby zajištění pro operace měnové politiky bylo na účet korespondentské centrální banky dodáno nejpozději v 16:45 hodin SEČ. Pokyny nebo dodání, jež tuto lhůtu nedodrží, budou zpracovávány pouze na základě nejvyššího úsilí a mohou být zohledněny pro úvěry poskytované následující obchodní den TARGET2. Pokud protistrany již dopředu předvídají, že budou později v průběhu dne potřebovat využít MKCB, měly by, pokud je to možné, dodat aktiva předem. Za výjimečných okolností, nebo pokud to vyžadují účely měnové politiky, může ECB rozhodnout o prodloužení času uzavření MKCB až do uzavření systému TARGET2, a to ve spolupráci s centrálními depozitáři cenných papírů, pokud jde o jejich možnost prodloužit jejich uzávěrku pro obchodovatelná aktiva.“ |
| --- | --- |

11)

V oddíle 6.6.1 se poslední odstavec nahrazuje tímto:

„MKCB je protistranám k dispozici (pro obchodovatelná i neobchodovatelná aktiva) každý obchodní den TARGET2 od 9:00 do 16:00 hodin SEČ. Protistrana, která si přeje využít MKCB, musí národní centrální banku, od níž si přeje získat úvěr, tj. svoji domácí centrální banku, uvědomit nejpozději do 16:00 hodin SEČ. Protistrana musí dále zajistit, aby zajištění pro operace měnové politiky bylo na účet korespondentské centrální banky dodáno nejpozději v 16:45 hodin SEČ. Pokyny nebo dodání, jež tuto lhůtu nedodrží, budou zpracovávány pouze na základě nejvyššího úsilí a mohou být zohledněny pro úvěry poskytované následující obchodní den TARGET2. Pokud protistrany již dopředu předvídají, že budou později v průběhu dne potřebovat využít MKCB, měly by, pokud je to možné, dodat aktiva předem. Za výjimečných okolností, nebo pokud to vyžadují účely měnové politiky, může ECB rozhodnout o prodloužení času uzavření MKCB až do uzavření systému TARGET2, a to ve spolupráci s centrálními depozitáři cenných papírů, pokud jde o jejich možnost prodloužit jejich uzávěrku pro obchodovatelná aktiva.“

| 12) | Oddíl 6.6.2. se nahrazuje tímto:
  „Kromě MKCB je k přeshraničním převodům obchodovatelných aktiv možné využít také způsobilá spojení mezi systémy vypořádání obchodů s cennými papíry EHP.
  Přímé nebo zprostředkované spojení mezi dvěma systémy vypořádání obchodů s cennými papíry umožňuje účastníkovi jednoho systému vypořádání obchodů s cennými papíry držet cenné papíry vydané v jiném systému vypořádání obchodů s cennými papíry, aniž by byl účastníkem tohoto druhého systému vypořádání obchodů s cennými papíry (13). Ještě před tím, než je možné tato spojení využít k převodu zajištění pro úvěrové operace Eurosystému, musí být posouzeny a schváleny Eurosystémem v souladu se standardy a postupy hodnocení uvedenými v rámci Eurosystému pro hodnocení uživatelů (14).
  Z pohledu Eurosystému plní MKCB i spojení mezi systémy vypořádání obchodů s cennými papíry EHP stejnou roli, která spočívá v tom, že protistranám umožňuje využívat zajištění na přeshraničním základě, tj. oba umožňují protistranám využít zajištění k získání úvěru od své domácí centrální banky, a to i pokud bylo toto zajištění vydáno v systému vypořádání obchodů s cennými papíry jiné země. MKCB i spojení mezi systémy vypořádání obchodů s cennými papíry tuto funkci plní rozdílnými způsoby. V případě MKCB vzniká přeshraniční vztah mezi národními centrálními bankami. Ty vůči sobě navzájem vystupují jako uschovatelé. Při využití spojení vzniká přeshraniční vztah mezi systémy vypořádání obchodů s cennými papíry. Ty u sebe navzájem otevírají souhrnné společné účty. Aktiva uložená u korespondentské centrální banky mohou být využita pouze k zajištění úvěrových operací Eurosystému. Aktiva držená prostřednictvím spojení mohou být využita jak pro úvěrové operace Eurosystému, tak pro jiné účely, které si protistrana zvolí. Při využití spojení mezi systémy vypořádání obchodů s cennými papíry drží protistrany aktiva na svých vlastních účtech ve svých domácích systémech vypořádání obchodů s cennými papíry a nepotřebují uschovatele.

  (13)  Spojení mezi dvěma systémy vypořádání obchodů s cennými papíry se skládá ze sady postupů a mechanismů pro přeshraniční převod cenných papírů prostřednictvím procesu zaknihování. Spojení má podobu souhrnného společného účtu otevřeného systémem vypořádání obchodů s cennými papíry (systém investora) u jiného systému vypořádání obchodů s cennými papíry (systém emitenta). Přímé spojení znamená, že mezi těmito dvěma systémy nestojí žádný prostředník. K přeshraničním převodům cenných papírů Eurosystému je možné využít také zprostředkované spojení mezi systémy vypořádání obchodů s cennými papíry. Zprostředkované spojení je smluvní a technický mechanismus, který dvěma systémům, které spolu nejsou přímo spojeny, umožňuje výměnu transakcí s cennými papíry či převodů prostřednictvím třetího systému, který plní funkci prostředníka."


  (14)  Seznam způsobilých spojení je k dispozici na internetových stránkách ECB na adrese www.ecb.europa.eu/paym/coll/coll/ssslinks/html/index.en.html.“" |
| --- | --- |

12)

Oddíl 6.6.2. se nahrazuje tímto:

„Kromě MKCB je k přeshraničním převodům obchodovatelných aktiv možné využít také způsobilá spojení mezi systémy vypořádání obchodů s cennými papíry EHP.

Přímé nebo zprostředkované spojení mezi dvěma systémy vypořádání obchodů s cennými papíry umožňuje účastníkovi jednoho systému vypořádání obchodů s cennými papíry držet cenné papíry vydané v jiném systému vypořádání obchodů s cennými papíry, aniž by byl účastníkem tohoto druhého systému vypořádání obchodů s cennými papíry (13). Ještě před tím, než je možné tato spojení využít k převodu zajištění pro úvěrové operace Eurosystému, musí být posouzeny a schváleny Eurosystémem v souladu se standardy a postupy hodnocení uvedenými v rámci Eurosystému pro hodnocení uživatelů (14).

Z pohledu Eurosystému plní MKCB i spojení mezi systémy vypořádání obchodů s cennými papíry EHP stejnou roli, která spočívá v tom, že protistranám umožňuje využívat zajištění na přeshraničním základě, tj. oba umožňují protistranám využít zajištění k získání úvěru od své domácí centrální banky, a to i pokud bylo toto zajištění vydáno v systému vypořádání obchodů s cennými papíry jiné země. MKCB i spojení mezi systémy vypořádání obchodů s cennými papíry tuto funkci plní rozdílnými způsoby. V případě MKCB vzniká přeshraniční vztah mezi národními centrálními bankami. Ty vůči sobě navzájem vystupují jako uschovatelé. Při využití spojení vzniká přeshraniční vztah mezi systémy vypořádání obchodů s cennými papíry. Ty u sebe navzájem otevírají souhrnné společné účty. Aktiva uložená u korespondentské centrální banky mohou být využita pouze k zajištění úvěrových operací Eurosystému. Aktiva držená prostřednictvím spojení mohou být využita jak pro úvěrové operace Eurosystému, tak pro jiné účely, které si protistrana zvolí. Při využití spojení mezi systémy vypořádání obchodů s cennými papíry drží protistrany aktiva na svých vlastních účtech ve svých domácích systémech vypořádání obchodů s cennými papíry a nepotřebují uschovatele.

(13)  Spojení mezi dvěma systémy vypořádání obchodů s cennými papíry se skládá ze sady postupů a mechanismů pro přeshraniční převod cenných papírů prostřednictvím procesu zaknihování. Spojení má podobu souhrnného společného účtu otevřeného systémem vypořádání obchodů s cennými papíry (systém investora) u jiného systému vypořádání obchodů s cennými papíry (systém emitenta). Přímé spojení znamená, že mezi těmito dvěma systémy nestojí žádný prostředník. K přeshraničním převodům cenných papírů Eurosystému je možné využít také zprostředkované spojení mezi systémy vypořádání obchodů s cennými papíry. Zprostředkované spojení je smluvní a technický mechanismus, který dvěma systémům, které spolu nejsou přímo spojeny, umožňuje výměnu transakcí s cennými papíry či převodů prostřednictvím třetího systému, který plní funkci prostředníka."

(14)  Seznam způsobilých spojení je k dispozici na internetových stránkách ECB na adrese www.ecb.europa.eu/paym/coll/coll/ssslinks/html/index.en.html.“"

| 13) | V oddíle 6.6 se doplňuje nový oddíl 6.6.3, který zní:
  „6.6.3   MKCB se spojeními
  Protistrany mohou k mobilizaci obchodovatelných aktiv na přeshraničním základě využít též přímá a zprostředkovaná spojení uvedená v oddíle 6.6.2 v kombinaci s MKCB.
  Při využívání spojení mezi systémy vypořádání obchodů s cennými papíry v kombinaci s MKCB drží protistrany aktiva vydaná v systému emitenta na účtu vedeném v systému investora přímo nebo prostřednictvím uschovatele. V případě zprostředkovaného spojení může jako prostředník vystupovat třetí systém vypořádání obchodů s cennými papíry.
  Tato aktiva mohou být vydána v centrálním depozitáři cenných papírů EHP mimo eurozónu za předpokladu, že spojení mezi systémem emitenta a systémem investora je Eurosystémem kladně hodnoceno v souladu se standardy a postupy hodnocení uvedenými v rámci Eurosystému pro hodnocení uživatelů.



  Mají-li být způsobilá aktiva převedena prostřednictvím MKCB se spojeními, musí protistrany zajistit, aby cenné papíry byly na účet u příslušného systému investora dodány nejpozději v 16:00 hodin SEČ v den vypořádání, tak aby se zajistilo vypořádání operací s valutou téhož dne. Všechny žádosti o mobilizaci, které domácí národní centrální banka obdrží od svých protistran po 16:00 hodin, nebo všechny žádosti o dodání způsobilých aktiv na účet u příslušného centrálního depozitáře investora, obdržené po 16:00 hodin SEČ, se zpracovávají jen na základě nejvyššího úsilí a v závislosti na uzávěrce příslušných centrálních depozitářů cenných papírů.“ |
| --- | --- |

13)

V oddíle 6.6 se doplňuje nový oddíl 6.6.3, který zní:

„6.6.3   MKCB se spojeními

Protistrany mohou k mobilizaci obchodovatelných aktiv na přeshraničním základě využít též přímá a zprostředkovaná spojení uvedená v oddíle 6.6.2 v kombinaci s MKCB.

Při využívání spojení mezi systémy vypořádání obchodů s cennými papíry v kombinaci s MKCB drží protistrany aktiva vydaná v systému emitenta na účtu vedeném v systému investora přímo nebo prostřednictvím uschovatele. V případě zprostředkovaného spojení může jako prostředník vystupovat třetí systém vypořádání obchodů s cennými papíry.

Tato aktiva mohou být vydána v centrálním depozitáři cenných papírů EHP mimo eurozónu za předpokladu, že spojení mezi systémem emitenta a systémem investora je Eurosystémem kladně hodnoceno v souladu se standardy a postupy hodnocení uvedenými v rámci Eurosystému pro hodnocení uživatelů.

Image

Mají-li být způsobilá aktiva převedena prostřednictvím MKCB se spojeními, musí protistrany zajistit, aby cenné papíry byly na účet u příslušného systému investora dodány nejpozději v 16:00 hodin SEČ v den vypořádání, tak aby se zajistilo vypořádání operací s valutou téhož dne. Všechny žádosti o mobilizaci, které domácí národní centrální banka obdrží od svých protistran po 16:00 hodin, nebo všechny žádosti o dodání způsobilých aktiv na účet u příslušného centrálního depozitáře investora, obdržené po 16:00 hodin SEČ, se zpracovávají jen na základě nejvyššího úsilí a v závislosti na uzávěrce příslušných centrálních depozitářů cenných papírů.“

| 14) | V oddíle 6.6 se doplňuje nový oddíl 6.6.4, který zní:
  „6.6.4   MKCB s trojstrannými službami správy zajištění
  MKCB (včetně MKCB se spojeními) slouží též jako základ pro přeshraniční využití trojstranných služeb správy zajištění, přičemž národní centrální banka členského státu, kde jsou tyto služby nabízeny pro přeshraniční využití v rámci Eurosystému, bude jednat jako korespondentská centrální banka pro národní centrální banky v jiných členských státech, jejichž protistrany požádaly o přeshraniční využití příslušných trojstranných služeb správy zajištění. Příslušný trojstranný zprostředkovatel musí být Eurosystémem kladně hodnocen.
  Přeshraniční trojstranné služby správy zajištění umožňují protistranám zvýšit nebo snížit výši zajištění, jež poskytují své domácí národní centrální bance (dále jen ‚celkové množství‘).



  Poznámka: Šipka ‚Informace o zajištění‘ mezi protistranou A a národní centrální bankou A nemusí být v případě některých trojstranných zprostředkovatelů relevantní (v závislosti na zvoleném smluvním modelu) a v takovém případě protistrana nezasílá národní centrální bance A pokyn, resp. neobdrží od této banky potvrzení.“ |
| --- | --- |

14)

V oddíle 6.6 se doplňuje nový oddíl 6.6.4, který zní:

„6.6.4   MKCB s trojstrannými službami správy zajištění

MKCB (včetně MKCB se spojeními) slouží též jako základ pro přeshraniční využití trojstranných služeb správy zajištění, přičemž národní centrální banka členského státu, kde jsou tyto služby nabízeny pro přeshraniční využití v rámci Eurosystému, bude jednat jako korespondentská centrální banka pro národní centrální banky v jiných členských státech, jejichž protistrany požádaly o přeshraniční využití příslušných trojstranných služeb správy zajištění. Příslušný trojstranný zprostředkovatel musí být Eurosystémem kladně hodnocen.

Přeshraniční trojstranné služby správy zajištění umožňují protistranám zvýšit nebo snížit výši zajištění, jež poskytují své domácí národní centrální bance (dále jen ‚celkové množství‘).

Image

Poznámka: Šipka ‚Informace o zajištění‘ mezi protistranou A a národní centrální bankou A nemusí být v případě některých trojstranných zprostředkovatelů relevantní (v závislosti na zvoleném smluvním modelu) a v takovém případě protistrana nezasílá národní centrální bance A pokyn, resp. neobdrží od této banky potvrzení.“

| 15) | V dodatku 8 se jako předposlední odstavec vkládá následující text:
  „V případě cenných papírů krytých aktivy, kde aktiva, která vytvářejí peněžní toky, sestávají z pohledávek z kreditních karet, bude povinnost vykazovat informace podle jednotlivých úvěrů platit od 1. dubna 2014; devítiměsíční přechodné období končí dnem 31. prosince 2014.“ |
| --- | --- |

15)

V dodatku 8 se jako předposlední odstavec vkládá následující text:

„V případě cenných papírů krytých aktivy, kde aktiva, která vytvářejí peněžní toky, sestávají z pohledávek z kreditních karet, bude povinnost vykazovat informace podle jednotlivých úvěrů platit od 1. dubna 2014; devítiměsíční přechodné období končí dnem 31. prosince 2014.“

| 16) | V dodatku 8 se druhá poznámka pod čarou nahrazuje tímto:






  „(*) | tj. 30. září 2013 v případě cenných papírů krytých hypotečními úvěry na bydlení a cenných papírů krytých úvěry malým a středním podnikům, 30. listopadu 2013 v případě cenných papírů krytých hypotečními úvěry na komerční účely, 30. září 2014 v případě úvěrů na pořízení automobilu, spotřebitelských úvěrů a leasingových pohledávek a 31. prosince 2014 v případě pohledávek z kreditních karet.“ |
| --- | --- | --- |

16)

V dodatku 8 se druhá poznámka pod čarou nahrazuje tímto:

„(*)

tj. 30. září 2013 v případě cenných papírů krytých hypotečními úvěry na bydlení a cenných papírů krytých úvěry malým a středním podnikům, 30. listopadu 2013 v případě cenných papírů krytých hypotečními úvěry na komerční účely, 30. září 2014 v případě úvěrů na pořízení automobilu, spotřebitelských úvěrů a leasingových pohledávek a 31. prosince 2014 v případě pohledávek z kreditních karet.“

---

(7)  Další podrobnosti jsou uvedeny v oddíle 6.2.1.

(8)  Další podrobnosti jsou uvedeny v oddíle 6.2.2.

(9)  V případě obchodovatelných dluhových nástrojů bez ratingu, emitovaných nebo zaručených nefinančními podniky, úvěrový standard závisí na hodnocení úvěrového rizika zdrojem, který zvolila příslušná protistrana v souladu s pravidly rámce hodnocení úvěrového rizika pro úvěrové pohledávky, která jsou uvedena v bodě 6.3.3. V případě těchto obchodovatelných dluhových nástrojů byla upravena následující kritéria způsobilosti pro obchodovatelná aktiva: místo usazení emitenta/ručitele: eurozóna; místo vydání: eurozóna.“

---

| 5.6.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 166/42 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 166/42

---

OBECNÉ ZÁSADY EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY

ze dne 12. března 2014,

kterými se mění obecné zásady ECB/2013/4 o dodatečných dočasných opatřeních týkajících se refinančních operací Eurosystému a způsobilosti zajištění a o změně obecných zásad ECB/2007/9

(ECB/2014/12)

(2014/330/EU)

RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 127 odst. 2 první odrážku této smlouvy,

s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na čl. 3.1 první odrážku a články 12.1, 14.3 a 18.2 tohoto statutu,

s ohledem na obecné zásady ECB/2011/14 ze dne 20. září 2011 o nástrojích a postupech měnové politiky Eurosystému (1), rozhodnutí ECB/2013/6 ze dne 20. března 2013 o pravidlech týkajících se používání vlastních nekrytých bankovních dluhopisů zaručených státem jako zajištění při operacích měnové politiky Eurosystému (2) a rozhodnutí ECB/2013/35 ze dne 26. září 2013 o dodatečných opatřeních týkajících se refinančních operací Eurosystému a způsobilosti zajištění (3),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle článku 18.1 statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky mohou Evropská centrální banka (ECB) a národní centrální banky členských států, jejichž měnou je euro (dále jen „národní centrální banky“), provádět úvěrové operace s úvěrovými institucemi a ostatními účastníky trhu s tím, že úvěry jsou dostatečně zajištěny. Standardní podmínky, za nichž jsou ECB a národní centrální banky připraveny provádět úvěrové operace, včetně kritérií, podle kterých se určuje způsobilost zajištění pro účely úvěrových operací Eurosystému, jsou stanoveny v příloze I obecných zásad ECB/2011/14 a v rozhodnutí ECB/2013/6 a rozhodnutí ECB/2013/35. |
| --- | --- |

(1)

Podle článku 18.1 statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky mohou Evropská centrální banka (ECB) a národní centrální banky členských států, jejichž měnou je euro (dále jen „národní centrální banky“), provádět úvěrové operace s úvěrovými institucemi a ostatními účastníky trhu s tím, že úvěry jsou dostatečně zajištěny. Standardní podmínky, za nichž jsou ECB a národní centrální banky připraveny provádět úvěrové operace, včetně kritérií, podle kterých se určuje způsobilost zajištění pro účely úvěrových operací Eurosystému, jsou stanoveny v příloze I obecných zásad ECB/2011/14 a v rozhodnutí ECB/2013/6 a rozhodnutí ECB/2013/35.

| (2) | Podle oddílu 1.6 přílohy I obecných zásad ECB/2011/14 může Rada guvernérů kdykoli měnit nástroje, podmínky, kritéria a postupy provádění operací měnové politiky Eurosystému. |
| --- | --- |

(2)

Podle oddílu 1.6 přílohy I obecných zásad ECB/2011/14 může Rada guvernérů kdykoli měnit nástroje, podmínky, kritéria a postupy provádění operací měnové politiky Eurosystému.

| (3) | Obecné zásady ECB/2013/4 (4), rozhodnutí ECB/2013/22 (5) a rozhodnutí ECB/2013/36 (6) spolu s jinými právními akty stanoví dodatečná opatření týkající se refinančních operací Eurosystému a způsobilosti zajištění, která se mají uplatňovat dočasně do doby, kdy Rada guvernérů usoudí, že již nejsou nezbytná k zajištění náležitého fungování transmisního mechanismu měnové politiky. |
| --- | --- |

(3)

Obecné zásady ECB/2013/4 (4), rozhodnutí ECB/2013/22 (5) a rozhodnutí ECB/2013/36 (6) spolu s jinými právními akty stanoví dodatečná opatření týkající se refinančních operací Eurosystému a způsobilosti zajištění, která se mají uplatňovat dočasně do doby, kdy Rada guvernérů usoudí, že již nejsou nezbytná k zajištění náležitého fungování transmisního mechanismu měnové politiky.

| (4) | Obecné zásady ECB/2013/4 by měly být změněny tak, aby zohledňovaly změny rámce Eurosystému pro zajištění související s: a) rozšířením zpravodajské povinnosti týkající se údajů o úvěrech, upravené v příloze I obecných zásad ECB/2011/14, na cenné papíry kryté pohledávkami z kreditních karet, b) úpravou přiřazování některých ratingů v kontextu harmonizované ratingové stupnice Eurosystému a c) vyjasněním ratingových pravidel, pokud jde o cenné papíry kryté aktivy, |
| --- | --- |

(4)

Obecné zásady ECB/2013/4 by měly být změněny tak, aby zohledňovaly změny rámce Eurosystému pro zajištění související s: a) rozšířením zpravodajské povinnosti týkající se údajů o úvěrech, upravené v příloze I obecných zásad ECB/2011/14, na cenné papíry kryté pohledávkami z kreditních karet, b) úpravou přiřazování některých ratingů v kontextu harmonizované ratingové stupnice Eurosystému a c) vyjasněním ratingových pravidel, pokud jde o cenné papíry kryté aktivy,

PŘIJALA TYTO OBECNÉ ZÁSADY:

Článek 1

Změny

Obecné zásady ECB/2013/4 se mění takto:

| 1) | V článku 1 se odstavec 3 nahrazuje tímto:
  „3.   Pro účely čl. 5 odst. 1 a článku 7 se Řecká republika a Portugalská republika považují za členské státy eurozóny, které plní program Evropské unie/Mezinárodního měnového fondu.“ |
| --- | --- |

1)

V článku 1 se odstavec 3 nahrazuje tímto:

„3.   Pro účely čl. 5 odst. 1 a článku 7 se Řecká republika a Portugalská republika považují za členské státy eurozóny, které plní program Evropské unie/Mezinárodního měnového fondu.“

| 2) | V článku 3 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
  „1.   Kromě cenných papírů krytých aktivy, které jsou způsobilé podle kapitoly 6 přílohy I obecných zásad ECB/2011/14, jsou jako zajištění pro operace měnové politiky Eurosystému způsobilé i cenné papíry kryté aktivy, které nesplňují požadavky na úvěrové hodnocení podle oddílu 6.3 přílohy I obecných zásad ECB/2011/14, ale které jinak splňují všechna kritéria způsobilosti pro cenné papíry kryté aktivy podle přílohy I obecných zásad ECB/2011/14, za předpokladu, že mají dva ratingy dané emise alespoň na úrovni ‚triple B‘ (7) ze strany akceptovaných externích ratingových institucí. Tyto cenné papíry kryté aktivy musí dále splňovat všechny tyto požadavky:






  a) | aktiva, která vytvářejí peněžní toky zajišťující cenné papíry kryté aktivy, patří do jedné z těchto tříd aktiv: i) hypoteční úvěry na bydlení, ii) úvěry malým a středním podnikům, iii) hypoteční úvěry na komerční účely, iv) úvěry na pořízení automobilu, v) leasing, vi) spotřebitelské úvěry, vii) pohledávky z kreditních karet; |
| --- | --- | --- |

2)

V článku 3 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1.   Kromě cenných papírů krytých aktivy, které jsou způsobilé podle kapitoly 6 přílohy I obecných zásad ECB/2011/14, jsou jako zajištění pro operace měnové politiky Eurosystému způsobilé i cenné papíry kryté aktivy, které nesplňují požadavky na úvěrové hodnocení podle oddílu 6.3 přílohy I obecných zásad ECB/2011/14, ale které jinak splňují všechna kritéria způsobilosti pro cenné papíry kryté aktivy podle přílohy I obecných zásad ECB/2011/14, za předpokladu, že mají dva ratingy dané emise alespoň na úrovni ‚triple B‘ (7) ze strany akceptovaných externích ratingových institucí. Tyto cenné papíry kryté aktivy musí dále splňovat všechny tyto požadavky:

a)

aktiva, která vytvářejí peněžní toky zajišťující cenné papíry kryté aktivy, patří do jedné z těchto tříd aktiv: i) hypoteční úvěry na bydlení, ii) úvěry malým a středním podnikům, iii) hypoteční úvěry na komerční účely, iv) úvěry na pořízení automobilu, v) leasing, vi) spotřebitelské úvěry, vii) pohledávky z kreditních karet;

| b) | aktiva, která vytvářejí peněžní toky, nesmějí zahrnovat aktiva různých tříd; |
| --- | --- |

b)

aktiva, která vytvářejí peněžní toky, nesmějí zahrnovat aktiva různých tříd;

| c) | aktiva, která vytvářejí peněžní toky zajišťující cenné papíry kryté aktivy, nesmějí zahrnovat úvěry, které:






  i) | jsou nesplácenými úvěry v okamžiku emise cenných papírů krytých aktivy, |
| --- | --- | --- |

c)

aktiva, která vytvářejí peněžní toky zajišťující cenné papíry kryté aktivy, nesmějí zahrnovat úvěry, které:

i)

jsou nesplácenými úvěry v okamžiku emise cenných papírů krytých aktivy,

| i) | jsou nesplácenými úvěry v okamžiku, kdy jsou začleněny do souboru podkladových aktiv cenných papírů krytých aktivy během doby splatnosti těchto cenných papírů, např. nahrazením aktiv, která vytvářejí peněžní toky, nebo |
| --- | --- |

i)

jsou nesplácenými úvěry v okamžiku, kdy jsou začleněny do souboru podkladových aktiv cenných papírů krytých aktivy během doby splatnosti těchto cenných papírů, např. nahrazením aktiv, která vytvářejí peněžní toky, nebo

| iii) | jsou v kterémkoli okamžiku strukturované, syndikované nebo s vysokou finanční pákou; |
| --- | --- |

iii)

jsou v kterémkoli okamžiku strukturované, syndikované nebo s vysokou finanční pákou;

| d) | dokumenty o transakci s cennými papíry krytými aktivy obsahují ustanovení o kontinuitě obsluhy. |
| --- | --- |

d)

dokumenty o transakci s cennými papíry krytými aktivy obsahují ustanovení o kontinuitě obsluhy.

(7)  Rating ‚triple B‘ znamená rating alespoň ‚Baa3‘ od agentury Moody's, ‚BBB-‘ od agentury Fitch nebo Standard & Poor's, nebo rating ‚BBBL‘ od agentury DBRS.“"

Článek 2

Nabytí účinku a provádění

1.   Tyto obecné zásady nabývají účinku dnem oznámení národním centrálním bankám.

2.   Národní centrální banky přijmou opatření nezbytná k dosažení souladu s článkem 1 těchto obecných zásad a použijí je ode dne 1. dubna 2014. Nejpozději do 24. března 2014 informují ECB o textech a prostředcích, které se týkají těchto opatření.

Článek 3

Určení

Tyto obecné zásady jsou určeny všem centrálním bankám Eurosystému.

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 12. března 2014.

Prezident ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  Úř. věst. L 331, 14.12.2011, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 95, 5.4.2013, s. 22.

2

(3)  Úř. věst. L 301, 12.11.2013, s. 6.

3

(4)  Obecné zásady ECB/2013/4ze dne 20. března 2013 o dodatečných dočasných opatřeních týkajících se refinančních operací Eurosystému a způsobilosti zajištění a o změně obecných zásad ECB/2007/9 (Úř. věst. L 95, 5.4.2013, s. 23).

4

(5)  Rozhodnutí ECB/2013/22 ze dne 5. července 2013 o dočasných opatřeních týkajících se způsobilosti obchodovatelných dluhových nástrojů vydaných nebo plně zaručených Kyperskou republikou (Úř. věst. L 195, 18.7.2013, s. 27).

5

(6)  Rozhodnutí ECB/2013/36 ze dne 26. září 2013 o dodatečných dočasných opatřeních týkajících se refinančních operací Eurosystému a způsobilosti zajištění (Úř. věst. L 301, 12.11.2013, s. 13).

6

---

III Jiné akty

EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ PROSTOR

| 5.6.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 166/44 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 166/44

---

ROZHODNUTÍ KONTROLNÍHO ÚŘADU ESVO

č. 407/13/COL

ze dne 23. října 2013,

kterým se po devadesáté mění procesní a hmotná pravidla v oblasti státní podpory, a to vložením nové kapitoly o regionální státní podpoře na období 2014–2020 a prodloužením platnosti kapitol o regionální státní podpoře na období 2007–2013 a kritérií pro podrobné posouzení regionální podpory pro velké investiční projekty

KONTROLNÍ ÚŘAD ESVO (DÁLE JEN „KONTROLNÍ ÚŘAD“),

S OHLEDEM na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na články 61 až 63 a protokol 26 této dohody,

S OHLEDEM na Dohodu mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora (dále jen „Dohoda o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru“), a zejména na článek 24 a čl. 5 odst. 2 písm. b) této dohody,

Vzhledem k těmto důvodům:

Podle článku 24 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru uplatňuje Kontrolní úřad ustanovení Dohody o EHP týkající se státní podpory.

Podle čl. 5 odst. 2 písm. b) Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru vydá Kontrolní úřad oznámení nebo pokyny k záležitostem, kterými se Dohoda o EHP zabývá, pokud to tato dohoda nebo Dohoda o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru výslovně stanoví nebo pokud to Kontrolní úřad považuje za nezbytné.

Evropská komise přijala dne 28. června 2013 Pokyny k regionální státní podpoře na období 2014–2020 (1).

Tyto pokyny jsou relevantní rovněž pro Evropský hospodářský prostor.

V celém Evropském hospodářském prostoru je třeba zajistit jednotné uplatňování pravidel EHP pro státní podporu v souladu s cílem homogenity stanoveným v článku 1 Dohody o EHP.

Podle bodu II v položce „VŠEOBECNÉ“ na straně 11 přílohy XV Dohody o EHP má Kontrolní úřad přijmout po konzultaci s Komisí právní akty odpovídající právním aktům přijatým Evropskou komisí.

Byly provedeny konzultace s Evropskou komisí.

Dopisem ze dne 2. srpna 2013 v této věci byly provedeny konzultace se státy ESVO,

PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Pokyny pro státní podporu se mění tím způsobem, že se do nich vkládá nová kapitola týkající se regionální státní podpory na období 2014–2020. Tato nová kapitola je uvedena v příloze I tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Platnost stávajících kapitol o regionální státní podpoře na období 2007–2013 a kritérií pro podrobné posouzení regionální podpory pro velké investiční projekty se prodlužuje do 30. června 2014.

Článek 3

Pouze anglické znění tohoto rozhodnutí je závazné.

V Bruselu dne 23. října 2013.

Za Kontrolní úřad ESVO

Oda Helen SLETNES

předsedkyně

Sabine MONAUNI-TÖMÖRDY

členka kolegia

---

(1)  Úř. věst. C 209, 23.7.2013, s. 1.

1

---

POKYNY K REGIONÁLNÍ STÁTNÍ PODPOŘE NA OBDOBÍ 2014–2020

ÚVOD

| 1) | Kontrolní úřad ESVO (dále jen „Kontrolní úřad“) může na základě čl. 61 odst. 3 písm. a) a písm. c) Dohody o EHP považovat státní podporu, která má napomáhat hospodářskému rozvoji některých znevýhodněných oblastí v rámci EHP (1), za slučitelnou s vnitřním trhem. Tento druh státní podpory je označován za regionální podporu. |
| --- | --- |

1)

Kontrolní úřad ESVO (dále jen „Kontrolní úřad“) může na základě čl. 61 odst. 3 písm. a) a písm. c) Dohody o EHP považovat státní podporu, která má napomáhat hospodářskému rozvoji některých znevýhodněných oblastí v rámci EHP (1), za slučitelnou s vnitřním trhem. Tento druh státní podpory je označován za regionální podporu.

| 2) | V těchto pokynech Kontrolní úřad stanoví podmínky, za nichž lze regionální podporu považovat za slučitelnou s vnitřním trhem, a upravuje kritéria pro vymezení oblastí, jež splňují podmínky čl. 61 odst. 3 písm. a) a c) Dohody o EHP (2). |
| --- | --- |

2)

V těchto pokynech Kontrolní úřad stanoví podmínky, za nichž lze regionální podporu považovat za slučitelnou s vnitřním trhem, a upravuje kritéria pro vymezení oblastí, jež splňují podmínky čl. 61 odst. 3 písm. a) a c) Dohody o EHP (2).

| 3) | Primárním cílem kontroly státní podpory v oblasti regionální podpory je umožnit regionální rozvoj a zároveň zajistit rovné podmínky mezi členskými státy EHP, zejména tím, že se zabrání vzniku škodlivého soutěžení mezi těmito státy o dotace, k němuž může dojít, když usilují o přilákání podniků do znevýhodněných oblastí EHP nebo o jejich udržení v těchto oblastech, a omezit účinky regionální podpory na obchod a hospodářskou soutěž na nezbytné minimum. |
| --- | --- |

3)

Primárním cílem kontroly státní podpory v oblasti regionální podpory je umožnit regionální rozvoj a zároveň zajistit rovné podmínky mezi členskými státy EHP, zejména tím, že se zabrání vzniku škodlivého soutěžení mezi těmito státy o dotace, k němuž může dojít, když usilují o přilákání podniků do znevýhodněných oblastí EHP nebo o jejich udržení v těchto oblastech, a omezit účinky regionální podpory na obchod a hospodářskou soutěž na nezbytné minimum.

| 4) | Cíl spočívající v geografickém rozvoji je kritériem, které odlišuje regionální podporu od dalších forem podpory, jako je např. podpora výzkumu, vývoje a inovací, podpora v oblasti zaměstnanosti, vzdělávání, energetiky nebo ochrany životního prostředí, které sledují cíle ve společném zájmu v souladu s čl. 61 odst. 3 Dohody o EHP. Pokud jde o tyto další druhy podpory, lze za určitých okolností povolit vyšší intenzitu podpory, pokud se podpora poskytuje podniku usazenému ve znevýhodněné oblasti, čímž se zohledňují specifické obtíže, kterým podniky v těchto oblastech čelí (3). |
| --- | --- |

4)

Cíl spočívající v geografickém rozvoji je kritériem, které odlišuje regionální podporu od dalších forem podpory, jako je např. podpora výzkumu, vývoje a inovací, podpora v oblasti zaměstnanosti, vzdělávání, energetiky nebo ochrany životního prostředí, které sledují cíle ve společném zájmu v souladu s čl. 61 odst. 3 Dohody o EHP. Pokud jde o tyto další druhy podpory, lze za určitých okolností povolit vyšší intenzitu podpory, pokud se podpora poskytuje podniku usazenému ve znevýhodněné oblasti, čímž se zohledňují specifické obtíže, kterým podniky v těchto oblastech čelí (3).

| 5) | Regionální podpora může sehrát účinnou roli pouze tehdy, jestliže se využívá střídmě a úměrně a jestliže se koncentruje do nejvíce znevýhodněných regionů EHP (4). Zvláště maximální přípustná intenzita podpory by měla odrážet relativní závažnost problémů, jež mají vliv na rozvoj příslušných regionů. Výhody, které podpora přinese z hlediska rozvoje znevýhodněných regionů, musí převážit nad výsledným narušením hospodářské soutěže (5). Váha přiznaná kladným účinkům podpory se bude pravděpodobně měnit podle použité výjimky podle čl. 61 odst. 3 Dohody o EHP, tj. že v případě nejvíce znevýhodněných regionů, na něž se vztahuje čl. 61 odst. 3 písm. a) Dohody o EHP písm. a), lze povolit větší narušení hospodářské soutěže, než je tomu v případě regionů podle čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP (6). |
| --- | --- |

5)

Regionální podpora může sehrát účinnou roli pouze tehdy, jestliže se využívá střídmě a úměrně a jestliže se koncentruje do nejvíce znevýhodněných regionů EHP (4). Zvláště maximální přípustná intenzita podpory by měla odrážet relativní závažnost problémů, jež mají vliv na rozvoj příslušných regionů. Výhody, které podpora přinese z hlediska rozvoje znevýhodněných regionů, musí převážit nad výsledným narušením hospodářské soutěže (5). Váha přiznaná kladným účinkům podpory se bude pravděpodobně měnit podle použité výjimky podle čl. 61 odst. 3 Dohody o EHP, tj. že v případě nejvíce znevýhodněných regionů, na něž se vztahuje čl. 61 odst. 3 písm. a) Dohody o EHP písm. a), lze povolit větší narušení hospodářské soutěže, než je tomu v případě regionů podle čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP (6).

| 6) | Regionální podpora může být při podpoře hospodářského rozvoje znevýhodněných oblastí efektivní pouze tehdy, jestliže je poskytnuta proto, aby do těchto oblastí přilákala další investice nebo hospodářské činnosti. Je možné, že problémy, s nimiž se tyto konkrétní oblasti v rámci přilákání nebo zachování hospodářské činnosti budou potýkat, mohou být v některých velmi omezených a přesně vymezených případech tak závažné nebo trvalé, že samotná investiční podpora nemusí být pro rozvoj této oblasti dostatečná. Pouze v těchto případech lze regionální investiční podporu doplnit regionální provozní podporou, která nebude mít vazbu na danou investici. |
| --- | --- |

6)

Regionální podpora může být při podpoře hospodářského rozvoje znevýhodněných oblastí efektivní pouze tehdy, jestliže je poskytnuta proto, aby do těchto oblastí přilákala další investice nebo hospodářské činnosti. Je možné, že problémy, s nimiž se tyto konkrétní oblasti v rámci přilákání nebo zachování hospodářské činnosti budou potýkat, mohou být v některých velmi omezených a přesně vymezených případech tak závažné nebo trvalé, že samotná investiční podpora nemusí být pro rozvoj této oblasti dostatečná. Pouze v těchto případech lze regionální investiční podporu doplnit regionální provozní podporou, která nebude mít vazbu na danou investici.

| 7) | Komise ve svém sdělení o modernizaci státní podpory ze dne 8. května 2012 (7) oznámila tři cíle, které sleduje modernizace kontroly státní podpory:






  a) | podpořit na konkurenčním vnitřním trhu udržitelný a inteligentní růst podporující začlenění; |
| --- | --- | --- |

7)

Komise ve svém sdělení o modernizaci státní podpory ze dne 8. května 2012 (7) oznámila tři cíle, které sleduje modernizace kontroly státní podpory:

a)

podpořit na konkurenčním vnitřním trhu udržitelný a inteligentní růst podporující začlenění;

| b) | zaměřit kontrolu ex ante, kterou vykonává Komise, na případy s nejrozsáhlejším dopadem na vnitřní trh, a současně zintenzívnit spolupráci členských států EU při prosazování pravidel státní podpory; |
| --- | --- |

b)

zaměřit kontrolu ex ante, kterou vykonává Komise, na případy s nejrozsáhlejším dopadem na vnitřní trh, a současně zintenzívnit spolupráci členských států EU při prosazování pravidel státní podpory;

| c) | racionalizovat právní úpravu a urychlit rozhodovací postupy. |
| --- | --- |

c)

racionalizovat právní úpravu a urychlit rozhodovací postupy.

| 8) | Sdělení zejména vyzvalo ke společnému přístupu, pokud jde o revize jednotlivých pokynů a rámců, s cílem posílit vnitřní trh a účelnější vynakládání veřejných prostředků tím, že se státní podpora bude více podílet na plnění cílů v obecném zájmu, bude se podrobněji zkoumat motivační účinek, podpora se omezí na minimum a zabrání se potenciálním negativním účinkům podpory na hospodářskou soutěž a obchod. Kontrolní úřad tento postoj sdílí. Z těchto společných zásad pro posuzování vycházejí i podmínky slučitelnosti, které stanoví tyto pokyny a které se použijí na oznámené režimy podpory i na případy jednotlivé podpory. |
| --- | --- |

8)

Sdělení zejména vyzvalo ke společnému přístupu, pokud jde o revize jednotlivých pokynů a rámců, s cílem posílit vnitřní trh a účelnější vynakládání veřejných prostředků tím, že se státní podpora bude více podílet na plnění cílů v obecném zájmu, bude se podrobněji zkoumat motivační účinek, podpora se omezí na minimum a zabrání se potenciálním negativním účinkům podpory na hospodářskou soutěž a obchod. Kontrolní úřad tento postoj sdílí. Z těchto společných zásad pro posuzování vycházejí i podmínky slučitelnosti, které stanoví tyto pokyny a které se použijí na oznámené režimy podpory i na případy jednotlivé podpory.

1.   OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE

1.1   OBLAST PŮSOBNOSTI REGIONÁLNÍ PODPORY

| 9) | Za slučitelnou s vnitřním trhem nebude považována regionální podpora poskytnutá odvětví oceli (8) a syntetických vláken (9). |
| --- | --- |

9)

Za slučitelnou s vnitřním trhem nebude považována regionální podpora poskytnutá odvětví oceli (8) a syntetických vláken (9).

| 10) | Kontrolní úřad uplatní zásady vyplývající z těchto pokynů na regionální podporu ve všech odvětvích hospodářské činnosti náležejících do oblasti působnosti Dohody o EHP (10), s výjimkou odvětví dopravy (11), na něž se vztahují zvláštní pravidla vyplývající z konkrétních právních nástrojů, které se mohou zčásti nebo zcela odchýlit od těchto pokynů. Kontrolní úřad bude uplatňovat tyto pokyny i na zpracování zemědělských produktů na nezemědělské produkty a na jejich uvádění na trh. |
| --- | --- |

10)

Kontrolní úřad uplatní zásady vyplývající z těchto pokynů na regionální podporu ve všech odvětvích hospodářské činnosti náležejících do oblasti působnosti Dohody o EHP (10), s výjimkou odvětví dopravy (11), na něž se vztahují zvláštní pravidla vyplývající z konkrétních právních nástrojů, které se mohou zčásti nebo zcela odchýlit od těchto pokynů. Kontrolní úřad bude uplatňovat tyto pokyny i na zpracování zemědělských produktů na nezemědělské produkty a na jejich uvádění na trh.

| 11) | Tyto pokyny se neuplatní na státní podporu poskytovanou letištím (12) nebo v odvětví energetiky (13). |
| --- | --- |

11)

Tyto pokyny se neuplatní na státní podporu poskytovanou letištím (12) nebo v odvětví energetiky (13).

| 12) | Regionální investiční podporu poskytovanou širokopásmovým sítím lze považovat za slučitelnou s vnitřním trhem za předpokladu, že vedle obecných podmínek vyplývajících z těchto pokynů splňuje také tyto specifické podmínky: i) podpora je poskytována pouze oblastem, kde neexistuje žádná síť stejné kategorie (buď základní širokopásmová síť, nebo síť NGA) a kde není pravděpodobné, že v blízké budoucnosti k rozvoji takové sítě dojde, ii) subvencovaný provozovatel sítě nabízí aktivní i pasivní velkoobchodní přístup za rovných a nediskriminačních podmínek s možností plného a efektivního oddělení vlastnictví, iii) podpora by měla být poskytována na základě soutěžního výběrového řízení v souladu s bodem 74 písm. c) a d) pokynů k širokopásmovým sítím (14). |
| --- | --- |

12)

Regionální investiční podporu poskytovanou širokopásmovým sítím lze považovat za slučitelnou s vnitřním trhem za předpokladu, že vedle obecných podmínek vyplývajících z těchto pokynů splňuje také tyto specifické podmínky: i) podpora je poskytována pouze oblastem, kde neexistuje žádná síť stejné kategorie (buď základní širokopásmová síť, nebo síť NGA) a kde není pravděpodobné, že v blízké budoucnosti k rozvoji takové sítě dojde, ii) subvencovaný provozovatel sítě nabízí aktivní i pasivní velkoobchodní přístup za rovných a nediskriminačních podmínek s možností plného a efektivního oddělení vlastnictví, iii) podpora by měla být poskytována na základě soutěžního výběrového řízení v souladu s bodem 74 písm. c) a d) pokynů k širokopásmovým sítím (14).

| 13) | Regionální investiční podporu výzkumných infrastruktur (15) lze považovat za slučitelnou s vnitřním trhem za předpokladu, že poskytnutí podpory splňuje vedle obecných podmínek vyplývajících z těchto pokynů i podmínku transparentního a nediskriminačního přístupu k této infrastruktuře. |
| --- | --- |

13)

Regionální investiční podporu výzkumných infrastruktur (15) lze považovat za slučitelnou s vnitřním trhem za předpokladu, že poskytnutí podpory splňuje vedle obecných podmínek vyplývajících z těchto pokynů i podmínku transparentního a nediskriminačního přístupu k této infrastruktuře.

| 14) | Regionální znevýhodnění, pokud jde o investice nebo zachování hospodářské činnosti v méně rozvinutých oblastech, mívají větší vliv na malé a střední podniky než na velké podniky. Velké podniky mohou snadněji získat kapitál a úvěr na globálních trzích a nejsou odkázány na omezenější nabídku finančních služeb v určitém znevýhodněném regionu. Investice velkých podniků mohou přinést úspory z rozsahu, které snižují původní náklady vzniklé v souvislosti s danou oblastí a nejsou v mnoha směrech vázány na region, v němž se investice uskutečňuje. Velké podniky, které investice vynakládají, většinou disponují výhodnou vyjednávací pozicí ve vztahu k veřejným orgánům, což může vést k poskytnutí podpory, aniž by byla zapotřebí nebo aniž by byla řádně odůvodněná. Je pravděpodobnější, že velké podniky budou významnými hráči na daném trhu a v důsledku toho investice, v jejíž prospěch je podpora poskytována, může narušit hospodářskou soutěž a obchod na vnitřním trhu. |
| --- | --- |

14)

Regionální znevýhodnění, pokud jde o investice nebo zachování hospodářské činnosti v méně rozvinutých oblastech, mívají větší vliv na malé a střední podniky než na velké podniky. Velké podniky mohou snadněji získat kapitál a úvěr na globálních trzích a nejsou odkázány na omezenější nabídku finančních služeb v určitém znevýhodněném regionu. Investice velkých podniků mohou přinést úspory z rozsahu, které snižují původní náklady vzniklé v souvislosti s danou oblastí a nejsou v mnoha směrech vázány na region, v němž se investice uskutečňuje. Velké podniky, které investice vynakládají, většinou disponují výhodnou vyjednávací pozicí ve vztahu k veřejným orgánům, což může vést k poskytnutí podpory, aniž by byla zapotřebí nebo aniž by byla řádně odůvodněná. Je pravděpodobnější, že velké podniky budou významnými hráči na daném trhu a v důsledku toho investice, v jejíž prospěch je podpora poskytována, může narušit hospodářskou soutěž a obchod na vnitřním trhu.

| 15) | Vzhledem k tomu, že není pravděpodobné, že by regionální podpora poskytovaná na investice velkých podniků měla motivační účinek, nelze ji považovat za slučitelnou s vnitřním trhem podle čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP, jestliže není poskytnuta na počáteční investici, jejímž cílem je vytvořit novou hospodářskou činnost v těchto oblastech (16), nebo pro účely diverzifikace produkce stávající provozovny o nové výrobky nebo o inovace výrobních postupů. |
| --- | --- |

15)

Vzhledem k tomu, že není pravděpodobné, že by regionální podpora poskytovaná na investice velkých podniků měla motivační účinek, nelze ji považovat za slučitelnou s vnitřním trhem podle čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP, jestliže není poskytnuta na počáteční investici, jejímž cílem je vytvořit novou hospodářskou činnost v těchto oblastech (16), nebo pro účely diverzifikace produkce stávající provozovny o nové výrobky nebo o inovace výrobních postupů.

| 16) | Regionální podpora, pomocí níž se mají snížit běžné výdaje podniku, představuje provozní podporu a nebude považována za slučitelnou s vnitřním trhem, jestliže nebude poskytnuta s cílem zmírnit specifické nebo trvalé znevýhodnění, jemuž jsou podniky ve znevýhodněných regionech vystaveny. Provozní podporu lze považovat za slučitelnou, je-li poskytována s cílem zmírnit některé specifické obtíže, jimž čelí malé a střední podniky, a to zejména v nejvíce znevýhodněných oblastech spadajících do oblasti působnosti čl. 61 odst. 3 písm. a) Dohody o EHP, nebo s cílem omezit či snížit vylidňování velmi řídce osídlených oblastí. |
| --- | --- |

16)

Regionální podpora, pomocí níž se mají snížit běžné výdaje podniku, představuje provozní podporu a nebude považována za slučitelnou s vnitřním trhem, jestliže nebude poskytnuta s cílem zmírnit specifické nebo trvalé znevýhodnění, jemuž jsou podniky ve znevýhodněných regionech vystaveny. Provozní podporu lze považovat za slučitelnou, je-li poskytována s cílem zmírnit některé specifické obtíže, jimž čelí malé a střední podniky, a to zejména v nejvíce znevýhodněných oblastech spadajících do oblasti působnosti čl. 61 odst. 3 písm. a) Dohody o EHP, nebo s cílem omezit či snížit vylidňování velmi řídce osídlených oblastí.

| 17) | Za slučitelnou s vnitřním trhem nebude považována provozní podpora poskytnutá podniku, jehož hlavní činnost spadá do sekce K „Peněžnictví a pojišťovnictví“ statistické klasifikace ekonomických činností NACE Rev. 2 (17)
   (18), nebo podniku, který vykonává činnosti v rámci skupiny a jehož hlavní činnost patří mezi třídy 70.10 „Činnosti vedení podniků“ nebo 70.22 „Ostatní poradenství v oblasti podnikání a řízení“ statistické klasifikace NACE Rev. 2. |
| --- | --- |

17)

Za slučitelnou s vnitřním trhem nebude považována provozní podpora poskytnutá podniku, jehož hlavní činnost spadá do sekce K „Peněžnictví a pojišťovnictví“ statistické klasifikace ekonomických činností NACE Rev. 2 (17)
   (18), nebo podniku, který vykonává činnosti v rámci skupiny a jehož hlavní činnost patří mezi třídy 70.10 „Činnosti vedení podniků“ nebo 70.22 „Ostatní poradenství v oblasti podnikání a řízení“ statistické klasifikace NACE Rev. 2.

| 18) | Regionální podporu nelze poskytnout podnikům v obtížích, jak je pro účely těchto pokynů definují pokyny Kontrolního úřadu pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (19), v pozměněném nebo nahrazeném znění. |
| --- | --- |

18)

Regionální podporu nelze poskytnout podnikům v obtížích, jak je pro účely těchto pokynů definují pokyny Kontrolního úřadu pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (19), v pozměněném nebo nahrazeném znění.

| 19) | Kontrolní úřad při posuzování regionální podpory poskytnuté podniku, na který se vztahuje dosud neuhrazený příkaz k navrácení podpory na základě předchozího rozhodnutí Kontrolního úřadu, jímž byla podpora prohlášena za protiprávní a neslučitelnou s vnitřním trhem, zohlední částku podpory, která má být navrácena (20). |
| --- | --- |

19)

Kontrolní úřad při posuzování regionální podpory poskytnuté podniku, na který se vztahuje dosud neuhrazený příkaz k navrácení podpory na základě předchozího rozhodnutí Kontrolního úřadu, jímž byla podpora prohlášena za protiprávní a neslučitelnou s vnitřním trhem, zohlední částku podpory, která má být navrácena (20).

1.2   DEFINICE

| 20) | Pro účely těchto pokynů se použijí tyto definice:






  a) | „oblastmi podle písmene a)“ se rozumí oblasti uvedené v mapě regionální podpory za použití ustanovení čl. 61 odst. 3 písm. a) Dohody o EHP; „oblastmi podle písmene c)“ se rozumí oblasti uvedené v mapě regionální podpory za použití ustanovení čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP; |
| --- | --- | --- |

20)

Pro účely těchto pokynů se použijí tyto definice:

a)

„oblastmi podle písmene a)“ se rozumí oblasti uvedené v mapě regionální podpory za použití ustanovení čl. 61 odst. 3 písm. a) Dohody o EHP; „oblastmi podle písmene c)“ se rozumí oblasti uvedené v mapě regionální podpory za použití ustanovení čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP;

| b) | „podporou ad hoc“ se rozumí jednotlivá podpora, která není poskytnuta na základě režimu; |
| --- | --- |

b)

„podporou ad hoc“ se rozumí jednotlivá podpora, která není poskytnuta na základě režimu;

| c) | „upravenou výší podpory“ se rozumí maximální povolená výše podpory pro velké investiční projekty, která se vypočítá podle tohoto vzorce:
  maximální výše podpory = R × (50 + 0,50 × B + 0,34 × C)
  kde: R je maximální intenzita podpory použitelná na danou oblast, a to bez zvýšené intenzity podpory pro malé a střední podniky. B je část způsobilých nákladů mezi 50 miliony EUR a 100 miliony EUR. C je část způsobilých nákladů přesahujících 100 milionů EUR; |
| --- | --- |

c)

„upravenou výší podpory“ se rozumí maximální povolená výše podpory pro velké investiční projekty, která se vypočítá podle tohoto vzorce:

maximální výše podpory = R × (50 + 0,50 × B + 0,34 × C)

kde: R je maximální intenzita podpory použitelná na danou oblast, a to bez zvýšené intenzity podpory pro malé a střední podniky. B je část způsobilých nákladů mezi 50 miliony EUR a 100 miliony EUR. C je část způsobilých nákladů přesahujících 100 milionů EUR;

| d) | „datem poskytnutí podpory“ se rozumí datum, kdy stát ESVO přijal právní závazek poskytnout podporu, který lze vymáhat před vnitrostátními soudy; |
| --- | --- |

d)

„datem poskytnutí podpory“ se rozumí datum, kdy stát ESVO přijal právní závazek poskytnout podporu, který lze vymáhat před vnitrostátními soudy;

| e) | „způsobilými náklady“ se pro účely investiční podpory rozumí hmotný a nehmotný majetek, který má souvislost s počáteční investicí nebo mzdovými náklady; |
| --- | --- |

e)

„způsobilými náklady“ se pro účely investiční podpory rozumí hmotný a nehmotný majetek, který má souvislost s počáteční investicí nebo mzdovými náklady;

| f) | „hrubým grantovým ekvivalentem“ se rozumí diskontovaná hodnota podpory vyjádřená jako procento diskontované hodnoty způsobilých nákladů, které byly vypočítány v okamžiku poskytnutí podpory na základě referenční sazby použitelné k tomuto datu; |
| --- | --- |

f)

„hrubým grantovým ekvivalentem“ se rozumí diskontovaná hodnota podpory vyjádřená jako procento diskontované hodnoty způsobilých nákladů, které byly vypočítány v okamžiku poskytnutí podpory na základě referenční sazby použitelné k tomuto datu;

| g) | „jednotlivou podporou“ se rozumí podpora poskytnutá buď na základě režimu, nebo jako podpora ad hoc; |
| --- | --- |

g)

„jednotlivou podporou“ se rozumí podpora poskytnutá buď na základě režimu, nebo jako podpora ad hoc;

| h) | „počáteční investicí“ se rozumí






  i) | investice do hmotného a nehmotného majetku týkající se:






  — | založení nové provozovny, |
| --- | --- | --- | --- |

h)

„počáteční investicí“ se rozumí

i)

investice do hmotného a nehmotného majetku týkající se:

—

založení nové provozovny,

| — | rozšíření kapacity stávající provozovny, |
| --- | --- |

—

rozšíření kapacity stávající provozovny,

| — | diverzifikace produkce provozovny o výrobky, které tato provozovna dříve nevyráběla, nebo |
| --- | --- |

—

diverzifikace produkce provozovny o výrobky, které tato provozovna dříve nevyráběla, nebo

| — | zásadní změna celkového výrobního postupu stávající provozovny nebo, |
| --- | --- |

—

zásadní změna celkového výrobního postupu stávající provozovny nebo,

| ii) | nabytí majetku v přímé souvislosti s provozovnou za předpokladu, že provozovna ukončila svou činnost nebo by ji ukončila nebýt toho, že byla odkoupena, a tento majetek nakoupil investor, který nemá vazbu na prodávajícího. Pouhé nabytí akcií podniku se neposuzuje jako počáteční investice; |
| --- | --- |

ii)

nabytí majetku v přímé souvislosti s provozovnou za předpokladu, že provozovna ukončila svou činnost nebo by ji ukončila nebýt toho, že byla odkoupena, a tento majetek nakoupil investor, který nemá vazbu na prodávajícího. Pouhé nabytí akcií podniku se neposuzuje jako počáteční investice;

| i) | „počáteční investicí ve prospěch nové hospodářské činnosti“ se rozumí:






  i) | investice do hmotného a nehmotného majetku týkající se:






  — | založení nové provozovny nebo |
| --- | --- | --- | --- |

i)

„počáteční investicí ve prospěch nové hospodářské činnosti“ se rozumí:

i)

investice do hmotného a nehmotného majetku týkající se:

—

založení nové provozovny nebo

| — | diverzifikace činnosti provozovny za podmínky, že nová činnost není stejná nebo podobná s původně vykonávanou činností provozovny nebo |
| --- | --- |

—

diverzifikace činnosti provozovny za podmínky, že nová činnost není stejná nebo podobná s původně vykonávanou činností provozovny nebo

| ii) | nabytí majetku patřícího provozovně, která svou činnost ukončila nebo by ji ukončila nebýt toho, že byla odkoupena, a tento majetek nakoupil investor, který nemá vazbu na prodávajícího, za podmínky, že nová činnost, jež bude vykonávána prostřednictvím nabytého majetku, není stejná nebo podobná s činností, kterou provozovna vykonávala před odkupem; |
| --- | --- |

ii)

nabytí majetku patřícího provozovně, která svou činnost ukončila nebo by ji ukončila nebýt toho, že byla odkoupena, a tento majetek nakoupil investor, který nemá vazbu na prodávajícího, za podmínky, že nová činnost, jež bude vykonávána prostřednictvím nabytého majetku, není stejná nebo podobná s činností, kterou provozovna vykonávala před odkupem;

| j) | „nehmotným majetkem“ se rozumí majetek nabytý převodem technologie, jako je nabytí patentových práv, licencí, know-how nebo nepatentovaných technických znalostí; |
| --- | --- |

j)

„nehmotným majetkem“ se rozumí majetek nabytý převodem technologie, jako je nabytí patentových práv, licencí, know-how nebo nepatentovaných technických znalostí;

| k) | „vytvářením pracovních míst“ se rozumí čistý nárůst počtu zaměstnanců v dané provozovně ve srovnání s průměrem za předchozích 12 měsíců poté, co jsou od počtu zjevně vytvořených pracovních míst odečteny ztráty pracovních míst za totéž období; |
| --- | --- |

k)

„vytvářením pracovních míst“ se rozumí čistý nárůst počtu zaměstnanců v dané provozovně ve srovnání s průměrem za předchozích 12 měsíců poté, co jsou od počtu zjevně vytvořených pracovních míst odečteny ztráty pracovních míst za totéž období;

| l) | „velkým investičním projektem“ se rozumí počáteční investice, u níž způsobilé náklady přesahují 50 milionů EUR, vypočtená v cenách a směnných kurzech platných v den poskytnutí podpory; |
| --- | --- |

l)

„velkým investičním projektem“ se rozumí počáteční investice, u níž způsobilé náklady přesahují 50 milionů EUR, vypočtená v cenách a směnných kurzech platných v den poskytnutí podpory;

| m) | „maximální intenzitou podpory“ se rozumí intenzita podpory vyjádřená pro velké podniky v hrubém grantovém ekvivalentu, jak vyplývá z pododdílu 5.4 těchto pokynů a jak je uvedeno na příslušné mapě regionální podpory; |
| --- | --- |

m)

„maximální intenzitou podpory“ se rozumí intenzita podpory vyjádřená pro velké podniky v hrubém grantovém ekvivalentu, jak vyplývá z pododdílu 5.4 těchto pokynů a jak je uvedeno na příslušné mapě regionální podpory;

| n) | „prahovou hodnotou oznamovací povinnosti“ se rozumí výše podpory přesahující prahovou hodnotu, jež vyplývá z níže uvedené tabulky:






  Intenzita podpory | Prahová hodnota oznamovací povinnosti |
| --- | --- | --- |
| 10 % | 7,5 milionu EUR |
| 15 % | 11,25 milionu EUR |
| 25 % | 18,75 milionu EUR |
| 35 % | 26,25 milionu EUR |
| 50 % | 37,5 milionu EUR |

n)

„prahovou hodnotou oznamovací povinnosti“ se rozumí výše podpory přesahující prahovou hodnotu, jež vyplývá z níže uvedené tabulky:

Intenzita podpory

Prahová hodnota oznamovací povinnosti

10 %

7,5 milionu EUR

15 %

11,25 milionu EUR

25 %

18,75 milionu EUR

35 %

26,25 milionu EUR

50 %

37,5 milionu EUR

| o) | „počtem zaměstnanců“ se rozumí počet ročních pracovních jednotek (RPJ), tj. počet pracovníků s plným pracovním úvazkem na celý rok; u pracovníků s částečným pracovním úvazkem a u sezónních pracovníků se započítá příslušný zlomek RPJ; |
| --- | --- |

o)

„počtem zaměstnanců“ se rozumí počet ročních pracovních jednotek (RPJ), tj. počet pracovníků s plným pracovním úvazkem na celý rok; u pracovníků s částečným pracovním úvazkem a u sezónních pracovníků se započítá příslušný zlomek RPJ;

| p) | „provozní podporou“ se rozumí podpora určená na snížení běžných výdajů podniku, které nesouvisejí s počáteční investicí. Provozní podpora zahrnuje nákladové kategorie, jako jsou například náklady na zaměstnance, materiál, externí služby na smluvním základě, komunikace, energie, údržbu, nájem, administrativu apod., ale nevztahuje se na odpisy a náklady na financování v případě, že již byly zahrnuty do způsobilých nákladů při poskytování regionální investiční podpory; |
| --- | --- |

p)

„provozní podporou“ se rozumí podpora určená na snížení běžných výdajů podniku, které nesouvisejí s počáteční investicí. Provozní podpora zahrnuje nákladové kategorie, jako jsou například náklady na zaměstnance, materiál, externí služby na smluvním základě, komunikace, energie, údržbu, nájem, administrativu apod., ale nevztahuje se na odpisy a náklady na financování v případě, že již byly zahrnuty do způsobilých nákladů při poskytování regionální investiční podpory;

| q) | „mapou regionální podpory“ se rozumí seznam oblastí, který navrhl daný stát ESVO v souladu s podmínkami vyplývajícími z těchto pokynů a který schválil Kontrolní úřad; |
| --- | --- |

q)

„mapou regionální podpory“ se rozumí seznam oblastí, který navrhl daný stát ESVO v souladu s podmínkami vyplývajícími z těchto pokynů a který schválil Kontrolní úřad;

| r) | „stejnou nebo podobnou činností“ se rozumí činnost spadající do stejné třídy (čtyřciferný číselný kód) statistické klasifikace ekonomických činností NACE Rev. 2; |
| --- | --- |

r)

„stejnou nebo podobnou činností“ se rozumí činnost spadající do stejné třídy (čtyřciferný číselný kód) statistické klasifikace ekonomických činností NACE Rev. 2;

| s) | „jedním investičním projektem“ se rozumí počáteční investice zahájená stejnými příjemcem (na úrovni skupiny) v období tří let po datu zahájení činností na jiné podporované investici v témž statistickém regionu (21) na 3. úrovni; |
| --- | --- |

s)

„jedním investičním projektem“ se rozumí počáteční investice zahájená stejnými příjemcem (na úrovni skupiny) v období tří let po datu zahájení činností na jiné podporované investici v témž statistickém regionu (21) na 3. úrovni;

| t) | „malým a středním podnikem“ se rozumí podnik, který splňuje podmínky vyplývající z pokynů Kontrolního úřadu ze dne 19. dubna 2006 o státní podpoře mikropodnikům, malým a středním podnikům (22); |
| --- | --- |

t)

„malým a středním podnikem“ se rozumí podnik, který splňuje podmínky vyplývající z pokynů Kontrolního úřadu ze dne 19. dubna 2006 o státní podpoře mikropodnikům, malým a středním podnikům (22);

| u) | „zahájením prací“ se rozumí buď zahájení stavebních prací na investici, nebo první pevný závazek týkající se objednávky zařízení, nebo jiný závazek, který činí investici nevratnou, a to podle toho, co nastane dříve. Za zahájení prací se nepovažuje nákup pozemků a přípravné práce, jako např. získání povolení a provádění předběžných studií proveditelnosti. V případě převzetí podniků se „zahájením prací“ rozumí okamžik nabytí majetku v přímé souvislosti s odkupovanou provozovnou; |
| --- | --- |

u)

„zahájením prací“ se rozumí buď zahájení stavebních prací na investici, nebo první pevný závazek týkající se objednávky zařízení, nebo jiný závazek, který činí investici nevratnou, a to podle toho, co nastane dříve. Za zahájení prací se nepovažuje nákup pozemků a přípravné práce, jako např. získání povolení a provádění předběžných studií proveditelnosti. V případě převzetí podniků se „zahájením prací“ rozumí okamžik nabytí majetku v přímé souvislosti s odkupovanou provozovnou;

| v) | „řídce osídlenými oblastmi“ se rozumí oblasti určené daným státem ESVO v souladu s první a druhou větou bodu 149) těchto pokynů; |
| --- | --- |

v)

„řídce osídlenými oblastmi“ se rozumí oblasti určené daným státem ESVO v souladu s první a druhou větou bodu 149) těchto pokynů;

| w) | „hmotným majetkem“ se rozumí majetek, jako např. pozemky, budovy a prostory, strojní zařízení a vybavení; |
| --- | --- |

w)

„hmotným majetkem“ se rozumí majetek, jako např. pozemky, budovy a prostory, strojní zařízení a vybavení;

| x) | „velmi řídce osídlenými oblastmi“ se rozumí v případě Norska statistické regiony 2. úrovně a v případě Islandu statistické regionu 3. úrovně, s hustotou osídlení nižší než 8 obyvatel na km2 (na základě údajů Eurostatu o hustotě populace z roku 2010) nebo části těchto statistických regionů určené daným státem ESVO v souladu s třetí větou bodu 149 těchto pokynů; |
| --- | --- |

x)

„velmi řídce osídlenými oblastmi“ se rozumí v případě Norska statistické regiony 2. úrovně a v případě Islandu statistické regionu 3. úrovně, s hustotou osídlení nižší než 8 obyvatel na km2 (na základě údajů Eurostatu o hustotě populace z roku 2010) nebo části těchto statistických regionů určené daným státem ESVO v souladu s třetí větou bodu 149 těchto pokynů;

| y) | „mzdovými náklady“ se rozumí celková částka, kterou má příjemce podpory skutečně zaplatit ve vztahu k danému pracovnímu místu; částka zahrnuje hrubou mzdu před zdaněním a povinné příspěvky, například poplatky na sociální zabezpečení, náklady na péči o nezaopatřené děti a rodiče po stanovenou dobu. |
| --- | --- |

y)

„mzdovými náklady“ se rozumí celková částka, kterou má příjemce podpory skutečně zaplatit ve vztahu k danému pracovnímu místu; částka zahrnuje hrubou mzdu před zdaněním a povinné příspěvky, například poplatky na sociální zabezpečení, náklady na péči o nezaopatřené děti a rodiče po stanovenou dobu.

2.   REGIONÁLNÍ PODPORA PODLÉHAJÍCÍ OZNÁMENÍ

| 21) | Státy ESVO musí v zásadě regionální podporu oznámit podle čl. 1 odst. 3 Protokolu 3 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru, s výjimkou opatření, která splňují podmínky vyplývající z nařízení o blokové výjimce, které bylo začleněno do Dohody o EHP prostřednictvím přílohy XV. |
| --- | --- |

21)

Státy ESVO musí v zásadě regionální podporu oznámit podle čl. 1 odst. 3 Protokolu 3 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru, s výjimkou opatření, která splňují podmínky vyplývající z nařízení o blokové výjimce, které bylo začleněno do Dohody o EHP prostřednictvím přílohy XV.

| 22) | Kontrolní úřad použije tyto pokyny na oznámené režimy regionální podpory i na jednotlivé podpory. |
| --- | --- |

22)

Kontrolní úřad použije tyto pokyny na oznámené režimy regionální podpory i na jednotlivé podpory.

| 23) | Na jednotlivou podporu poskytovanou v rámci oznámeného režimu se i nadále vztahuje oznamovací povinnost podle čl. 1 odst. 3 části I protokolu 3 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru, jestliže podpora ze všech zdrojů přesáhne prahovou hodnotu oznamovací povinnosti (23) nebo jestliže je poskytnuta příjemci, který v období dvou let předcházejících datu podání žádosti o podporu stejnou nebo podobnou činnost v rámci EHP ukončil nebo který má v okamžiku podání žádosti o podporu záměr tuto činnost ukončit do dvou let po dokončení investice, jež má být subvencována. |
| --- | --- |

23)

Na jednotlivou podporu poskytovanou v rámci oznámeného režimu se i nadále vztahuje oznamovací povinnost podle čl. 1 odst. 3 části I protokolu 3 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru, jestliže podpora ze všech zdrojů přesáhne prahovou hodnotu oznamovací povinnosti (23) nebo jestliže je poskytnuta příjemci, který v období dvou let předcházejících datu podání žádosti o podporu stejnou nebo podobnou činnost v rámci EHP ukončil nebo který má v okamžiku podání žádosti o podporu záměr tuto činnost ukončit do dvou let po dokončení investice, jež má být subvencována.

| 24) | Investiční podpora poskytnutá velkým podnikům na diverzifikaci produkce stávající provozovny v oblasti podle písmene c) o nové výrobky i nadále podléhá oznamovací povinnosti podle čl. 1 odst. 3 protokolu 3 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru. |
| --- | --- |

24)

Investiční podpora poskytnutá velkým podnikům na diverzifikaci produkce stávající provozovny v oblasti podle písmene c) o nové výrobky i nadále podléhá oznamovací povinnosti podle čl. 1 odst. 3 protokolu 3 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru.

3.   POSOUZENÍ SLUČITELNOSTI REGIONÁLNÍ PODPORY

3.1   SPOLEČNÉ ZÁSADY PRO POSOUZENÍ SLUČITELNOSTI

| 25) | Kontrolní úřad při posuzování toho, zda lze oznámené opatření podpory považovat za slučitelné s vnitřním trhem, obecně analyzuje, zda návrh opatření podpory zajišťuje, že pozitivní dopad podpory na cíl ve společném zájmu převažuje nad případnými negativními účinky na obchod a hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

25)

Kontrolní úřad při posuzování toho, zda lze oznámené opatření podpory považovat za slučitelné s vnitřním trhem, obecně analyzuje, zda návrh opatření podpory zajišťuje, že pozitivní dopad podpory na cíl ve společném zájmu převažuje nad případnými negativními účinky na obchod a hospodářskou soutěž.

| 26) | Sdělení Komise o modernizaci státní podpory ze dne 8. května 2012, na které se odkazuje v úvodní části těchto pokynů, vyzvalo k určení a vymezení společných zásad pro posuzování slučitelnosti, které v případě veškerých opatření podpory provádí Komise. Stejné společné zásady se použijí v případě posuzování slučitelnosti ze strany Kontrolního úřadu. Kontrolní úřad proto bude považovat opatření podpory za slučitelné s Dohodou o EHP pouze tehdy, pokud opatření splňuje každé z těchto kritérií:






  a) | příspěvek k dosažení jasně vymezeného cíle společného zájmu: opatření státní podpory se musí zaměřovat na cíl společného zájmu v souladu s čl. 61 odst. 3 Dohody o EHP (oddíl 3.2); |
| --- | --- | --- |

26)

Sdělení Komise o modernizaci státní podpory ze dne 8. května 2012, na které se odkazuje v úvodní části těchto pokynů, vyzvalo k určení a vymezení společných zásad pro posuzování slučitelnosti, které v případě veškerých opatření podpory provádí Komise. Stejné společné zásady se použijí v případě posuzování slučitelnosti ze strany Kontrolního úřadu. Kontrolní úřad proto bude považovat opatření podpory za slučitelné s Dohodou o EHP pouze tehdy, pokud opatření splňuje každé z těchto kritérií:

a)

příspěvek k dosažení jasně vymezeného cíle společného zájmu: opatření státní podpory se musí zaměřovat na cíl společného zájmu v souladu s čl. 61 odst. 3 Dohody o EHP (oddíl 3.2);

| b) | potřeba státního zásahu: opatření státní podpory se musí zaměřit na situaci, kde podpora může přinést materiální zlepšení, které trh sám o sobě nemůže poskytnout, např. napravením selhání trhu nebo reakcí na obavy týkající se spravedlnosti a soudržnosti (oddíl 3.3); |
| --- | --- |

b)

potřeba státního zásahu: opatření státní podpory se musí zaměřit na situaci, kde podpora může přinést materiální zlepšení, které trh sám o sobě nemůže poskytnout, např. napravením selhání trhu nebo reakcí na obavy týkající se spravedlnosti a soudržnosti (oddíl 3.3);

| c) | vhodnost opatření podpory: navrhované opatření podpory musí být vhodným nástrojem politiky, aby sledovalo cíl společného zájmu (oddíl 3.4); |
| --- | --- |

c)

vhodnost opatření podpory: navrhované opatření podpory musí být vhodným nástrojem politiky, aby sledovalo cíl společného zájmu (oddíl 3.4);

| d) | motivační účinek: podpora musí změnit chování daného podniku (daných podniků) tak, aby zahájil další činnost, kterou by bez poskytnutí podpory nevykonával nebo by ji vykonával omezeným nebo jiným způsobem nebo v jiném umístění (oddíl 3.5); |
| --- | --- |

d)

motivační účinek: podpora musí změnit chování daného podniku (daných podniků) tak, aby zahájil další činnost, kterou by bez poskytnutí podpory nevykonával nebo by ji vykonával omezeným nebo jiným způsobem nebo v jiném umístění (oddíl 3.5);

| e) | proporcionalita podpory (podpora omezená na minimum): výše podpory musí být omezena na minimum, které je nutné k přilákání dodatečných investic nebo činností do dané oblasti (oddíl 3.6); |
| --- | --- |

e)

proporcionalita podpory (podpora omezená na minimum): výše podpory musí být omezena na minimum, které je nutné k přilákání dodatečných investic nebo činností do dané oblasti (oddíl 3.6);

| f) | zamezení nežádoucích negativních účinků na hospodářskou soutěž a obchod mezi státy EHP: negativní účinky podpory musí být dostatečně omezeny tak, aby byla celková vyváženost opatření pozitivní (oddíl 3.7); |
| --- | --- |

f)

zamezení nežádoucích negativních účinků na hospodářskou soutěž a obchod mezi státy EHP: negativní účinky podpory musí být dostatečně omezeny tak, aby byla celková vyváženost opatření pozitivní (oddíl 3.7);

| g) | transparentnost podpory: státy EHP, Kontrolní úřad, hospodářské subjekty a veřejnost musí mít snadný přístup ke všem relevantním aktům a k příslušným informacím ohledně podpory, jež byla na základě těchto aktů poskytnuta (oddíl 3.8). |
| --- | --- |

g)

transparentnost podpory: státy EHP, Kontrolní úřad, hospodářské subjekty a veřejnost musí mít snadný přístup ke všem relevantním aktům a k příslušným informacím ohledně podpory, jež byla na základě těchto aktů poskytnuta (oddíl 3.8).

| 27) | Na celkovou vyváženost určitých kategorií režimů lze dále vztáhnout požadavek týkající se hodnocení ex post, jak vyplývá z oddílu 4 těchto pokynů. Kontrolní úřad v takových případech může omezit délku trvání těchto režimů (běžně na čtyři roky i méně) s možností následně znovu oznámit, že byla platnost režimu prodloužena. |
| --- | --- |

27)

Na celkovou vyváženost určitých kategorií režimů lze dále vztáhnout požadavek týkající se hodnocení ex post, jak vyplývá z oddílu 4 těchto pokynů. Kontrolní úřad v takových případech může omezit délku trvání těchto režimů (běžně na čtyři roky i méně) s možností následně znovu oznámit, že byla platnost režimu prodloužena.

| 28) | Pokud opatření státní podpory nebo podmínky, které jsou s ním spojeny (včetně metody jeho financování, je-li tato metoda nedílnou součástí opatření státní podpory), vedou k neoddělitelnému porušení práva EHP, nelze uvedenou podporu prohlásit za slučitelnou s vnitřním trhem (24). |
| --- | --- |

28)

Pokud opatření státní podpory nebo podmínky, které jsou s ním spojeny (včetně metody jeho financování, je-li tato metoda nedílnou součástí opatření státní podpory), vedou k neoddělitelnému porušení práva EHP, nelze uvedenou podporu prohlásit za slučitelnou s vnitřním trhem (24).

| 29) | Kontrolní úřad při posuzování slučitelnosti jakékoli jednotlivé podpory s vnitřním trhem zohlední veškerá řízení týkající se porušení článků 53 nebo 54 Dohody o EHP, která se mohou týkat příjemce podpory a která mohou být relevantní pro posouzení podle čl. 61 odst. 3 Dohody o EHP (25). |
| --- | --- |

29)

Kontrolní úřad při posuzování slučitelnosti jakékoli jednotlivé podpory s vnitřním trhem zohlední veškerá řízení týkající se porušení článků 53 nebo 54 Dohody o EHP, která se mohou týkat příjemce podpory a která mohou být relevantní pro posouzení podle čl. 61 odst. 3 Dohody o EHP (25).

3.2   PŘÍSPĚVEK SPOLEČNÉMU CÍLI

| 30) | Primárním cílem regionální podpory je snížit rozdíly v úrovni hospodářského rozvoje mezi jednotlivými regiony v EHP. Díky svým cílům v oblasti spravedlnosti a soudržnosti se regionální podpora může podílet na realizaci strategie Evropa 2020 tím, že přináší udržitelný růst podporující začlenění. |
| --- | --- |

30)

Primárním cílem regionální podpory je snížit rozdíly v úrovni hospodářského rozvoje mezi jednotlivými regiony v EHP. Díky svým cílům v oblasti spravedlnosti a soudržnosti se regionální podpora může podílet na realizaci strategie Evropa 2020 tím, že přináší udržitelný růst podporující začlenění.

3.2.1   Režimy investiční podpory

| 31) | Režimy regionální podpory by měly představovat nedílnou součást strategie v oblasti regionálního rozvoje, jejíž cíle jsou jasně definovány, měly by být v souladu s těmito cíli a přispívat k jejich plnění. |
| --- | --- |

31)

Režimy regionální podpory by měly představovat nedílnou součást strategie v oblasti regionálního rozvoje, jejíž cíle jsou jasně definovány, měly by být v souladu s těmito cíli a přispívat k jejich plnění.

| 32) | V oblastech podle písmene c) mohou být režimy podpory zaváděny na podporu počátečních investic malých a středních podniků a na počáteční investice ve prospěch nových činností velkých podniků. |
| --- | --- |

32)

V oblastech podle písmene c) mohou být režimy podpory zaváděny na podporu počátečních investic malých a středních podniků a na počáteční investice ve prospěch nových činností velkých podniků.

| 33) | Orgán poskytující podporu musí v souvislosti s podporou na jednotlivé investiční projekty na základě daného režimu potvrdit, že vybrané projekty přispívají k plnění cílů režimu, a tudíž i k plnění cílů strategie v oblasti rozvoje dotčené oblasti. Státy ESVO mohou v tomto případě vycházet z informací, které jim žadatel o podporu poskytl na formuláři připojeném v příloze k těmto pokynům, kde je zapotřebí popsat pozitivní účinky investice na dotčenou oblast (26). |
| --- | --- |

33)

Orgán poskytující podporu musí v souvislosti s podporou na jednotlivé investiční projekty na základě daného režimu potvrdit, že vybrané projekty přispívají k plnění cílů režimu, a tudíž i k plnění cílů strategie v oblasti rozvoje dotčené oblasti. Státy ESVO mohou v tomto případě vycházet z informací, které jim žadatel o podporu poskytl na formuláři připojeném v příloze k těmto pokynům, kde je zapotřebí popsat pozitivní účinky investice na dotčenou oblast (26).

| 34) | Aby byl příspěvek investice k rozvoji dané oblasti skutečný a udržitelný, je zapotřebí, aby investice byla po svém ukončení v dotčené oblasti zachována alespoň po dobu pěti let, v případě malých a středních podniků po dobu tří let (27). |
| --- | --- |

34)

Aby byl příspěvek investice k rozvoji dané oblasti skutečný a udržitelný, je zapotřebí, aby investice byla po svém ukončení v dotčené oblasti zachována alespoň po dobu pěti let, v případě malých a středních podniků po dobu tří let (27).

| 35) | Je-li podpora počítána podle mzdových nákladů, musí být pracovní místa obsazena po dobu tří let po dokončení prací. Všechna pracovní místa vytvořená investicí se musí udržet v dané oblasti pět let od jejich prvního obsazení. V případě investic realizovaných malými a středními podniky mohou státy ESVO zkrátit tato pětiletá období (na udržení investice nebo pracovních míst) na nejméně tři roky. |
| --- | --- |

35)

Je-li podpora počítána podle mzdových nákladů, musí být pracovní místa obsazena po dobu tří let po dokončení prací. Všechna pracovní místa vytvořená investicí se musí udržet v dané oblasti pět let od jejich prvního obsazení. V případě investic realizovaných malými a středními podniky mohou státy ESVO zkrátit tato pětiletá období (na udržení investice nebo pracovních míst) na nejméně tři roky.

| 36) | K zajištění životaschopnosti investice musí státy ESVO zaručit, aby příjemce poskytl finanční příspěvek ve výši alespoň 25 % způsobilých nákladů, a to z vlastních nebo externích zdrojů a ve formě, která nepředstavuje jakoukoli finanční podporu z veřejných zdrojů (28). |
| --- | --- |

36)

K zajištění životaschopnosti investice musí státy ESVO zaručit, aby příjemce poskytl finanční příspěvek ve výši alespoň 25 % způsobilých nákladů, a to z vlastních nebo externích zdrojů a ve formě, která nepředstavuje jakoukoli finanční podporu z veřejných zdrojů (28).

| 37) | Státy ESVO musí rovněž zajistit soulad s právními předpisy EHP v oblasti ochrany životního prostředí, zejména pokud jde o potřebu provádět posouzení dopadů na životní prostředí, pokud jej vyžadují příslušné právní předpisy, a zajistit všechna potřebná povolení, aby zamezily tomu, že opatření státní podpory povedou ke škodě na životním prostředí. |
| --- | --- |

37)

Státy ESVO musí rovněž zajistit soulad s právními předpisy EHP v oblasti ochrany životního prostředí, zejména pokud jde o potřebu provádět posouzení dopadů na životní prostředí, pokud jej vyžadují příslušné právní předpisy, a zajistit všechna potřebná povolení, aby zamezily tomu, že opatření státní podpory povedou ke škodě na životním prostředí.

3.2.2   Jednotlivá investiční podpora, jež byla oznámena

| 38) | K tomu, aby doložily příspěvek jednotlivé investiční podpory oznámené Kontrolnímu úřadu k regionálnímu rozvoji, mohou státy ESVO využít celou škálu ukazatelů, jako jsou např. ukazatele uvedené níže, které mohou být přímé (např. vytvořená pracovní místa) nebo nepřímé (např. místní inovace):






  a) | Počet pracovních míst přímo vytvořených investicí je důležitým ukazatelem přispění k regionálnímu rozvoji. Je nutno uvážit rovněž kvalitu vytvořených pracovních míst a požadovanou úroveň kvalifikace. |
| --- | --- | --- |

38)

K tomu, aby doložily příspěvek jednotlivé investiční podpory oznámené Kontrolnímu úřadu k regionálnímu rozvoji, mohou státy ESVO využít celou škálu ukazatelů, jako jsou např. ukazatele uvedené níže, které mohou být přímé (např. vytvořená pracovní místa) nebo nepřímé (např. místní inovace):

a)

Počet pracovních míst přímo vytvořených investicí je důležitým ukazatelem přispění k regionálnímu rozvoji. Je nutno uvážit rovněž kvalitu vytvořených pracovních míst a požadovanou úroveň kvalifikace.

| b) | Ještě vyšší počet nových pracovních míst je možno vytvořit v místní (sub) dodavatelské síti, což napomůže investici lépe začlenit do daného regionu a zajistí vedlejší účinky (spillover effects) širšího rozsahu. V úvahu je proto nutno vzít rovněž počet navazujících pracovních míst, která budou takto vytvořena. |
| --- | --- |

b)

Ještě vyšší počet nových pracovních míst je možno vytvořit v místní (sub) dodavatelské síti, což napomůže investici lépe začlenit do daného regionu a zajistí vedlejší účinky (spillover effects) širšího rozsahu. V úvahu je proto nutno vzít rovněž počet navazujících pracovních míst, která budou takto vytvořena.

| c) | Závazek příjemce uskutečnit rozsáhlé činnosti v oblasti vzdělávání ke zlepšení kvalifikací (obecných a specifických) svých pracovníků bude považován za faktor, který přispívá k regionálnímu rozvoji. Důraz bude rovněž kladen na poskytování stáží nebo učňovského vzdělávání, a to především pro mladé lidi, a na vzdělávání, které zdokonaluje znalosti a zaměstnatelnost pracovníků mimo daný podnik. Aby se zamezilo dvojímu započítání, nebude se obecné nebo specifické vzdělávání, na něž je schválena podpora na vzdělávání, považovat za pozitivní účinek regionální podpory. |
| --- | --- |

c)

Závazek příjemce uskutečnit rozsáhlé činnosti v oblasti vzdělávání ke zlepšení kvalifikací (obecných a specifických) svých pracovníků bude považován za faktor, který přispívá k regionálnímu rozvoji. Důraz bude rovněž kladen na poskytování stáží nebo učňovského vzdělávání, a to především pro mladé lidi, a na vzdělávání, které zdokonaluje znalosti a zaměstnatelnost pracovníků mimo daný podnik. Aby se zamezilo dvojímu započítání, nebude se obecné nebo specifické vzdělávání, na něž je schválena podpora na vzdělávání, považovat za pozitivní účinek regionální podpory.

| d) | Externí úspory z rozsahu nebo jiné přínosy z hlediska regionálního rozvoje mohou vzniknout v důsledku blízkosti (efekt seskupování, tzv. clustering effect). Seskupování podniků v témže výrobním odvětví umožňuje, aby se jednotlivé výrobní závody více specializovaly, což vede k větší efektivitě. Význam tohoto ukazatele při určování toho, jak podpora přispívá regionálnímu rozvoji, však závisí na stavu rozvoje daného seskupení (klastru); |
| --- | --- |

d)

Externí úspory z rozsahu nebo jiné přínosy z hlediska regionálního rozvoje mohou vzniknout v důsledku blízkosti (efekt seskupování, tzv. clustering effect). Seskupování podniků v témže výrobním odvětví umožňuje, aby se jednotlivé výrobní závody více specializovaly, což vede k větší efektivitě. Význam tohoto ukazatele při určování toho, jak podpora přispívá regionálnímu rozvoji, však závisí na stavu rozvoje daného seskupení (klastru);

| e) | Investice zahrnují technické poznatky a mohou být zdrojem významného přenosu technologií (šíření znalostí). Při investicích, které se realizují v technologicky náročných výrobních odvětvích, je přenos technologií do regionu, který je příjemcem podpory, pravděpodobnější. V tomto ohledu je důležitá rovněž úroveň a specifičnost šíření poznatků. |
| --- | --- |

e)

Investice zahrnují technické poznatky a mohou být zdrojem významného přenosu technologií (šíření znalostí). Při investicích, které se realizují v technologicky náročných výrobních odvětvích, je přenos technologií do regionu, který je příjemcem podpory, pravděpodobnější. V tomto ohledu je důležitá rovněž úroveň a specifičnost šíření poznatků.

| f) | Lze posuzovat i to, nakolik projekt přispěje ke schopnosti regionu vytvářet nové technologie prostřednictvím místních inovací. V tomto ohledu je možno pohlížet příznivě na spolupráci nového výrobního zařízení s místními vysokoškolskými institucemi. |
| --- | --- |

f)

Lze posuzovat i to, nakolik projekt přispěje ke schopnosti regionu vytvářet nové technologie prostřednictvím místních inovací. V tomto ohledu je možno pohlížet příznivě na spolupráci nového výrobního zařízení s místními vysokoškolskými institucemi.

| g) | Doba investice a možné budoucí následné investice jsou signálem trvalého zapojení společnosti v daném regionu. |
| --- | --- |

g)

Doba investice a možné budoucí následné investice jsou signálem trvalého zapojení společnosti v daném regionu.

| 39) | Státy ESVO také mohou odkazovat na obchodní plán příjemce podpory, jenž by mohl poskytovat informace o počtu pracovních míst, která mají být vytvořena, mzdách, jež mají být vypláceny (zlepšení finanční situace domácnosti jako vedlejší účinek), objemu nákupů od místních výrobců, obratu vytvořenému investicí a případném přínosu pro region prostřednictvím dodatečných daňových výnosů. |
| --- | --- |

39)

Státy ESVO také mohou odkazovat na obchodní plán příjemce podpory, jenž by mohl poskytovat informace o počtu pracovních míst, která mají být vytvořena, mzdách, jež mají být vypláceny (zlepšení finanční situace domácnosti jako vedlejší účinek), objemu nákupů od místních výrobců, obratu vytvořenému investicí a případném přínosu pro region prostřednictvím dodatečných daňových výnosů.

| 40) | Pokud jde o podporu ad hoc
   (29), státy ESVO musí vedle splnění požadavků vyplývajících z bodů 33) až 37) doložit, že je projekt v souladu se strategií v oblasti rozvoje dané oblasti a přispívá k plnění jejích cílů. |
| --- | --- |

40)

Pokud jde o podporu ad hoc
   (29), státy ESVO musí vedle splnění požadavků vyplývajících z bodů 33) až 37) doložit, že je projekt v souladu se strategií v oblasti rozvoje dané oblasti a přispívá k plnění jejích cílů.

3.2.3   Režimy provozní podpory

| 41) | Režimy provozní podpory budou prosazovat rozvoj znevýhodněných oblastí pouze tehdy, budou-li předem jasně definovány problémy, jimž tyto oblasti čelí. Překážky omezující přilákání nebo zachování hospodářské činnosti mohou být natolik závažné nebo trvalé, že samotná investiční podpora nebude pro rozvoj těchto oblastí dostatečná. |
| --- | --- |

41)

Režimy provozní podpory budou prosazovat rozvoj znevýhodněných oblastí pouze tehdy, budou-li předem jasně definovány problémy, jimž tyto oblasti čelí. Překážky omezující přilákání nebo zachování hospodářské činnosti mohou být natolik závažné nebo trvalé, že samotná investiční podpora nebude pro rozvoj těchto oblastí dostatečná.

| 42) | Pokud jde o omezování některých specifických obtíží, jimž čelí malé a střední podniky v oblastech podle písmene a), příslušné státy ESVO musí doložit existenci a závažnost těchto specifických obtíží a musí prokázat, že režim provozní podpory je zapotřebí vzhledem k tomu, že tyto specifické obtíže nelze překonat pomocí investiční podpory. |
| --- | --- |

42)

Pokud jde o omezování některých specifických obtíží, jimž čelí malé a střední podniky v oblastech podle písmene a), příslušné státy ESVO musí doložit existenci a závažnost těchto specifických obtíží a musí prokázat, že režim provozní podpory je zapotřebí vzhledem k tomu, že tyto specifické obtíže nelze překonat pomocí investiční podpory.

| 43) | Pokud jde o provozní podporu, jež má zabránit nebo snížit vylidňování velmi řídce osídlených oblastí, musí dotčený stát ESVO prokázat existenci rizik souvisejících s vylidňováním dané oblasti v případě, že by provozní podpora nebyla poskytnuta. |
| --- | --- |

43)

Pokud jde o provozní podporu, jež má zabránit nebo snížit vylidňování velmi řídce osídlených oblastí, musí dotčený stát ESVO prokázat existenci rizik souvisejících s vylidňováním dané oblasti v případě, že by provozní podpora nebyla poskytnuta.

3.3   POTŘEBA STÁTNÍHO ZÁSAHU

| 44) | K posouzení toho, zda je státní podpora pro dosažení cíle společného zájmu nezbytná, je zapotřebí provést nejprve rozbor problému, který je třeba řešit. Státní podpora by měla být zaměřena na situace, kde může přinést materiální zlepšení, které trh sám o sobě nemůže poskytnout. To platí zejména v souvislosti s omezenými veřejnými zdroji. |
| --- | --- |

44)

K posouzení toho, zda je státní podpora pro dosažení cíle společného zájmu nezbytná, je zapotřebí provést nejprve rozbor problému, který je třeba řešit. Státní podpora by měla být zaměřena na situace, kde může přinést materiální zlepšení, které trh sám o sobě nemůže poskytnout. To platí zejména v souvislosti s omezenými veřejnými zdroji.

| 45) | Za určitých podmínek může státní podpora skutečně napravit selhání trhu, a přispět tak k efektivnímu fungování trhů a posílit konkurenceschopnost. I v případě, že trhy vedou k efektivnímu výsledku, který však není uspokojivý z hlediska spravedlnosti a soudržnosti, může státní podpora přinést vhodnější a spravedlivější výsledek fungování trhu. |
| --- | --- |

45)

Za určitých podmínek může státní podpora skutečně napravit selhání trhu, a přispět tak k efektivnímu fungování trhů a posílit konkurenceschopnost. I v případě, že trhy vedou k efektivnímu výsledku, který však není uspokojivý z hlediska spravedlnosti a soudržnosti, může státní podpora přinést vhodnější a spravedlivější výsledek fungování trhu.

| 46) | Pokud jde o podporu poskytovanou na rozvoj oblastí uvedených na regionální mapě podpory v souladu s pravidly vyplývajícími z oddílu 5 těchto pokynů, má Kontrolní úřad za to, že bez státního zásahu trh neplní očekávané cíle v oblasti soudržnosti stanovené v Dohodě o EHP. Podpora poskytovaná v těchto oblastech by proto měla být považována za slučitelnou s vnitřním trhem podle čl. 61 odst. 3 písm. a) a c) Dohody o EHP. |
| --- | --- |

46)

Pokud jde o podporu poskytovanou na rozvoj oblastí uvedených na regionální mapě podpory v souladu s pravidly vyplývajícími z oddílu 5 těchto pokynů, má Kontrolní úřad za to, že bez státního zásahu trh neplní očekávané cíle v oblasti soudržnosti stanovené v Dohodě o EHP. Podpora poskytovaná v těchto oblastech by proto měla být považována za slučitelnou s vnitřním trhem podle čl. 61 odst. 3 písm. a) a c) Dohody o EHP.

3.4   VHODNOST REGIONÁLNÍ PODPORY

| 47) | Oznámené opatření podpory musí být vhodným nástrojem politiky, aby sledovalo příslušný cíl společného zájmu. Opatření podpory nebude považováno za slučitelné s vnitřním trhem, pokud existují jiné méně narušující nástroje politiky nebo jiné méně narušující druhy nástrojů podpory, které umožňují stejný pozitivní přínos v oblasti regionálního rozvoje. |
| --- | --- |

47)

Oznámené opatření podpory musí být vhodným nástrojem politiky, aby sledovalo příslušný cíl společného zájmu. Opatření podpory nebude považováno za slučitelné s vnitřním trhem, pokud existují jiné méně narušující nástroje politiky nebo jiné méně narušující druhy nástrojů podpory, které umožňují stejný pozitivní přínos v oblasti regionálního rozvoje.

3.4.1   Vhodnost v rámci alternativních nástrojů politiky

3.4.1.1   Režimy investiční podpory

| 48) | Regionální investiční podpora není jediným nástrojem politiky, který mají státy ESVO pro účely podpory investic a vytváření pracovních míst ve znevýhodněných regionech k dispozici. Státy ESVO mohou využívat i další opatření, jako je rozvoj infrastruktury, zvýšení kvality vzdělávání a odborné přípravy nebo zlepšení podnikatelského prostředí. |
| --- | --- |

48)

Regionální investiční podpora není jediným nástrojem politiky, který mají státy ESVO pro účely podpory investic a vytváření pracovních míst ve znevýhodněných regionech k dispozici. Státy ESVO mohou využívat i další opatření, jako je rozvoj infrastruktury, zvýšení kvality vzdělávání a odborné přípravy nebo zlepšení podnikatelského prostředí.

| 49) | Státy ESVO musí při předkládání režimu podpory mimo rámec operačního programu financovaného z fondů určených na politiku soudržnosti uvést, proč je regionální podpora vhodným nástrojem k plnění obecného cíle v oblasti spravedlnosti a soudržnosti. |
| --- | --- |

49)

Státy ESVO musí při předkládání režimu podpory mimo rámec operačního programu financovaného z fondů určených na politiku soudržnosti uvést, proč je regionální podpora vhodným nástrojem k plnění obecného cíle v oblasti spravedlnosti a soudržnosti.

| 50) | Kontrolní úřad zejména zohlední veškerá posouzení dopadů navrhovaného režimu podpory, která mu daný stát ESVO poskytne. Stejně tak lze při posuzování vhodnosti navrhovaného režimu zohlednit výsledky hodnocení ex post, jak vyplývá z oddílu 4. |
| --- | --- |

50)

Kontrolní úřad zejména zohlední veškerá posouzení dopadů navrhovaného režimu podpory, která mu daný stát ESVO poskytne. Stejně tak lze při posuzování vhodnosti navrhovaného režimu zohlednit výsledky hodnocení ex post, jak vyplývá z oddílu 4.

3.4.1.2   Jednotlivá investiční podpora

| 51) | Pokud jde o podporu ad hoc, státy ESVO musí prokázat, že tato podpora umožňuje lepší rozvoj dané oblasti než podpora v rámci režimu nebo jiné druhy opatření. |
| --- | --- |

51)

Pokud jde o podporu ad hoc, státy ESVO musí prokázat, že tato podpora umožňuje lepší rozvoj dané oblasti než podpora v rámci režimu nebo jiné druhy opatření.

3.4.1.3   Režimy provozní podpory

| 52) | Státy ESVO musí prokázat, že podpora je vhodná k dosažení cíle režimu a že reaguje na problémy, které má řešit. Stát ESVO stát může pro účely prokázání vhodnosti podpory vypočítat výši podpory ex ante jako pevně stanovenou částku, která zahrnuje očekávané dodatečné náklady po stanovenou dobu, aby poskytla daným podnikům pobídky k účinnému snižování nákladů a postupnému rozvoji jejich podnikatelské činnosti. (30) |
| --- | --- |

52)

Státy ESVO musí prokázat, že podpora je vhodná k dosažení cíle režimu a že reaguje na problémy, které má řešit. Stát ESVO stát může pro účely prokázání vhodnosti podpory vypočítat výši podpory ex ante jako pevně stanovenou částku, která zahrnuje očekávané dodatečné náklady po stanovenou dobu, aby poskytla daným podnikům pobídky k účinnému snižování nákladů a postupnému rozvoji jejich podnikatelské činnosti. (30)

3.4.2   Vhodnost v rámci jiných nástrojů podpory

| 53) | Regionální podporu lze poskytovat v různých formách. Státy ESVO by však měly zajistit, aby byla podpora poskytována v takové formě, která bude pravděpodobně znamenat nejmenší narušení obchodu a hospodářské soutěže. Pokud je tedy podpora poskytována ve formě, která přináší přímou finanční výhodu (např. přímé dotace, osvobození od daní, dávek na sociální zabezpečení nebo jiných povinných dávek nebo jejich snížení, poskytnutí pozemků, dodávek zboží nebo služeb za výhodné ceny apod.), musí stát ESVO prokázat, proč nejsou vhodné jiné, pravděpodobně méně narušující formy podpory, jako jsou např. vratné zálohy nebo formy podpory, jež vycházejí z dluhových nebo kapitálových nástrojů (např. úvěry s nízkou úrokovou sazbou, slevy na úrocích, státní záruky, nákup akcií nebo jiná forma poskytnutí kapitálu za výhodných podmínek). |
| --- | --- |

53)

Regionální podporu lze poskytovat v různých formách. Státy ESVO by však měly zajistit, aby byla podpora poskytována v takové formě, která bude pravděpodobně znamenat nejmenší narušení obchodu a hospodářské soutěže. Pokud je tedy podpora poskytována ve formě, která přináší přímou finanční výhodu (např. přímé dotace, osvobození od daní, dávek na sociální zabezpečení nebo jiných povinných dávek nebo jejich snížení, poskytnutí pozemků, dodávek zboží nebo služeb za výhodné ceny apod.), musí stát ESVO prokázat, proč nejsou vhodné jiné, pravděpodobně méně narušující formy podpory, jako jsou např. vratné zálohy nebo formy podpory, jež vycházejí z dluhových nebo kapitálových nástrojů (např. úvěry s nízkou úrokovou sazbou, slevy na úrocích, státní záruky, nákup akcií nebo jiná forma poskytnutí kapitálu za výhodných podmínek).

| 54) | V případě režimů podpory, které provádějí cíle a priority operačních programů, se nástroj financování, jenž byl v tomto programu zvolen, považuje za vhodný nástroj. |
| --- | --- |

54)

V případě režimů podpory, které provádějí cíle a priority operačních programů, se nástroj financování, jenž byl v tomto programu zvolen, považuje za vhodný nástroj.

| 55) | K posouzení vhodnosti navrhovaného nástroje podpory lze zohlednit výsledky hodnocení ex post, jak vyplývá z oddílu 4. |
| --- | --- |

55)

K posouzení vhodnosti navrhovaného nástroje podpory lze zohlednit výsledky hodnocení ex post, jak vyplývá z oddílu 4.

3.5   MOTIVAČNÍ ÚČINEK

| 56) | Regionální podporu lze považovat za slučitelnou s vnitřním trhem pouze tehdy, jestliže má motivační účinek. Podpora vykazuje motivační účinek, jestliže mění chování podniku takovým způsobem, že podnik zahájí další činnost, která přispívá rozvoji dané oblasti a kterou by bez poskytnutí podpory nevykonával nebo by ji vykonával omezeným nebo jiným způsobem nebo v jiném umístění. Podpora nesmí subvencovat náklady na činnost, které by podniku vznikly v každém případě, a nesmí vyrovnávat běžná podnikatelská rizika hospodářské činnosti. |
| --- | --- |

56)

Regionální podporu lze považovat za slučitelnou s vnitřním trhem pouze tehdy, jestliže má motivační účinek. Podpora vykazuje motivační účinek, jestliže mění chování podniku takovým způsobem, že podnik zahájí další činnost, která přispívá rozvoji dané oblasti a kterou by bez poskytnutí podpory nevykonával nebo by ji vykonával omezeným nebo jiným způsobem nebo v jiném umístění. Podpora nesmí subvencovat náklady na činnost, které by podniku vznikly v každém případě, a nesmí vyrovnávat běžná podnikatelská rizika hospodářské činnosti.

| 57) | Existenci motivačního účinku lze dokázat na základě dvou možných scénářů:






  a) | podpora je pobídkou pro přijetí kladného rozhodnutí o investici, protože se investice, která by jinak nebyla pro příjemce dostatečně zisková, může uskutečnit v dané oblasti (31) (scénář 1, rozhodnutí o investici) nebo |
| --- | --- | --- |

57)

Existenci motivačního účinku lze dokázat na základě dvou možných scénářů:

a)

podpora je pobídkou pro přijetí kladného rozhodnutí o investici, protože se investice, která by jinak nebyla pro příjemce dostatečně zisková, může uskutečnit v dané oblasti (31) (scénář 1, rozhodnutí o investici) nebo

| b) | podpora je pobídkou pro rozhodnutí o umístění plánované investice v dané oblasti, spíše než někde jinde, jelikož vyrovnává čistá znevýhodnění a náklady spojené s umístěním v této oblasti (scénář 2, rozhodnutí o umístění). |
| --- | --- |

b)

podpora je pobídkou pro rozhodnutí o umístění plánované investice v dané oblasti, spíše než někde jinde, jelikož vyrovnává čistá znevýhodnění a náklady spojené s umístěním v této oblasti (scénář 2, rozhodnutí o umístění).

| 58) | Jestliže podpora nezmění chování příjemce tím, že podnítí (dodatečnou) investici v dané oblasti, lze mít za to, že by se stejná investice v daném regionu realizovala i bez poskytnutí podpory. Taková podpora postrádá motivační účinek k tomu, aby splňovala cíl regionálního rozvoje, a jako neslučitelná s vnitřním trhem nemůže být proto schválena. |
| --- | --- |

58)

Jestliže podpora nezmění chování příjemce tím, že podnítí (dodatečnou) investici v dané oblasti, lze mít za to, že by se stejná investice v daném regionu realizovala i bez poskytnutí podpory. Taková podpora postrádá motivační účinek k tomu, aby splňovala cíl regionálního rozvoje, a jako neslučitelná s vnitřním trhem nemůže být proto schválena.

| 59) | V případě regionální podpory poskytované z fondů určených na politiku soudržnosti v regionech podle písmene a) na investice, jež jsou zapotřebí k dosažení standardů vyplývajících z práva EHP, však lze mít za to, že podpora má motivační účinek, pokud by při neexistenci této podpory nebylo pro příjemce dostatečně ziskové realizovat investici v dané oblasti, což by vedlo k ukončení činnosti stávající provozovny v této oblasti. |
| --- | --- |

59)

V případě regionální podpory poskytované z fondů určených na politiku soudržnosti v regionech podle písmene a) na investice, jež jsou zapotřebí k dosažení standardů vyplývajících z práva EHP, však lze mít za to, že podpora má motivační účinek, pokud by při neexistenci této podpory nebylo pro příjemce dostatečně ziskové realizovat investici v dané oblasti, což by vedlo k ukončení činnosti stávající provozovny v této oblasti.

3.5.1   Režimy investiční podpory

| 60) | Práce na jednotlivé investici mohou začít až poté, co byla podána žádost o podporu. |
| --- | --- |

60)

Práce na jednotlivé investici mohou začít až poté, co byla podána žádost o podporu.

| 61) | Jsou-li práce zahájeny již před podáním žádosti o podporu, jakákoli podpora poskytnutá ve prospěch této jednotlivé investice nebude považována za slučitelnou s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

61)

Jsou-li práce zahájeny již před podáním žádosti o podporu, jakákoli podpora poskytnutá ve prospěch této jednotlivé investice nebude považována za slučitelnou s vnitřním trhem.

| 62) | Státy ESVO musí předložit vzorový formulář žádosti o podporu, který je uveden v příloze k těmto pokynům (32). V této žádosti musí malé a střední podniky i velké podniky poskytnout hypotetické srovnání, co by se stalo v případě, že by podporu nezískaly, a uvést, jaký scénář uvedený v bodě 57) se použije. |
| --- | --- |

62)

Státy ESVO musí předložit vzorový formulář žádosti o podporu, který je uveden v příloze k těmto pokynům (32). V této žádosti musí malé a střední podniky i velké podniky poskytnout hypotetické srovnání, co by se stalo v případě, že by podporu nezískaly, a uvést, jaký scénář uvedený v bodě 57) se použije.

| 63) | Velké podniky musí navíc předložit písemné doklady, z nichž vychází hypotetické srovnání uvedené ve formuláři žádosti. Tato povinnost se na malé a střední podniky nevztahuje. |
| --- | --- |

63)

Velké podniky musí navíc předložit písemné doklady, z nichž vychází hypotetické srovnání uvedené ve formuláři žádosti. Tato povinnost se na malé a střední podniky nevztahuje.

| 64) | Orgán poskytující podporu musí provést důvěryhodnou kontrolu uvedeného hypotetického srovnání a potvrdit, že regionální podpora má požadovaný motivační účinek, který odpovídá jednomu ze scénářů vyplývajících z bodu 57). Hypotetické srovnání je důvěryhodné, jestliže je věrohodné a týká se faktorů rozhodovacího procesu převládajících v okamžiku, kdy příjemce přijímá rozhodnutí o investici. |
| --- | --- |

64)

Orgán poskytující podporu musí provést důvěryhodnou kontrolu uvedeného hypotetického srovnání a potvrdit, že regionální podpora má požadovaný motivační účinek, který odpovídá jednomu ze scénářů vyplývajících z bodu 57). Hypotetické srovnání je důvěryhodné, jestliže je věrohodné a týká se faktorů rozhodovacího procesu převládajících v okamžiku, kdy příjemce přijímá rozhodnutí o investici.

3.5.2   Jednotlivá investiční podpora, jež byla oznámena

| 65) | Vedle požadavků vyplývajících z bodů 60) až 64) a týkajících se jednotlivé podpory (33), která byla oznámena, musí stát ESVO poskytnout jasné důkazy o tom, že podpora má skutečný dopad na volbu investice nebo volbu umístění (34). Musí také upřesnit, který ze scénářů uvedených v bodě 57) se použije. Aby umožnily komplexní posouzení, státy ESVO musí poskytnout nejen informace týkající se podporovaného projektu, ale také komplexní popis hypotetického srovnávacího scénáře ohledně situace, že by veřejný orgán v EHP neposkytl příjemci žádnou podporu. |
| --- | --- |

65)

Vedle požadavků vyplývajících z bodů 60) až 64) a týkajících se jednotlivé podpory (33), která byla oznámena, musí stát ESVO poskytnout jasné důkazy o tom, že podpora má skutečný dopad na volbu investice nebo volbu umístění (34). Musí také upřesnit, který ze scénářů uvedených v bodě 57) se použije. Aby umožnily komplexní posouzení, státy ESVO musí poskytnout nejen informace týkající se podporovaného projektu, ale také komplexní popis hypotetického srovnávacího scénáře ohledně situace, že by veřejný orgán v EHP neposkytl příjemci žádnou podporu.

| 66) | V případě scénáře 1 by stát ESVO mohl prokázat existenci motivačního účinku podpory tím, že předloží dokumenty společnosti dokazující, že by investice nebyla bez podpory dostatečně zisková. |
| --- | --- |

66)

V případě scénáře 1 by stát ESVO mohl prokázat existenci motivačního účinku podpory tím, že předloží dokumenty společnosti dokazující, že by investice nebyla bez podpory dostatečně zisková.

| 67) | V případě scénáře 2 by stát ESVO mohl prokázat existenci motivačního účinku podpory předložením dokumentů společnosti, které prokazují, že bylo provedeno srovnání nákladů a přínosů umístění investice v dané oblasti s umístěním v jiné oblasti (oblastech). Kontrolní úřad ověří, zda toto srovnání má reálný základ. |
| --- | --- |

67)

V případě scénáře 2 by stát ESVO mohl prokázat existenci motivačního účinku podpory předložením dokumentů společnosti, které prokazují, že bylo provedeno srovnání nákladů a přínosů umístění investice v dané oblasti s umístěním v jiné oblasti (oblastech). Kontrolní úřad ověří, zda toto srovnání má reálný základ.

| 68) | Státy ESVO se zejména vybízejí, aby vycházely z úředních dokumentů správní rady, z posouzení rizik (včetně posouzení specifického rizika spojeného s umístěním), finančních zpráv, interních obchodních plánů, odborných posudků a jiných studií souvisejících s posuzovaným investičním projektem. Při prokázání motivačního účinku by pro státy ESVO mohly být přínosné i dokumenty obsahující informace o prognózách poptávky, prognózách nákladů, finančních prognózách, dokumenty, které jsou předkládány investičnímu výboru a které rozvíjejí různé investiční scénáře, nebo dokumenty poskytnuté finančním institucím. |
| --- | --- |

68)

Státy ESVO se zejména vybízejí, aby vycházely z úředních dokumentů správní rady, z posouzení rizik (včetně posouzení specifického rizika spojeného s umístěním), finančních zpráv, interních obchodních plánů, odborných posudků a jiných studií souvisejících s posuzovaným investičním projektem. Při prokázání motivačního účinku by pro státy ESVO mohly být přínosné i dokumenty obsahující informace o prognózách poptávky, prognózách nákladů, finančních prognózách, dokumenty, které jsou předkládány investičnímu výboru a které rozvíjejí různé investiční scénáře, nebo dokumenty poskytnuté finančním institucím.

| 69) | V této souvislosti (a zejména v případě scénáře 1) lze úroveň ziskovosti posoudit odkazem na metodiky, které se v dotyčném konkrétním výrobním odvětví běžně používají a které mohou zahrnovat: způsoby hodnocení čisté současné hodnoty projektu (NPV) (35), míry vnitřní návratnosti (IRR) (36) nebo průměrné návratnosti použitého kapitálu (ROCE). Ziskovost projektu musí být srovnávána s běžnou mírou návratnosti, kterou podnik uplatňuje na další investiční projekty podobného druhu. Nejsou-li tyto míry k dispozici, musí být ziskovost projektu porovnána s kapitálovými náklady společnosti jako celku nebo s mírou návratnosti, kterou lze v daném odvětví běžně vysledovat. |
| --- | --- |

69)

V této souvislosti (a zejména v případě scénáře 1) lze úroveň ziskovosti posoudit odkazem na metodiky, které se v dotyčném konkrétním výrobním odvětví běžně používají a které mohou zahrnovat: způsoby hodnocení čisté současné hodnoty projektu (NPV) (35), míry vnitřní návratnosti (IRR) (36) nebo průměrné návratnosti použitého kapitálu (ROCE). Ziskovost projektu musí být srovnávána s běžnou mírou návratnosti, kterou podnik uplatňuje na další investiční projekty podobného druhu. Nejsou-li tyto míry k dispozici, musí být ziskovost projektu porovnána s kapitálovými náklady společnosti jako celku nebo s mírou návratnosti, kterou lze v daném odvětví běžně vysledovat.

| 70) | Jestliže podpora nezmění chování příjemce tím, že podnítí (dodatečnou) investici v dané oblasti, nemá podpora pro region žádný pozitivní účinek. Podpora proto nebude považována za slučitelnou s vnitřním trhem v případě, kdy se má za to, že by se stejná investice v regionu realizovala i bez poskytnutí této podpory. |
| --- | --- |

70)

Jestliže podpora nezmění chování příjemce tím, že podnítí (dodatečnou) investici v dané oblasti, nemá podpora pro region žádný pozitivní účinek. Podpora proto nebude považována za slučitelnou s vnitřním trhem v případě, kdy se má za to, že by se stejná investice v regionu realizovala i bez poskytnutí této podpory.

3.5.3   Režimy provozní podpory

| 71) | U režimů provozní podpory se bude mít za to, že tato podpora má motivační účinek, jestliže je pravděpodobné, že by se v případě jejího neposkytnutí úroveň hospodářské činnosti v dané oblasti nebo regionu značně zhoršila kvůli problémům, které má tato podpora řešit. |
| --- | --- |

71)

U režimů provozní podpory se bude mít za to, že tato podpora má motivační účinek, jestliže je pravděpodobné, že by se v případě jejího neposkytnutí úroveň hospodářské činnosti v dané oblasti nebo regionu značně zhoršila kvůli problémům, které má tato podpora řešit.

| 72) | Kontrolní úřad proto bude mít za to, že podpora podněcuje dodatečnou hospodářskou činnost v daných oblastech nebo regionech, jestliže členský stát dokáže existenci a závažnost uvedených problémů v těchto oblastech (viz body 42) a 43)). |
| --- | --- |

72)

Kontrolní úřad proto bude mít za to, že podpora podněcuje dodatečnou hospodářskou činnost v daných oblastech nebo regionech, jestliže členský stát dokáže existenci a závažnost uvedených problémů v těchto oblastech (viz body 42) a 43)).

3.6   PROPORCIONALITA PODPORY (PODPORA OMEZENÁ NA MINIMUM)

| 73) | Výše regionální podpory musí být v zásadě omezena na minimum, které je nutné k přilákání dodatečných investic nebo činností do dané oblasti. |
| --- | --- |

73)

Výše regionální podpory musí být v zásadě omezena na minimum, které je nutné k přilákání dodatečných investic nebo činností do dané oblasti.

| 74) | Jako obecné pravidlo se předpokládá, že je oznámená jednotlivá podpora omezena na minimum, jestliže výše podpory odpovídá čistým dodatečným nákladům (vícenákladům) na realizaci investice v dané oblasti ve srovnání s hypotetickým případem neexistence podpory. Stejně tak musí státy ESVO v případě investiční podpory poskytnuté velkým podnikům v rámci oznámených režimů zajistit, aby byla podpora omezena na minimum na základě „přístupu vycházejícího z čistých dodatečných nákladů“. |
| --- | --- |

74)

Jako obecné pravidlo se předpokládá, že je oznámená jednotlivá podpora omezena na minimum, jestliže výše podpory odpovídá čistým dodatečným nákladům (vícenákladům) na realizaci investice v dané oblasti ve srovnání s hypotetickým případem neexistence podpory. Stejně tak musí státy ESVO v případě investiční podpory poskytnuté velkým podnikům v rámci oznámených režimů zajistit, aby byla podpora omezena na minimum na základě „přístupu vycházejícího z čistých dodatečných nákladů“.

| 75) | V případě situací podle scénáře 1 (rozhodnutí o investici) by proto podpora neměla převýšit minimum nezbytné k tomu, aby byl projekt dostatečně ziskový, např. zvýší míru vnitřní návratnosti tohoto projektu na běžnou míru návratnosti uplatňovanou daným podnikem v jiných investičních projektech podobného druhu nebo případně zvýší míru vnitřní návratnosti projektu nad rámec kapitálových nákladů společnosti jako celku nebo nad rámec míry návratnosti, kterou lze v daném odvětví běžně vysledovat. |
| --- | --- |

75)

V případě situací podle scénáře 1 (rozhodnutí o investici) by proto podpora neměla převýšit minimum nezbytné k tomu, aby byl projekt dostatečně ziskový, např. zvýší míru vnitřní návratnosti tohoto projektu na běžnou míru návratnosti uplatňovanou daným podnikem v jiných investičních projektech podobného druhu nebo případně zvýší míru vnitřní návratnosti projektu nad rámec kapitálových nákladů společnosti jako celku nebo nad rámec míry návratnosti, kterou lze v daném odvětví běžně vysledovat.

| 76) | V případě scénáře 2 (pobídky k umístění) by výše podpory neměla přesáhnout rozdíl mezi čistou současnou hodnotou investice v cílové oblasti a čistou současnou hodnotou investice v alternativním umístění. Je zapotřebí vzít do úvahy všechny relevantní náklady a přínosy, včetně například správních nákladů, nákladů na dopravu, nákladů na vzdělávání, na něž se nevztahuje podpora na vzdělávání, a rovněž mzdových rozdílů. Nachází-li se však alternativní umístění v EHP, nezohledňují se subvence poskytnuté v tomto jiném umístění. |
| --- | --- |

76)

V případě scénáře 2 (pobídky k umístění) by výše podpory neměla přesáhnout rozdíl mezi čistou současnou hodnotou investice v cílové oblasti a čistou současnou hodnotou investice v alternativním umístění. Je zapotřebí vzít do úvahy všechny relevantní náklady a přínosy, včetně například správních nákladů, nákladů na dopravu, nákladů na vzdělávání, na něž se nevztahuje podpora na vzdělávání, a rovněž mzdových rozdílů. Nachází-li se však alternativní umístění v EHP, nezohledňují se subvence poskytnuté v tomto jiném umístění.

| 77) | Kontrolní úřad v případě regionální podpory dále uplatňuje maximální intenzity podpory (37), aby se zajistila předvídatelnost a rovné podmínky pro všechny. Tyto maximální intenzity podpory slouží k dvojímu účelu. |
| --- | --- |

77)

Kontrolní úřad v případě regionální podpory dále uplatňuje maximální intenzity podpory (37), aby se zajistila předvídatelnost a rovné podmínky pro všechny. Tyto maximální intenzity podpory slouží k dvojímu účelu.

| 78) | Zaprvé, u oznámených režimů tyto maximální intenzity podpory slouží jako bezpečné prostředí (tzv. safe harbour) pro malé a střední podniky: pokud intenzita podpory nedosahuje povolené maximum, má se za to, že je splněno kritérium „podpora omezená na minimum“. |
| --- | --- |

78)

Zaprvé, u oznámených režimů tyto maximální intenzity podpory slouží jako bezpečné prostředí (tzv. safe harbour) pro malé a střední podniky: pokud intenzita podpory nedosahuje povolené maximum, má se za to, že je splněno kritérium „podpora omezená na minimum“.

| 79) | Zadruhé, ve všech ostatních případech se maximální intenzity podpory používají jako strop přístupu založeného na čistých dodatečných nákladech, který je popsán v bodech 75) a 76). |
| --- | --- |

79)

Zadruhé, ve všech ostatních případech se maximální intenzity podpory používají jako strop přístupu založeného na čistých dodatečných nákladech, který je popsán v bodech 75) a 76).

| 80) | Maximální intenzity podpory jsou upraveny za použití těchto tří kritérií:






  a) | sociálně-ekonomická situace dané oblasti sloužící jako náhradní hodnota pro rozsah, v jakém tato oblast potřebuje další rozvoj, a případně rozsah, v jakém je znevýhodněna ve snaze přilákat a zachovat hospodářskou činnost; |
| --- | --- | --- |

80)

Maximální intenzity podpory jsou upraveny za použití těchto tří kritérií:

a)

sociálně-ekonomická situace dané oblasti sloužící jako náhradní hodnota pro rozsah, v jakém tato oblast potřebuje další rozvoj, a případně rozsah, v jakém je znevýhodněna ve snaze přilákat a zachovat hospodářskou činnost;

| b) | velikost příjemce jako náhradní hodnota pro specifické obtíže s financováním nebo s realizací projektu v dané oblasti a |
| --- | --- |

b)

velikost příjemce jako náhradní hodnota pro specifické obtíže s financováním nebo s realizací projektu v dané oblasti a

| c) | velikost investičního projektu jako ukazatel očekávané úrovně narušení hospodářské soutěže a trhu. |
| --- | --- |

c)

velikost investičního projektu jako ukazatel očekávané úrovně narušení hospodářské soutěže a trhu.

| 81) | Na základě toho platí, že čím vyšší intenzity podpory (a případně vyšší následné narušení obchodu a hospodářské soutěže) jsou povoleny, tím je cílový region méně rozvinutý, za předpokladu, že je příjemcem podpory malý a střední podnik. |
| --- | --- |

81)

Na základě toho platí, že čím vyšší intenzity podpory (a případně vyšší následné narušení obchodu a hospodářské soutěže) jsou povoleny, tím je cílový region méně rozvinutý, za předpokladu, že je příjemcem podpory malý a střední podnik.

| 82) | Vzhledem k předpokládanému většímu narušení hospodářské soutěže a trhu musí být maximální intenzita podpory u velkých investičních projektů snížena použitím mechanismu, který je definován v bodě 20) písm. c). |
| --- | --- |

82)

Vzhledem k předpokládanému většímu narušení hospodářské soutěže a trhu musí být maximální intenzita podpory u velkých investičních projektů snížena použitím mechanismu, který je definován v bodě 20) písm. c).

3.6.1   Režimy investiční podpory

| 83) | V případě malých a středních podniků lze použít zvýšené maximální intenzity podpory popsané v oddílu 5.4. Malé a střední podniky však nemohou tyto zvýšené intenzity podpory využívat v případě, že se investice vztahuje k velkým investičním projektům. |
| --- | --- |

83)

V případě malých a středních podniků lze použít zvýšené maximální intenzity podpory popsané v oddílu 5.4. Malé a střední podniky však nemohou tyto zvýšené intenzity podpory využívat v případě, že se investice vztahuje k velkým investičním projektům.

| 84) | Pokud jde o podporu velkým podnikům, státy ESVO musí zajistit, aby výše podpory odpovídala čistým dodatečným nákladům na realizaci investice v dané oblasti, a to na základě hypotetického srovnání se situací, kdy podpora nebyla poskytnuta. Metoda popsaná v bodech 75) a 76) se musí používat společně se stropem v podobě maximálních intenzit podpory. |
| --- | --- |

84)

Pokud jde o podporu velkým podnikům, státy ESVO musí zajistit, aby výše podpory odpovídala čistým dodatečným nákladům na realizaci investice v dané oblasti, a to na základě hypotetického srovnání se situací, kdy podpora nebyla poskytnuta. Metoda popsaná v bodech 75) a 76) se musí používat společně se stropem v podobě maximálních intenzit podpory.

| 85) | V případě velkých investičních projektů je třeba zajistit, aby podpora nepřesahovala sníženou intenzitu. Jestliže je podpora poskytnuta příjemci na investici, která se pokládá za součást jednotlivého investičního projektu, musí být podpora snížena o způsobilé náklady přesahující částku 50 milionů EUR (38). |
| --- | --- |

85)

V případě velkých investičních projektů je třeba zajistit, aby podpora nepřesahovala sníženou intenzitu. Jestliže je podpora poskytnuta příjemci na investici, která se pokládá za součást jednotlivého investičního projektu, musí být podpora snížena o způsobilé náklady přesahující částku 50 milionů EUR (38).

| 86) | Orgán poskytující podporu musí při poskytování podpory vypočítat maximální intenzitu podpory a výši podpory na projekt. Intenzita podpory musí být vypočtena na základě hrubého grantového ekvivalentu, a to buď ve vztahu k celkovým způsobilým nákladům na investici, nebo způsobilým mzdovým nákladům, které příjemce uvedl v žádosti o podporu. |
| --- | --- |

86)

Orgán poskytující podporu musí při poskytování podpory vypočítat maximální intenzitu podpory a výši podpory na projekt. Intenzita podpory musí být vypočtena na základě hrubého grantového ekvivalentu, a to buď ve vztahu k celkovým způsobilým nákladům na investici, nebo způsobilým mzdovým nákladům, které příjemce uvedl v žádosti o podporu.

| 87) | Jestliže se investiční podpora vypočtená na základě investičních nákladů kombinuje s regionální investiční podporou vypočtenou na základě mzdových nákladů, nesmí celková podpora přesáhnout nejvyšší výši podpory vyplývající z jednotlivých výpočtů, a to až do výše maximální intenzity podpory, která je pro danou oblast povolena. |
| --- | --- |

87)

Jestliže se investiční podpora vypočtená na základě investičních nákladů kombinuje s regionální investiční podporou vypočtenou na základě mzdových nákladů, nesmí celková podpora přesáhnout nejvyšší výši podpory vyplývající z jednotlivých výpočtů, a to až do výše maximální intenzity podpory, která je pro danou oblast povolena.

| 88) | Investiční podporu lze poskytnout souběžně na základě několika režimů podpory nebo ve spojení s podporou ad hoc za předpokladu, že celková podpora ze všech zdrojů nepřesáhne maximální intenzitu podpory, která je na daný projekt povolena a kterou první orgán poskytující podporu musí vypočítat předem. |
| --- | --- |

88)

Investiční podporu lze poskytnout souběžně na základě několika režimů podpory nebo ve spojení s podporou ad hoc za předpokladu, že celková podpora ze všech zdrojů nepřesáhne maximální intenzitu podpory, která je na daný projekt povolena a kterou první orgán poskytující podporu musí vypočítat předem.

| 89) | Pokud jde o počáteční investici s vazbou na projekty v rámci Evropské územní spolupráce (EÚS), které splňují kritéria vyplývající z nařízení o zvláštních ustanoveních týkajících se podpory z Evropského fondu pro regionální rozvoj pro cíl Evropská územní spolupráce (39), intenzita podpory použitelná na oblast, kde je počáteční investice umístěna, se použije i na všechny příjemce, kteří se projektu účastní. Je-li počáteční investice umístěna ve dvou nebo více z podporovaných oblastí, na počáteční investici se použije ta maximální intenzita podpory, která je použitelná v podporované oblasti, kde byla vynaložena největší část způsobilých nákladů. Na počáteční investice realizované velkými podniky v oblastech podle písmene c) lze poskytnout regionální podporu v souvislosti s projekty v rámci EÚS pouze tehdy, jedná-li se o počáteční investice ve prospěch nových činností nebo výrobků. |
| --- | --- |

89)

Pokud jde o počáteční investici s vazbou na projekty v rámci Evropské územní spolupráce (EÚS), které splňují kritéria vyplývající z nařízení o zvláštních ustanoveních týkajících se podpory z Evropského fondu pro regionální rozvoj pro cíl Evropská územní spolupráce (39), intenzita podpory použitelná na oblast, kde je počáteční investice umístěna, se použije i na všechny příjemce, kteří se projektu účastní. Je-li počáteční investice umístěna ve dvou nebo více z podporovaných oblastí, na počáteční investici se použije ta maximální intenzita podpory, která je použitelná v podporované oblasti, kde byla vynaložena největší část způsobilých nákladů. Na počáteční investice realizované velkými podniky v oblastech podle písmene c) lze poskytnout regionální podporu v souvislosti s projekty v rámci EÚS pouze tehdy, jedná-li se o počáteční investice ve prospěch nových činností nebo výrobků.

3.6.1.1   Způsobilé náklady vypočtené na základě investičních nákladů

| 90) | S výjimkou malých a středních podniků a případů převzetí provozovny musí být nabytý majetek nový (40). |
| --- | --- |

90)

S výjimkou malých a středních podniků a případů převzetí provozovny musí být nabytý majetek nový (40).

| 91) | U malých a středních podniků se za způsobilé náklady může považovat až 50 % nákladů na přípravné studie nebo nákladů na poradenství vynaložených v souvislosti s investicí. |
| --- | --- |

91)

U malých a středních podniků se za způsobilé náklady může považovat až 50 % nákladů na přípravné studie nebo nákladů na poradenství vynaložených v souvislosti s investicí.

| 92) | V případě podpory poskytnuté na zásadní změnu výrobního postupu musí způsobilé náklady převyšovat odpisy majetku souvisejícího s činností, jež má být modernizována, za předcházející tři účetní období. |
| --- | --- |

92)

V případě podpory poskytnuté na zásadní změnu výrobního postupu musí způsobilé náklady převyšovat odpisy majetku souvisejícího s činností, jež má být modernizována, za předcházející tři účetní období.

| 93) | V případě podpory poskytnuté na diverzifikaci produkce stávající provozovny musí způsobilé náklady převyšovat alespoň o 200 % účetní hodnotu znovu použitého majetku, která byla zaúčtována v účetním roce předcházejícím roku, kdy byly práce zahájeny. |
| --- | --- |

93)

V případě podpory poskytnuté na diverzifikaci produkce stávající provozovny musí způsobilé náklady převyšovat alespoň o 200 % účetní hodnotu znovu použitého majetku, která byla zaúčtována v účetním roce předcházejícím roku, kdy byly práce zahájeny.

| 94) | Náklady související s pronájmem hmotného majetku lze zohlednit za těchto podmínek:






  a) | u pozemků a budov musí pronájem trvat nejméně pět let po předpokládaném datu dokončení investice u velkých podniků anebo tři roky u malých a středních podniků; |
| --- | --- | --- |

94)

Náklady související s pronájmem hmotného majetku lze zohlednit za těchto podmínek:

a)

u pozemků a budov musí pronájem trvat nejméně pět let po předpokládaném datu dokončení investice u velkých podniků anebo tři roky u malých a středních podniků;

| b) | u strojů a strojního zařízení musí mít pronájem formu finančního leasingu a musí obsahovat povinnost příjemce podpory daný majetek po uplynutí doby pronájmu odkoupit. |
| --- | --- |

b)

u strojů a strojního zařízení musí mít pronájem formu finančního leasingu a musí obsahovat povinnost příjemce podpory daný majetek po uplynutí doby pronájmu odkoupit.

| 95) | V případě převzetí provozovny by měly být zohledněny pouze náklady na odkup majetku od třetích subjektů, které nemají vztah k prodávajícímu. Transakce musí proběhnout za tržních podmínek. Jestliže byla podpora na nabytí majetku poskytnuta již před jeho faktickým odkupem, náklady na tento majetek by měly být odečteny od způsobilých nákladů souvisejících s převzetím provozovny. Pokud s převzetím provozovny souvisí dodatečná investice, na niž lze poskytnout podporu, měly by být způsobilé náklady na tuto investici přičteny k nákladům na odkup majetku dané provozovny. |
| --- | --- |

95)

V případě převzetí provozovny by měly být zohledněny pouze náklady na odkup majetku od třetích subjektů, které nemají vztah k prodávajícímu. Transakce musí proběhnout za tržních podmínek. Jestliže byla podpora na nabytí majetku poskytnuta již před jeho faktickým odkupem, náklady na tento majetek by měly být odečteny od způsobilých nákladů souvisejících s převzetím provozovny. Pokud s převzetím provozovny souvisí dodatečná investice, na niž lze poskytnout podporu, měly by být způsobilé náklady na tuto investici přičteny k nákladům na odkup majetku dané provozovny.

| 96) | Náklady na nehmotný majetek jsou u velkých podniků způsobilé pouze do výše 50 % celkových způsobilých investičních nákladů na projekt. U malých a středních podniků mohou být zohledněny veškeré náklady související s nehmotným majetkem. |
| --- | --- |

96)

Náklady na nehmotný majetek jsou u velkých podniků způsobilé pouze do výše 50 % celkových způsobilých investičních nákladů na projekt. U malých a středních podniků mohou být zohledněny veškeré náklady související s nehmotným majetkem.

| 97) | Nehmotný majetek, který je způsobilý pro započtení do investičních nákladů, musí zůstat ve spojení s danou podporovanou oblastí a nesmí být převeden do jiných regionů. Nehmotný majetek proto musí splňovat tyto podmínky:






  a) | musí se používat výlučně jen v provozovně, která je příjemcem podpory; |
| --- | --- | --- |

97)

Nehmotný majetek, který je způsobilý pro započtení do investičních nákladů, musí zůstat ve spojení s danou podporovanou oblastí a nesmí být převeden do jiných regionů. Nehmotný majetek proto musí splňovat tyto podmínky:

a)

musí se používat výlučně jen v provozovně, která je příjemcem podpory;

| b) | musí podléhat odpisům; |
| --- | --- |

b)

musí podléhat odpisům;

| c) | musí být odkoupen za tržních podmínek od třetích subjektů, které nemají vztah k prodávajícímu. |
| --- | --- |

c)

musí být odkoupen za tržních podmínek od třetích subjektů, které nemají vztah k prodávajícímu.

| 98) | Nehmotný majetek musí být součástí aktiv podniku, jemuž je podpora poskytována, a musí zůstat ve spojení s projektem, na který byla podpora poskytnuta, po dobu alespoň pěti let (tří let u malých a středních podniků). |
| --- | --- |

98)

Nehmotný majetek musí být součástí aktiv podniku, jemuž je podpora poskytována, a musí zůstat ve spojení s projektem, na který byla podpora poskytnuta, po dobu alespoň pěti let (tří let u malých a středních podniků).

3.6.1.2   Způsobilé náklady vypočtené na základě mzdových nákladů

| 99) | Regionální podporu lze rovněž vypočítat s odkazem na očekávané mzdové náklady, které vznikly v souvislosti s vytvořením pracovních míst v důsledku počáteční investice. Podpora může vyrovnávat pouze mzdové náklady na zaměstnanou osobu vypočítané za období dvou let a výsledná intenzita nesmí přesáhnout intenzitu podpory použitelnou v dané oblasti. |
| --- | --- |

99)

Regionální podporu lze rovněž vypočítat s odkazem na očekávané mzdové náklady, které vznikly v souvislosti s vytvořením pracovních míst v důsledku počáteční investice. Podpora může vyrovnávat pouze mzdové náklady na zaměstnanou osobu vypočítané za období dvou let a výsledná intenzita nesmí přesáhnout intenzitu podpory použitelnou v dané oblasti.

3.6.2   Jednotlivá investiční podpora, jež byla oznámena

| 100) | V případě situací podle scénáře 1 (rozhodnutí o investici) Kontrolní úřad ověří, zda výše podpory přesahuje nezbytné minimum nutné k tomu, aby byl projekt dostatečně ziskový, a využije k tomu metodu uvedenou v bodě 75). |
| --- | --- |

100)

V případě situací podle scénáře 1 (rozhodnutí o investici) Kontrolní úřad ověří, zda výše podpory přesahuje nezbytné minimum nutné k tomu, aby byl projekt dostatečně ziskový, a využije k tomu metodu uvedenou v bodě 75).

| 101) | V případě situací podle scénáře 2 (rozhodnutí o umístění) Kontrolní úřad u pobídek týkajících se umístění porovná čistou současnou hodnotu investice pro cílovou oblast a čistou současnou hodnotu investice v alternativním umístění a využije k tomu metodu uvedenou v bodě 76). |
| --- | --- |

101)

V případě situací podle scénáře 2 (rozhodnutí o umístění) Kontrolní úřad u pobídek týkajících se umístění porovná čistou současnou hodnotu investice pro cílovou oblast a čistou současnou hodnotu investice v alternativním umístění a využije k tomu metodu uvedenou v bodě 76).

| 102) | Výpočty používané pro analýzu motivačního účinku lze využít i k posouzení přiměřenosti dané podpory. Stát ESVO musí prokázat přiměřenost podpory na základě takových dokumentů, jako jsou např. dokumenty uvedené v bodě 68). |
| --- | --- |

102)

Výpočty používané pro analýzu motivačního účinku lze využít i k posouzení přiměřenosti dané podpory. Stát ESVO musí prokázat přiměřenost podpory na základě takových dokumentů, jako jsou např. dokumenty uvedené v bodě 68).

| 103) | Intenzita podpory nesmí přesáhnout upravenou intenzitu podpory, která je povolena. |
| --- | --- |

103)

Intenzita podpory nesmí přesáhnout upravenou intenzitu podpory, která je povolena.

3.6.3   Režimy provozní podpory

| 104) | Státy ESVO musí prokázat, že úroveň podpory je přiměřená k reakci na problémy, které má řešit. |
| --- | --- |

104)

Státy ESVO musí prokázat, že úroveň podpory je přiměřená k reakci na problémy, které má řešit.

| 105) | Zejména musí být splněny tyto podmínky:






  a) | podpora musí být určena na základě předem stanovených způsobilých nákladů, jež lze zcela přiřadit k problémům, které má podpora řešit, jak to prokázal stát ESVO; |
| --- | --- | --- |

105)

Zejména musí být splněny tyto podmínky:

a)

podpora musí být určena na základě předem stanovených způsobilých nákladů, jež lze zcela přiřadit k problémům, které má podpora řešit, jak to prokázal stát ESVO;

| b) | podpora musí být omezena na určitý podíl těchto předem stanovených způsobilých nákladů a nesmí tyto náklady překročit; |
| --- | --- |

b)

podpora musí být omezena na určitý podíl těchto předem stanovených způsobilých nákladů a nesmí tyto náklady překročit;

| c) | výše podpory musí být přiměřená, pokud jde o úroveň problémů, jimž všichni příjemci skutečně čelí. |
| --- | --- |

c)

výše podpory musí být přiměřená, pokud jde o úroveň problémů, jimž všichni příjemci skutečně čelí.

3.7   ZAMEZENÍ NEŽÁDOUCÍCH NEGATIVNÍCH ÚČINKŮ NA HOSPODÁŘSKOU SOUTĚŽ A OBCHOD

| 106) | Negativní účinky opatření podpory týkající se narušení hospodářské soutěže a dopadu na obchod mezi státy ESVO musí být omezeny a vyváženy pozitivními účinky, které přispívají k plnění cíle společného zájmu, k tomu, aby byla podpora slučitelná s vnitřním trhem. Lze však identifikovat některé případy, kdy negativní účinky zjevně převažují nad jakýmkoli pozitivním účinkem, a taková podpora nemůže být považována za slučitelnou s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

106)

Negativní účinky opatření podpory týkající se narušení hospodářské soutěže a dopadu na obchod mezi státy ESVO musí být omezeny a vyváženy pozitivními účinky, které přispívají k plnění cíle společného zájmu, k tomu, aby byla podpora slučitelná s vnitřním trhem. Lze však identifikovat některé případy, kdy negativní účinky zjevně převažují nad jakýmkoli pozitivním účinkem, a taková podpora nemůže být považována za slučitelnou s vnitřním trhem.

3.7.1   Obecné poznámky

| 107) | Regionální podpora může způsobovat dvě hlavní narušení hospodářské soutěže a obchodu. Jedná se o narušení výrobkového trhu a účinky na základě umístění činnosti. Oba druhy narušení mohou vést k neefektivitě při přidělování prostředků (což zhoršuje hospodářské výsledky vnitřního trhu) a k obavám v oblasti rozdělování (rozdělení hospodářské činnosti mezi regiony). |
| --- | --- |

107)

Regionální podpora může způsobovat dvě hlavní narušení hospodářské soutěže a obchodu. Jedná se o narušení výrobkového trhu a účinky na základě umístění činnosti. Oba druhy narušení mohou vést k neefektivitě při přidělování prostředků (což zhoršuje hospodářské výsledky vnitřního trhu) a k obavám v oblasti rozdělování (rozdělení hospodářské činnosti mezi regiony).

| 108) | Jedním z případných škodlivých účinků státní podpory je to, že zabraňuje tržním mechanismům přinášet účinné výsledky odměňováním nejefektivnějších výrobců a donucením těch méně efektivních, aby se zdokonalili, provedli restrukturalizaci nebo trh opustili. Podstatné rozšíření kapacity, k němuž dochází na základě státní podpory na nevýkonném trhu, může především nežádoucím způsobem narušit hospodářskou soutěž, protože by vytvoření a zachování nadměrné kapacity mohlo vést ke zmenšování ziskového rozpětí, snižování investic jednotlivých soutěžitelů nebo dokonce k odlivu soutěžitelů z daného trhu. To by mohlo vést k situaci, kdy soutěžitelé, kteří by jinak mohli na trhu zůstat, jsou z trhu vytlačeni. Tato situace může rovněž znemožnit podniku vstoupit na trh nebo na něm expandovat, a může dokonce oslabit pobídky soutěžitelů k inovacím. To má za následek neúčinné tržní struktury, které z dlouhodobého hlediska poškozují i spotřebitele. Dostupnost podpory může navíc u případných příjemců vyvolat nedostatečně ostražité nebo příliš riskantní chování. Je pravděpodobné, že dlouhodobý dopad na celkové výsledky odvětví bude negativní. |
| --- | --- |

108)

Jedním z případných škodlivých účinků státní podpory je to, že zabraňuje tržním mechanismům přinášet účinné výsledky odměňováním nejefektivnějších výrobců a donucením těch méně efektivních, aby se zdokonalili, provedli restrukturalizaci nebo trh opustili. Podstatné rozšíření kapacity, k němuž dochází na základě státní podpory na nevýkonném trhu, může především nežádoucím způsobem narušit hospodářskou soutěž, protože by vytvoření a zachování nadměrné kapacity mohlo vést ke zmenšování ziskového rozpětí, snižování investic jednotlivých soutěžitelů nebo dokonce k odlivu soutěžitelů z daného trhu. To by mohlo vést k situaci, kdy soutěžitelé, kteří by jinak mohli na trhu zůstat, jsou z trhu vytlačeni. Tato situace může rovněž znemožnit podniku vstoupit na trh nebo na něm expandovat, a může dokonce oslabit pobídky soutěžitelů k inovacím. To má za následek neúčinné tržní struktury, které z dlouhodobého hlediska poškozují i spotřebitele. Dostupnost podpory může navíc u případných příjemců vyvolat nedostatečně ostražité nebo příliš riskantní chování. Je pravděpodobné, že dlouhodobý dopad na celkové výsledky odvětví bude negativní.

| 109) | Podpora může mít také narušující účinky, pokud jde o zvyšování nebo zachovávání významné tržní síly na straně příjemců. I když podpora neposiluje významnou tržní sílu přímo, může tak činit nepřímo tím, že stávající soutěžitele odradí od rozšiřování nebo podnítí jejich odchod z trhu nebo odradí nové soutěžitele od vstupu na trh. |
| --- | --- |

109)

Podpora může mít také narušující účinky, pokud jde o zvyšování nebo zachovávání významné tržní síly na straně příjemců. I když podpora neposiluje významnou tržní sílu přímo, může tak činit nepřímo tím, že stávající soutěžitele odradí od rozšiřování nebo podnítí jejich odchod z trhu nebo odradí nové soutěžitele od vstupu na trh.

| 110) | Kromě narušení výrobkových trhů může regionální podpora svou povahou ovlivnit také umístění hospodářské činnosti. Jestliže jedna oblast přitahuje investice na základě podpory, jiná oblast na této příležitosti tratí. Tyto negativní účinky se v oblastech, které byly nepříznivě ovlivněny státní podporou, projevují ztrátou hospodářské činnosti a ztrátou pracovních míst, včetně pracovních míst na úrovni subdodavatelů. Lze také pocítit ztrátu v oblasti pozitivních externalit (např. efekt seskupování, šíření znalostí, vzdělávání a odborná příprava apod.). |
| --- | --- |

110)

Kromě narušení výrobkových trhů může regionální podpora svou povahou ovlivnit také umístění hospodářské činnosti. Jestliže jedna oblast přitahuje investice na základě podpory, jiná oblast na této příležitosti tratí. Tyto negativní účinky se v oblastech, které byly nepříznivě ovlivněny státní podporou, projevují ztrátou hospodářské činnosti a ztrátou pracovních míst, včetně pracovních míst na úrovni subdodavatelů. Lze také pocítit ztrátu v oblasti pozitivních externalit (např. efekt seskupování, šíření znalostí, vzdělávání a odborná příprava apod.).

| 111) | Geografická specifičnost regionální podpory ji odlišuje od jiných forem horizontální podpory. Specifickým znakem regionální podpory je to, že má za cíl ovlivnit volbu investora, pokud jde o umístění investičních projektů. Jestliže regionální podpora vyrovnává dodatečné náklady vyplývající z regionálních znevýhodnění a podporuje dodatečné investice v podporovaných oblastech, aniž by je odlákala z jiných podporovaných oblastí, je taková podpora ku prospěchu regionálního rozvoje, ale také soudržnosti a v konečném důsledku prospívá celému EHP. Pokud jde o možné negativní účinky regionální podpory na umístění, tyto jsou již určitým způsobem omezeny v mapách regionální podpory, které taxativně stanovují oblasti, kde může být regionální podpora poskytnuta, s přihlédnutím k cílům souvisejícím se spravedlností a k cílům politiky soudržnosti a které určují maximální povolené intenzity podpory. Pochopení situace, která by nastala v případě neposkytnutí podpory, je však k vyhodnocení skutečného dopadu podpory na cíle v oblasti soudržnosti i nadále důležité. |
| --- | --- |

111)

Geografická specifičnost regionální podpory ji odlišuje od jiných forem horizontální podpory. Specifickým znakem regionální podpory je to, že má za cíl ovlivnit volbu investora, pokud jde o umístění investičních projektů. Jestliže regionální podpora vyrovnává dodatečné náklady vyplývající z regionálních znevýhodnění a podporuje dodatečné investice v podporovaných oblastech, aniž by je odlákala z jiných podporovaných oblastí, je taková podpora ku prospěchu regionálního rozvoje, ale také soudržnosti a v konečném důsledku prospívá celému EHP. Pokud jde o možné negativní účinky regionální podpory na umístění, tyto jsou již určitým způsobem omezeny v mapách regionální podpory, které taxativně stanovují oblasti, kde může být regionální podpora poskytnuta, s přihlédnutím k cílům souvisejícím se spravedlností a k cílům politiky soudržnosti a které určují maximální povolené intenzity podpory. Pochopení situace, která by nastala v případě neposkytnutí podpory, je však k vyhodnocení skutečného dopadu podpory na cíle v oblasti soudržnosti i nadále důležité.

3.7.2   Zjevné negativní účinky

| 112) | Kontrolní úřad vymezuje řadu situací, kdy negativní účinky podpory zjevně převažují nad veškerými pozitivními účinky, a proto tato podpora nemůže být prohlášena za slučitelnou s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

112)

Kontrolní úřad vymezuje řadu situací, kdy negativní účinky podpory zjevně převažují nad veškerými pozitivními účinky, a proto tato podpora nemůže být prohlášena za slučitelnou s vnitřním trhem.

| 113) | Kontrolní úřad stanoví maximální intenzity podpory. Tyto intenzity představují základní požadavky pro slučitelnost, jejichž cílem je zamezit používání státní podpory pro projekty, které vykazují značně vysoký poměr mezi výší podpory a způsobilými náklady a u nichž se narušení hospodářské soutěže jeví jako velmi pravděpodobné. Obecně platí, že čím větší jsou pozitivní účinky, které podporovaný projekt pravděpodobně vyvolá, a čím vyšší je pravděpodobná potřeba podpory, tím bude vyšší strop intenzity podpory. |
| --- | --- |

113)

Kontrolní úřad stanoví maximální intenzity podpory. Tyto intenzity představují základní požadavky pro slučitelnost, jejichž cílem je zamezit používání státní podpory pro projekty, které vykazují značně vysoký poměr mezi výší podpory a způsobilými náklady a u nichž se narušení hospodářské soutěže jeví jako velmi pravděpodobné. Obecně platí, že čím větší jsou pozitivní účinky, které podporovaný projekt pravděpodobně vyvolá, a čím vyšší je pravděpodobná potřeba podpory, tím bude vyšší strop intenzity podpory.

| 114) | Pokud v případě scénáře 1 (rozhodnutí o investici) projekt vytváří kapacity na trhu, který je ve strukturálním absolutním poklesu, Kontrolní úřad se domnívá, že má negativní účinky, u nichž není pravděpodobné, že by byly vyváženy jakýmkoli pozitivním účinkem. |
| --- | --- |

114)

Pokud v případě scénáře 1 (rozhodnutí o investici) projekt vytváří kapacity na trhu, který je ve strukturálním absolutním poklesu, Kontrolní úřad se domnívá, že má negativní účinky, u nichž není pravděpodobné, že by byly vyváženy jakýmkoli pozitivním účinkem.

| 115) | Pokud v případě scénáře 2 (rozhodnutí o umístění) by investice byla bez poskytnutí podpory umístěna v regionu, který má intenzitu regionální podpory vyšší nebo stejně vysokou jako cílový region, bude to představovat negativní účinek, u něhož není pravděpodobné, že jej vyváží jakýkoli pozitivní účinek, protože taková podpora je v rozporu se samotným opodstatněním regionální podpory. |
| --- | --- |

115)

Pokud v případě scénáře 2 (rozhodnutí o umístění) by investice byla bez poskytnutí podpory umístěna v regionu, který má intenzitu regionální podpory vyšší nebo stejně vysokou jako cílový region, bude to představovat negativní účinek, u něhož není pravděpodobné, že jej vyváží jakýkoli pozitivní účinek, protože taková podpora je v rozporu se samotným opodstatněním regionální podpory.

| 116) | Jestliže příjemce ukončuje stejnou nebo podobnou činnost v jiné oblasti EHP a přemisťuje tuto činnost do cílové oblasti a jestliže existuje příčinná souvislost mezi podporou a tímto přemístěním, bude to představovat negativní účinek, který pravděpodobně nebude vyvážen žádným pozitivním prvkem. |
| --- | --- |

116)

Jestliže příjemce ukončuje stejnou nebo podobnou činnost v jiné oblasti EHP a přemisťuje tuto činnost do cílové oblasti a jestliže existuje příčinná souvislost mezi podporou a tímto přemístěním, bude to představovat negativní účinek, který pravděpodobně nebude vyvážen žádným pozitivním prvkem.

| 117) | Kontrolní úřad při hodnocení oznámeného opatření požádá o veškeré informace nezbytné k tomu, aby zvážil, zda státní podpora povede k podstatné ztrátě pracovních míst ve stávajících umístěních v rámci EHP. |
| --- | --- |

117)

Kontrolní úřad při hodnocení oznámeného opatření požádá o veškeré informace nezbytné k tomu, aby zvážil, zda státní podpora povede k podstatné ztrátě pracovních míst ve stávajících umístěních v rámci EHP.

3.7.3   Režimy investiční podpory

| 118) | Režimy investiční podpory nesmí vést k významnému narušení hospodářské soutěže a obchodu. I když na jednotlivé úrovni lze považovat narušení za velmi omezená (za předpokladu, že jsou splněny všechny podmínky pro investiční podporu), na kumulativním základě mohou ale režimy vést ke značným narušením. Taková narušení mohou ovlivňovat výsledky trhů v tom, že vytvářejí nebo zhoršují situaci nadbytečné kapacity nebo vytvářejí, zvyšují nebo zachovávají významnou tržní sílu některých příjemců takovým způsobem, který působí negativně na dynamické pobídky. Podpora dostupná v rámci režimu také může vést k podstatným ztrátám v hospodářské činnosti v jiných oblastech EHP. Jestliže se režim zaměřuje na určitá odvětví, je riziko takových narušení dokonce zřetelnější. |
| --- | --- |

118)

Režimy investiční podpory nesmí vést k významnému narušení hospodářské soutěže a obchodu. I když na jednotlivé úrovni lze považovat narušení za velmi omezená (za předpokladu, že jsou splněny všechny podmínky pro investiční podporu), na kumulativním základě mohou ale režimy vést ke značným narušením. Taková narušení mohou ovlivňovat výsledky trhů v tom, že vytvářejí nebo zhoršují situaci nadbytečné kapacity nebo vytvářejí, zvyšují nebo zachovávají významnou tržní sílu některých příjemců takovým způsobem, který působí negativně na dynamické pobídky. Podpora dostupná v rámci režimu také může vést k podstatným ztrátám v hospodářské činnosti v jiných oblastech EHP. Jestliže se režim zaměřuje na určitá odvětví, je riziko takových narušení dokonce zřetelnější.

| 119) | Státy ESVO proto musí prokázat, že budou tyto negativní účinky omezeny na minimum, a musí zohlednit např. rozsah daných projektů, jednotlivé i kumulativní výše podpory, předpokládané příjemce i charakteristiky cílového odvětví. Státy ESVO by mohly předkládat veškerá posouzení dopadů, která mají k dispozici, jakož i hodnocení ex-post vypracovaná k podobným dřívějším režimům, aby Kontrolnímu úřadu umožnily posoudit pravděpodobné negativní účinky. |
| --- | --- |

119)

Státy ESVO proto musí prokázat, že budou tyto negativní účinky omezeny na minimum, a musí zohlednit např. rozsah daných projektů, jednotlivé i kumulativní výše podpory, předpokládané příjemce i charakteristiky cílového odvětví. Státy ESVO by mohly předkládat veškerá posouzení dopadů, která mají k dispozici, jakož i hodnocení ex-post vypracovaná k podobným dřívějším režimům, aby Kontrolnímu úřadu umožnily posoudit pravděpodobné negativní účinky.

| 120) | Orgány poskytující podporu musí při poskytování podpory, jež byla schválena v rámci režimu na jednotlivé projekty, ověřit a potvrdit, že podpora nevyvolává zjevné negativní účinky popsané v bodě 115). Ověření může vycházet z informací získaných od příjemce v rámci žádosti o podporu a z prohlášení učiněných ve vzorovém formuláři žádosti o podporu, kde by mělo být uvedeno alternativní umístění pro případ neexistence podpory. |
| --- | --- |

120)

Orgány poskytující podporu musí při poskytování podpory, jež byla schválena v rámci režimu na jednotlivé projekty, ověřit a potvrdit, že podpora nevyvolává zjevné negativní účinky popsané v bodě 115). Ověření může vycházet z informací získaných od příjemce v rámci žádosti o podporu a z prohlášení učiněných ve vzorovém formuláři žádosti o podporu, kde by mělo být uvedeno alternativní umístění pro případ neexistence podpory.

3.7.4   Jednotlivá investiční podpora, jež byla oznámena

| 121) | Kontrolní úřad při hodnocení negativních účinků oznámené podpory rozlišuje mezi dvěma hypotetickými srovnávacími scénáři, které jsou popsány v bodech 100) a 101) výše. |
| --- | --- |

121)

Kontrolní úřad při hodnocení negativních účinků oznámené podpory rozlišuje mezi dvěma hypotetickými srovnávacími scénáři, které jsou popsány v bodech 100) a 101) výše.

3.7.4.1   Případy podle scénáře 1 (rozhodnutí o investici)

| 122) | V případech podle scénáře 1 klade Kontrolní úřad zvláštní důraz na negativní účinky související s vytvářením nadbytečné kapacity v upadajících odvětvích, prevenci opouštění trhu a pojem významné tržní síly. Tyto negativní účinky jsou popsány níže v bodech 123) až 132) a musí být vyváženy pozitivními účinky podpory. Pokud se však zjistí, že by podpora vedla ke zjevným negativním účinkům popsaným v bodě 114), není možné tuto podporu považovat za slučitelnou s vnitřním trhem, protože není pravděpodobné, že by byla vyvážena jakýmkoli pozitivním prvkem. |
| --- | --- |

122)

V případech podle scénáře 1 klade Kontrolní úřad zvláštní důraz na negativní účinky související s vytvářením nadbytečné kapacity v upadajících odvětvích, prevenci opouštění trhu a pojem významné tržní síly. Tyto negativní účinky jsou popsány níže v bodech 123) až 132) a musí být vyváženy pozitivními účinky podpory. Pokud se však zjistí, že by podpora vedla ke zjevným negativním účinkům popsaným v bodě 114), není možné tuto podporu považovat za slučitelnou s vnitřním trhem, protože není pravděpodobné, že by byla vyvážena jakýmkoli pozitivním prvkem.

| 123) | S cílem označit a posoudit případná narušení hospodářské soutěže a obchodu by státy ESVO měly poskytnout důkazy, které Kontrolnímu úřadu umožní označit dotčené výrobkové trhy (tj. výrobky, které jsou dotčeny změnou chování příjemce podpory) a označit dotčené soutěžitele a zákazníky/spotřebitele. |
| --- | --- |

123)

S cílem označit a posoudit případná narušení hospodářské soutěže a obchodu by státy ESVO měly poskytnout důkazy, které Kontrolnímu úřadu umožní označit dotčené výrobkové trhy (tj. výrobky, které jsou dotčeny změnou chování příjemce podpory) a označit dotčené soutěžitele a zákazníky/spotřebitele.

| 124) | K posouzení těchto případných narušení Kontrolní úřad použije různá kritéria, jako je např. tržní struktura dotčených výrobků, výsledky trhu (upadající a rostoucí trhy), postup výběru příjemce podpory, překážky vstupu na trh a jeho opuštění, diferenciace výrobků. |
| --- | --- |

124)

K posouzení těchto případných narušení Kontrolní úřad použije různá kritéria, jako je např. tržní struktura dotčených výrobků, výsledky trhu (upadající a rostoucí trhy), postup výběru příjemce podpory, překážky vstupu na trh a jeho opuštění, diferenciace výrobků.

| 125) | Systematické spoléhání podniku na státní podporu může znamenat, že podnik není schopen sám soutěžit a že oproti svým konkurentům využívá neoprávněné výhody. |
| --- | --- |

125)

Systematické spoléhání podniku na státní podporu může znamenat, že podnik není schopen sám soutěžit a že oproti svým konkurentům využívá neoprávněné výhody.

| 126) | Kontrolní úřad rozlišuje dva hlavní zdroje případných negativních účinků na výrobkové trhy:






  a) | případy značného nárůstu kapacity, což vede k vzniku nadbytečné kapacity nebo ji zhoršuje, a to zejména na upadajícím trhu, a |
| --- | --- | --- |

126)

Kontrolní úřad rozlišuje dva hlavní zdroje případných negativních účinků na výrobkové trhy:

a)

případy značného nárůstu kapacity, což vede k vzniku nadbytečné kapacity nebo ji zhoršuje, a to zejména na upadajícím trhu, a

| b) | případy, kdy má příjemce podpory významnou tržní sílu. |
| --- | --- |

b)

případy, kdy má příjemce podpory významnou tržní sílu.

| 127) | S cílem posoudit, zda podpora může vytvořit nebo zachovat neúčinné tržní struktury, Kontrolní úřad vezme v úvahu dodatečnou výrobní kapacitu vytvořenou projektem a to, zda je trh nevýkonný. |
| --- | --- |

127)

S cílem posoudit, zda podpora může vytvořit nebo zachovat neúčinné tržní struktury, Kontrolní úřad vezme v úvahu dodatečnou výrobní kapacitu vytvořenou projektem a to, zda je trh nevýkonný.

| 128) | Jestliže předmětný trh roste, běžně existuje méně důvodů k obavám, že podpora negativně ovlivní dynamické pobídky nebo nežádoucím způsobem ovlivní opuštění trhu nebo vstup na něj. |
| --- | --- |

128)

Jestliže předmětný trh roste, běžně existuje méně důvodů k obavám, že podpora negativně ovlivní dynamické pobídky nebo nežádoucím způsobem ovlivní opuštění trhu nebo vstup na něj.

| 129) | Více obav vzniká v případě upadajícího trhu. Kontrolní úřad proto rozlišuje mezi případy, kdy je relevantní trh z dlouhodobé perspektivy ve strukturálním poklesu (tj. vykazuje zápornou míru růstu), a případy, kdy je relevantní trh v relativním poklesu (tj. vykazuje kladnou míru růstu, ale nepřesahuje referenční hodnotu míry růstu). |
| --- | --- |

129)

Více obav vzniká v případě upadajícího trhu. Kontrolní úřad proto rozlišuje mezi případy, kdy je relevantní trh z dlouhodobé perspektivy ve strukturálním poklesu (tj. vykazuje zápornou míru růstu), a případy, kdy je relevantní trh v relativním poklesu (tj. vykazuje kladnou míru růstu, ale nepřesahuje referenční hodnotu míry růstu).

| 130) | Nedostatečná výkonnost trhu se bude běžně měřit srovnáním HDP v EHP za poslední tři roky před zahájením projektu (referenční hodnota). Lze ji rovněž stanovit na základě předpokládané míry růstu v nadcházejících třech až pěti letech. Mezi ukazatele může patřit předvídatelný budoucí růst dotyčného trhu a výsledné očekávané míry využití kapacity, jakož i pravděpodobný dopad zvýšení kapacity na soutěžitele prostřednictvím účinků na ceny a zisková rozpětí. |
| --- | --- |

130)

Nedostatečná výkonnost trhu se bude běžně měřit srovnáním HDP v EHP za poslední tři roky před zahájením projektu (referenční hodnota). Lze ji rovněž stanovit na základě předpokládané míry růstu v nadcházejících třech až pěti letech. Mezi ukazatele může patřit předvídatelný budoucí růst dotyčného trhu a výsledné očekávané míry využití kapacity, jakož i pravděpodobný dopad zvýšení kapacity na soutěžitele prostřednictvím účinků na ceny a zisková rozpětí.

| 131) | V určitých případech nemusí být vhodné vycházet pro účely komplexního posouzení účinků podpory z růstu výrobkového trhu v EHP, zejména jedná-li se o celosvětový zeměpisný trh. Kontrolní úřad v těchto případech zváží účinky podpory na dotčené tržní struktury, zejména pokud jde o její potenciál vytěsnit postupy platné v EHP. |
| --- | --- |

131)

V určitých případech nemusí být vhodné vycházet pro účely komplexního posouzení účinků podpory z růstu výrobkového trhu v EHP, zejména jedná-li se o celosvětový zeměpisný trh. Kontrolní úřad v těchto případech zváží účinky podpory na dotčené tržní struktury, zejména pokud jde o její potenciál vytěsnit postupy platné v EHP.

| 132) | Kontrolní úřad zohlední postavení příjemce v období před získáním podpory a jeho předpokládané tržní postavení po ukončení investice k tomu, aby zhodnotila existenci významné tržní síly. Kontrolní úřad zohlední tržní podíly příjemce i tržní podíly jeho konkurentů a další relevantní faktory, včetně např. struktury trhu, a zaměří se přitom na spojování na trhu, případné překážky vstupu (41), kupní sílu (42) a překážky rozšiřování nebo opuštění trhu. |
| --- | --- |

132)

Kontrolní úřad zohlední postavení příjemce v období před získáním podpory a jeho předpokládané tržní postavení po ukončení investice k tomu, aby zhodnotila existenci významné tržní síly. Kontrolní úřad zohlední tržní podíly příjemce i tržní podíly jeho konkurentů a další relevantní faktory, včetně např. struktury trhu, a zaměří se přitom na spojování na trhu, případné překážky vstupu (41), kupní sílu (42) a překážky rozšiřování nebo opuštění trhu.

3.7.4.2   Případy podle scénáře 2 (rozhodnutí o umístění)

| 133) | Pokud z hypotetické srovnávací analýzy vyplývá, že bez poskytnutí podpory by se investice uskutečnila v jiném umístění (scénář 2), které patří ke stejnému zeměpisnému trhu, pokud jde o dotčený výrobek, a je-li podpora přiměřená, budou případné výsledky týkající se nadbytečné kapacity nebo významné tržní síly v zásadě stejné bez ohledu na to, zda byla podpora poskytnuta. V takových případech je pravděpodobné, že pozitivní účinky podpory vyváží omezené negativní účinky na hospodářskou soutěž. Je-li však alternativní umístění v rámci EHP, má Kontrolní úřad zejména obavy ohledně negativních účinků souvisejících s alternativním umístěním, a proto jestliže podpora vyvolává zjevné negativní účinky popsané v bodech 115) a 116), nemůže být prohlášena za slučitelnou s vnitřním trhem, protože nebude pravděpodobně vyvážena žádným kladným prvkem. |
| --- | --- |

133)

Pokud z hypotetické srovnávací analýzy vyplývá, že bez poskytnutí podpory by se investice uskutečnila v jiném umístění (scénář 2), které patří ke stejnému zeměpisnému trhu, pokud jde o dotčený výrobek, a je-li podpora přiměřená, budou případné výsledky týkající se nadbytečné kapacity nebo významné tržní síly v zásadě stejné bez ohledu na to, zda byla podpora poskytnuta. V takových případech je pravděpodobné, že pozitivní účinky podpory vyváží omezené negativní účinky na hospodářskou soutěž. Je-li však alternativní umístění v rámci EHP, má Kontrolní úřad zejména obavy ohledně negativních účinků souvisejících s alternativním umístěním, a proto jestliže podpora vyvolává zjevné negativní účinky popsané v bodech 115) a 116), nemůže být prohlášena za slučitelnou s vnitřním trhem, protože nebude pravděpodobně vyvážena žádným kladným prvkem.

3.7.5   Režimy provozní podpory

| 134) | Je-li podpora nezbytná a přiměřená, pokud jde o plnění společného cíle vymezeného v pododdílu 3.2.3, negativní účinky podpory budou pravděpodobně vyváženy pozitivními účinky. V některých případech však podpora může vést ke změně tržní struktury nebo charakteristik odvětví nebo průmyslu, což by mohlo značně narušit hospodářskou soutěž tím, že by vznikly překážky vstupu na trh nebo jeho opuštění, substituční účinky nebo by došlo k přesunu obchodních toků. V těchto případech není pravděpodobné, že by označené negativní účinky byly vyváženy jakýmkoli pozitivním účinkem. |
| --- | --- |

134)

Je-li podpora nezbytná a přiměřená, pokud jde o plnění společného cíle vymezeného v pododdílu 3.2.3, negativní účinky podpory budou pravděpodobně vyváženy pozitivními účinky. V některých případech však podpora může vést ke změně tržní struktury nebo charakteristik odvětví nebo průmyslu, což by mohlo značně narušit hospodářskou soutěž tím, že by vznikly překážky vstupu na trh nebo jeho opuštění, substituční účinky nebo by došlo k přesunu obchodních toků. V těchto případech není pravděpodobné, že by označené negativní účinky byly vyváženy jakýmkoli pozitivním účinkem.

3.8   TRANSPARENTNOST

| 135) | Státy ESVO musí na hlavní internetové stránce nebo na jedné internetové stránce, která stahuje informace z několika internetových stránek (např. regionálních internetových stránek), zveřejňovat alespoň tyto informace o oznámených opatřeních státní podpory: znění oznámeného režimu podpory a jeho prováděcích ustanovení, informace o orgánu poskytujícím podporu, jednotlivých příjemcích, výši podpory poskytované jednotlivým příjemcům a intenzitě podpory. Tyto požadavky se vztahují na jednotlivou podporu poskytovanou v rámci oznámených režimů podpory i na podporu ad hoc. Tyto informace musí být zveřejněny poté, co bylo přijato rozhodnutí o poskytnutí podpory, být uchovávány nejméně deset let a být bez omezení k dispozici široké veřejnosti (43). |
| --- | --- |

135)

Státy ESVO musí na hlavní internetové stránce nebo na jedné internetové stránce, která stahuje informace z několika internetových stránek (např. regionálních internetových stránek), zveřejňovat alespoň tyto informace o oznámených opatřeních státní podpory: znění oznámeného režimu podpory a jeho prováděcích ustanovení, informace o orgánu poskytujícím podporu, jednotlivých příjemcích, výši podpory poskytované jednotlivým příjemcům a intenzitě podpory. Tyto požadavky se vztahují na jednotlivou podporu poskytovanou v rámci oznámených režimů podpory i na podporu ad hoc. Tyto informace musí být zveřejněny poté, co bylo přijato rozhodnutí o poskytnutí podpory, být uchovávány nejméně deset let a být bez omezení k dispozici široké veřejnosti (43).

4.   HODNOCENÍ

| 136) | Kontrolní úřad může požadovat, aby se na určité režimy vztahovala maximální lhůta platnosti (běžně v délce 4 let nebo méně) a požadavky týkající se hodnocení uvedené v bodě 27), aby dále zajistila, že narušení hospodářské soutěže a obchodu bude omezené. |
| --- | --- |

136)

Kontrolní úřad může požadovat, aby se na určité režimy vztahovala maximální lhůta platnosti (běžně v délce 4 let nebo méně) a požadavky týkající se hodnocení uvedené v bodě 27), aby dále zajistila, že narušení hospodářské soutěže a obchodu bude omezené.

| 137) | Hodnocení se budou provádět u těch režimů, u nichž jsou případná narušení zvláště vysoká, tj. které mohou v případě, že jejich provádění není přezkoumáno včas, značně omezovat hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

137)

Hodnocení se budou provádět u těch režimů, u nichž jsou případná narušení zvláště vysoká, tj. které mohou v případě, že jejich provádění není přezkoumáno včas, značně omezovat hospodářskou soutěž.

| 138) | Tato povinnost může být s ohledem na cíle hodnocení a na požadavek neukládat státům ESVO nepřiměřenou zátěž, pokud jde o nižší částky podpory, stanovena pouze u režimů podpory, které mají velké rozpočty podpory, obsahují nové charakteristiky nebo jestliže se předpokládají významné změny v oblasti trhu, technologií nebo právních předpisů. Hodnocení, které na základě společné metodiky (44) musí provést odborník nezávislý na orgánu, jež poskytuje státní podporu, se musí zveřejnit. Hodnocení musí být Kontrolnímu úřadu předloženo včas, aby bylo možno posoudit možné prodloužení režimu podpory, a v každém případě po uplynutí platnosti režimu. Přesný rozsah působnosti těchto hodnocení, která mají být prováděna, a jejich metodika budou definovány v rozhodnutí, jímž se režim podpory schvaluje. Jakékoli následné opatření podpory s podobným cílem musí vzít výsledky tohoto hodnocení v úvahu. |
| --- | --- |

138)

Tato povinnost může být s ohledem na cíle hodnocení a na požadavek neukládat státům ESVO nepřiměřenou zátěž, pokud jde o nižší částky podpory, stanovena pouze u režimů podpory, které mají velké rozpočty podpory, obsahují nové charakteristiky nebo jestliže se předpokládají významné změny v oblasti trhu, technologií nebo právních předpisů. Hodnocení, které na základě společné metodiky (44) musí provést odborník nezávislý na orgánu, jež poskytuje státní podporu, se musí zveřejnit. Hodnocení musí být Kontrolnímu úřadu předloženo včas, aby bylo možno posoudit možné prodloužení režimu podpory, a v každém případě po uplynutí platnosti režimu. Přesný rozsah působnosti těchto hodnocení, která mají být prováděna, a jejich metodika budou definovány v rozhodnutí, jímž se režim podpory schvaluje. Jakékoli následné opatření podpory s podobným cílem musí vzít výsledky tohoto hodnocení v úvahu.

5.   MAPY REGIONÁLNÍ PODPORY

| 139) | Kontrolní úřad v tomto oddílu stanoví kritéria pro určení oblastí, které splňují podmínky vyplývající z čl. 61 odst. 3 písm. a) a c) Dohody o EHP. Oblasti, které splňují tyto podmínky a které stát ESVO hodlá označit jako oblasti podle písmena a) nebo c), musí být uvedeny na mapě regionální podpory, která se musí oznámit Kontrolnímu úřadu a kterou Kontrolní úřad musí schválit před tím, než může být podnikům umístěným v daných oblastech regionální podpora poskytnuta. Mapy musí rovněž vymezit maximální intenzity podpory, které se v těchto oblastech použijí. |
| --- | --- |

139)

Kontrolní úřad v tomto oddílu stanoví kritéria pro určení oblastí, které splňují podmínky vyplývající z čl. 61 odst. 3 písm. a) a c) Dohody o EHP. Oblasti, které splňují tyto podmínky a které stát ESVO hodlá označit jako oblasti podle písmena a) nebo c), musí být uvedeny na mapě regionální podpory, která se musí oznámit Kontrolnímu úřadu a kterou Kontrolní úřad musí schválit před tím, než může být podnikům umístěným v daných oblastech regionální podpora poskytnuta. Mapy musí rovněž vymezit maximální intenzity podpory, které se v těchto oblastech použijí.

5.1   PODÍL OBYVATELSTVA ZPŮSOBILÝ PRO REGIONÁLNÍ PODPORU

| 140) | Kontrolní úřad ESVO se vzhledem k tomu, že poskytnutí regionální státní podpory představuje výjimku z obecného zákazu státní podpory vyplývajícího z čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP, domnívá, že celkový podíl obyvatelstva z regionů, které čerpají podporu v členských státech ESVO, musí být nižší než podíl obyvatelstva z oblastí, které nejsou na mapě určeny. |
| --- | --- |

140)

Kontrolní úřad ESVO se vzhledem k tomu, že poskytnutí regionální státní podpory představuje výjimku z obecného zákazu státní podpory vyplývajícího z čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP, domnívá, že celkový podíl obyvatelstva z regionů, které čerpají podporu v členských státech ESVO, musí být nižší než podíl obyvatelstva z oblastí, které nejsou na mapě určeny.

| 141) | V pokynech Kontrolního úřadu k regionální státní podpoře na období 2007–2013 (45) byl stanoven podíl obyvatelstva způsobilý pro regionální podporu na základě regionů s nízkou hustotou zalidnění podle čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP. Národní strop pro podíl obyvatelstva byl stanoven v případě Norska ve výši 29,08 % a v případě Islandu 31,6 %. |
| --- | --- |

141)

V pokynech Kontrolního úřadu k regionální státní podpoře na období 2007–2013 (45) byl stanoven podíl obyvatelstva způsobilý pro regionální podporu na základě regionů s nízkou hustotou zalidnění podle čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP. Národní strop pro podíl obyvatelstva byl stanoven v případě Norska ve výši 29,08 % a v případě Islandu 31,6 %.

| 142) | Státy ESVO mají některé specifické rysy, které je nutno zohlednit při stanovení způsobilého podílu obyvatel:






  a) | v důsledku relativně vysokého HDP na obyvatele ve státech ESVO se v současnosti u žádného z regionů neuplatňuje výjimka podle čl. 61 odst. 3 písm. a) Dohody o EHP (46); |
| --- | --- | --- |

142)

Státy ESVO mají některé specifické rysy, které je nutno zohlednit při stanovení způsobilého podílu obyvatel:

a)

v důsledku relativně vysokého HDP na obyvatele ve státech ESVO se v současnosti u žádného z regionů neuplatňuje výjimka podle čl. 61 odst. 3 písm. a) Dohody o EHP (46);

| b) | mnoho regionů ve státech ESVO jsou regiony s nízkou hustotou zalidnění. |
| --- | --- |

b)

mnoho regionů ve státech ESVO jsou regiony s nízkou hustotou zalidnění.

Vzhledem k těmto zvláštním charakteristikám stanoví Kontrolní úřad podíl obyvatel podporovaného regionu na základě regionů s nízkou hustotou zalidnění, jak tomu bylo v případě Pokynů k regionální státní podpoře na období 2007–2013 (47).

V Norsku je osm statistických regionů úrovně 3 s nízkou hustotou zalidnění, které představují 25,51 % obyvatel Norska. Vzhledem k tomu je podíl obyvatel podporovaného regionu na období 2014–2020 stanoven v případě Norska ve výši 25,51 %.

Na Islandu se nacházejí celkem dva statistické regiony úrovně 3, přičemž v případě jednoho z nich se jedná o region s nízkou hustotou zalidnění, který představuje 36,5 % obyvatelstva Islandu. Vzhledem k tomu je podíl obyvatel podporovaného regionu na období 2014–2020 stanoven v případě Islandu ve výši 36,5 %.

Lichtenštejnsko nemá žádný region s nízkou hustotou zalidnění, a proto ani žádný region způsobilý na tomto základě.

5.2   VÝJIMKA V ČL. 61 ODST. 3 PÍSM. a) DOHODY O EHP

| 143) | Ustanovení čl. 61 odst. 3 písm. a) Dohody o EHP stanoví, že za slučitelnou s vnitřním trhem může být považována státní podpora, která napomáhá hospodářskému rozvoji oblastí s mimořádně nízkou životní úrovní nebo s vysokou nezaměstnaností. Podle Soudního dvora „dokládá použití slov ‚mimořádně‘ a ‚vysokou‘ v [čl. 107] odst. 3 písm. a) [Smlouvy o fungování Evropské unie], že se výjimka týká pouze oblastí, kde je hospodářská situace mimořádně nepříznivá ve vztahu k [Unii] jako celku“ (48). |
| --- | --- |

143)

Ustanovení čl. 61 odst. 3 písm. a) Dohody o EHP stanoví, že za slučitelnou s vnitřním trhem může být považována státní podpora, která napomáhá hospodářskému rozvoji oblastí s mimořádně nízkou životní úrovní nebo s vysokou nezaměstnaností. Podle Soudního dvora „dokládá použití slov ‚mimořádně‘ a ‚vysokou‘ v [čl. 107] odst. 3 písm. a) [Smlouvy o fungování Evropské unie], že se výjimka týká pouze oblastí, kde je hospodářská situace mimořádně nepříznivá ve vztahu k [Unii] jako celku“ (48).

| 144) | Kontrolní úřad je toho názoru, že podmínky stanovené v čl. 61 odst. 3 písm. a) Dohody o EHP jsou splněny, pokud region, který je statistickým regionem úrovně 2, má hrubý domácí produkt (HDP) na obyvatele, měřeno podle parity kupní síly, nižší než 75 % průměru EHP. Hodnoty HDP na obyvatele (49) v jednotlivých regionech a průměr v EHP, které se použijí v analýze, se stanoví odkazem na příslušné úřední statistiky. V současnosti se však v rámci států ESVO nevyskytuje žádný statistický region úrovně 2, který by tuto podmínku splňoval (50). Vzhledem k tomu tak žádný z regionů států ESVO nesplňuje podmínku pro výjimku podle čl. 61 odst. 3 písm. a) Dohody o EHP. |
| --- | --- |

144)

Kontrolní úřad je toho názoru, že podmínky stanovené v čl. 61 odst. 3 písm. a) Dohody o EHP jsou splněny, pokud region, který je statistickým regionem úrovně 2, má hrubý domácí produkt (HDP) na obyvatele, měřeno podle parity kupní síly, nižší než 75 % průměru EHP. Hodnoty HDP na obyvatele (49) v jednotlivých regionech a průměr v EHP, které se použijí v analýze, se stanoví odkazem na příslušné úřední statistiky. V současnosti se však v rámci států ESVO nevyskytuje žádný statistický region úrovně 2, který by tuto podmínku splňoval (50). Vzhledem k tomu tak žádný z regionů států ESVO nesplňuje podmínku pro výjimku podle čl. 61 odst. 3 písm. a) Dohody o EHP.

5.3   VÝJIMKA V ČL. 61 ODST. 3 PÍSM. c) DOHODY O EHP

| 145) | Ustanovení čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP stanoví, že „podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem“, mohou být považovány za slučitelné s vnitřním trhem. Podle Soudního dvora „výjimka v čl. [107] odst. 3 písm. c) [...] umožňuje rozvoj určitých oblastí, aniž by byla omezena hospodářskými podmínkami vyplývajícími z čl. [107] odst. 3 písm. a) za předpokladu, že taková podpora ‚nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem‘. Toto ustanovení dává Komisi pravomoc povolit podporu určenou na hospodářský rozvoj oblastí členského státu EU, které jsou ve srovnání s celostátním průměrem znevýhodněné“ (51). Podle názoru Kontrolního úřadu jsou účinky uplatnění čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP obdobné. |
| --- | --- |

145)

Ustanovení čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP stanoví, že „podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem“, mohou být považovány za slučitelné s vnitřním trhem. Podle Soudního dvora „výjimka v čl. [107] odst. 3 písm. c) [...] umožňuje rozvoj určitých oblastí, aniž by byla omezena hospodářskými podmínkami vyplývajícími z čl. [107] odst. 3 písm. a) za předpokladu, že taková podpora ‚nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem‘. Toto ustanovení dává Komisi pravomoc povolit podporu určenou na hospodářský rozvoj oblastí členského státu EU, které jsou ve srovnání s celostátním průměrem znevýhodněné“ (51). Podle názoru Kontrolního úřadu jsou účinky uplatnění čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP obdobné.

| 146) | Evropská komise definovala ve svých příslušných pokynech metodiku pro určení způsobilého podílu obyvatel podporovaného regionu v rámci členských států. Tato metoda zahrnuje následující: |
| --- | --- |

146)

Evropská komise definovala ve svých příslušných pokynech metodiku pro určení způsobilého podílu obyvatel podporovaného regionu v rámci členských států. Tato metoda zahrnuje následující:

| 147) | Podle pokynů Komise existují dvě kategorie oblastí podle písmene c):






  a) | oblasti, které splňují určité předem stanovené podmínky, a které proto může členský stát EU označit jako oblasti podle písmene c) bez dalšího odůvodnění („předem stanovené oblasti podle písmene c)“); |
| --- | --- | --- |

147)

Podle pokynů Komise existují dvě kategorie oblastí podle písmene c):

a)

oblasti, které splňují určité předem stanovené podmínky, a které proto může členský stát EU označit jako oblasti podle písmene c) bez dalšího odůvodnění („předem stanovené oblasti podle písmene c)“);

| b) | oblasti, které členské státy EU mohou na základě volného uvážení určit jako oblasti podle písmene c) za předpokladu, že členský stát EU prokáže, že tyto oblasti splňují určitá sociálně-ekonomická kritéria („předem nestanovené oblasti podle písmene c)“). |
| --- | --- |

b)

oblasti, které členské státy EU mohou na základě volného uvážení určit jako oblasti podle písmene c) za předpokladu, že členský stát EU prokáže, že tyto oblasti splňují určitá sociálně-ekonomická kritéria („předem nestanovené oblasti podle písmene c)“).

| 148) | Podle pokynů Komise se příděl pro předem stanovené oblasti podle písmene c) stanovuje podle metodiky pro specifické přidělování, jak je vymezena v oddílu 5.3.1. uvedených pokynů. V této metodice je uvedeno, že oblasti, které byly označeny v období 2011–2013 jako oblasti podle písmene a), se společně s oblastmi s nízkou hustotou zalidnění považují za předem stanovené oblasti podle písmene c). Vzhledem k tomu, že se ve státech ESVO v tomto období nevyskytovaly žádné regiony podle písmene a), spadají do této kategorie pouze řídce osídlené oblasti. |
| --- | --- |

148)

Podle pokynů Komise se příděl pro předem stanovené oblasti podle písmene c) stanovuje podle metodiky pro specifické přidělování, jak je vymezena v oddílu 5.3.1. uvedených pokynů. V této metodice je uvedeno, že oblasti, které byly označeny v období 2011–2013 jako oblasti podle písmene a), se společně s oblastmi s nízkou hustotou zalidnění považují za předem stanovené oblasti podle písmene c). Vzhledem k tomu, že se ve státech ESVO v tomto období nevyskytovaly žádné regiony podle písmene a), spadají do této kategorie pouze řídce osídlené oblasti.

5.3.1   Předem stanovené oblasti podle písmene c)

| 149) | Pokud jde o řídce osídlené oblasti, stát ESVO může v zásadě určit statistické regiony úrovně 2 s méně než 8 obyvateli na km2 nebo statistické regiony úrovně 3 s méně než 12,5 obyvatele na km2. Stát ESVO však může určit části statistických regionů úrovně 3 s méně než 12,5 obyvatele na km2 nebo jiné sousední oblasti připojené k těmto statistickým regionům na úrovni 3 za předpokladu, že takto určené oblasti mají méně než 12,5 obyvatele na km2 a že jejich určení nepřesáhne specifický podíl obyvatelstva v oblastech podle písmene c) uvedený v bodě 142. Stát ESVO však může určit části statistických regionů úrovně 2 v případě Norska a úrovně 3 v případě Islandu s méně než 8 obyvateli na km2 nebo jiné menší sousední oblasti připojené k těmto statistickým regionům za předpokladu, že takto určené oblasti mají méně než 8 obyvatel na km2 a že jejich určení nepřesáhne specifický podíl obyvatelstva v oblastech podle písmene c) uvedený v bodě 142). |
| --- | --- |

149)

Pokud jde o řídce osídlené oblasti, stát ESVO může v zásadě určit statistické regiony úrovně 2 s méně než 8 obyvateli na km2 nebo statistické regiony úrovně 3 s méně než 12,5 obyvatele na km2. Stát ESVO však může určit části statistických regionů úrovně 3 s méně než 12,5 obyvatele na km2 nebo jiné sousední oblasti připojené k těmto statistickým regionům na úrovni 3 za předpokladu, že takto určené oblasti mají méně než 12,5 obyvatele na km2 a že jejich určení nepřesáhne specifický podíl obyvatelstva v oblastech podle písmene c) uvedený v bodě 142. Stát ESVO však může určit části statistických regionů úrovně 2 v případě Norska a úrovně 3 v případě Islandu s méně než 8 obyvateli na km2 nebo jiné menší sousední oblasti připojené k těmto statistickým regionům za předpokladu, že takto určené oblasti mají méně než 8 obyvatel na km2 a že jejich určení nepřesáhne specifický podíl obyvatelstva v oblastech podle písmene c) uvedený v bodě 142).

5.3.2   Předem nestanovené oblasti podle písmene c)

| 150) | Kontrolní úřad se domnívá, že by kritéria, která využívají státy ESVO k určení oblastí podle písmene c), měla odrážet rozmanitost situací, které odůvodňují poskytnutí regionální podpory. Kritéria by proto měla reagovat na určité sociálně-ekonomické, geografické nebo strukturální problémy, které mohou vznikat v oblastech podle písmene c), a měla by poskytovat dostatečné záruky toho, že poskytnutí regionální státní podpory nebude mít nepříznivé účinky na obchodní podmínky v rozsahu, jenž by byl v rozporu se společným zájmem. |
| --- | --- |

150)

Kontrolní úřad se domnívá, že by kritéria, která využívají státy ESVO k určení oblastí podle písmene c), měla odrážet rozmanitost situací, které odůvodňují poskytnutí regionální podpory. Kritéria by proto měla reagovat na určité sociálně-ekonomické, geografické nebo strukturální problémy, které mohou vznikat v oblastech podle písmene c), a měla by poskytovat dostatečné záruky toho, že poskytnutí regionální státní podpory nebude mít nepříznivé účinky na obchodní podmínky v rozsahu, jenž by byl v rozporu se společným zájmem.

| 151) | Stát ESVO tudíž může jako oblasti podle písmene c) určit předem nestanovené oblasti podle písmene c), které jsou vymezeny na základě těchto kritérií:






  a) | Kritérium 1: sousední oblasti s alespoň 100 000 obyvateli (52) nacházející se ve statistických regionech úrovně 2 nebo 3, jejichž:






  — | HDP na obyvatele dosahuje průměru EU-27 nebo je nižší nebo |
| --- | --- | --- | --- |

151)

Stát ESVO tudíž může jako oblasti podle písmene c) určit předem nestanovené oblasti podle písmene c), které jsou vymezeny na základě těchto kritérií:

a)

Kritérium 1: sousední oblasti s alespoň 100 000 obyvateli (52) nacházející se ve statistických regionech úrovně 2 nebo 3, jejichž:

—

HDP na obyvatele dosahuje průměru EU-27 nebo je nižší nebo

| — | míra nezaměstnanosti dosahuje 115 % průměru daného státu nebo je vyšší (53). |
| --- | --- |

—

míra nezaměstnanosti dosahuje 115 % průměru daného státu nebo je vyšší (53).

| b) | Kritérium 2: statistické regionu úrovně 3 s méně než 100 000 obyvateli, jejichž:






  — | HDP na obyvatele dosahuje průměru EU-27 nebo je nižší nebo |
| --- | --- | --- |

b)

Kritérium 2: statistické regionu úrovně 3 s méně než 100 000 obyvateli, jejichž:

—

HDP na obyvatele dosahuje průměru EU-27 nebo je nižší nebo

| — | míra nezaměstnanosti dosahuje 115 % průměru daného státu nebo je vyšší. |
| --- | --- |

—

míra nezaměstnanosti dosahuje 115 % průměru daného státu nebo je vyšší.

| c) | Kritérium 3: ostrovy nebo sousední oblasti, které charakterizuje podobná zeměpisná izolace (např. poloostrovy nebo horské oblasti) a jejichž:






  — | HDP na obyvatele dosahuje průměru EU-27 nebo je nižší (54) nebo |
| --- | --- | --- |

c)

Kritérium 3: ostrovy nebo sousední oblasti, které charakterizuje podobná zeměpisná izolace (např. poloostrovy nebo horské oblasti) a jejichž:

—

HDP na obyvatele dosahuje průměru EU-27 nebo je nižší (54) nebo

| — | míra nezaměstnanosti dosahuje 115 % průměru daného státu nebo je vyšší (55) nebo |
| --- | --- |

—

míra nezaměstnanosti dosahuje 115 % průměru daného státu nebo je vyšší (55) nebo

| — | počet obyvatel je nižší než 5 000. |
| --- | --- |

—

počet obyvatel je nižší než 5 000.

| d) | Kritérium 4: statistické regiony úrovně 3 nebo části statistických regionů úrovně 3, které vytvářejí sousední oblasti, jež jsou připojeny k oblasti podle písmene a) nebo sdílejí pozemní hranici se zemí mimo EHP nebo Evropské sdružení volného obchodu (ESVO). |
| --- | --- |

d)

Kritérium 4: statistické regiony úrovně 3 nebo části statistických regionů úrovně 3, které vytvářejí sousední oblasti, jež jsou připojeny k oblasti podle písmene a) nebo sdílejí pozemní hranici se zemí mimo EHP nebo Evropské sdružení volného obchodu (ESVO).

| e) | Kritérium 5: sousední oblasti s alespoň 50 000 obyvateli (56), které procházejí zásadními strukturálními změnami nebo jejichž hospodářství vykazuje vážný relativní pokles, za předpokladu, že se tyto oblasti nenacházejí ve statistických regionech úrovně 3 nebo v sousedních oblastech, které splňují podmínky pro určení jako předem stanovené oblasti podle kritérií 1 až 4 (57). |
| --- | --- |

e)

Kritérium 5: sousední oblasti s alespoň 50 000 obyvateli (56), které procházejí zásadními strukturálními změnami nebo jejichž hospodářství vykazuje vážný relativní pokles, za předpokladu, že se tyto oblasti nenacházejí ve statistických regionech úrovně 3 nebo v sousedních oblastech, které splňují podmínky pro určení jako předem stanovené oblasti podle kritérií 1 až 4 (57).

| 152) | Pro účely použití kritérií vyplývajících z bodu 151 se pojmem sousední oblast rozumí celá oblast administrativní jednotky LAU 2 (58) nebo skupina celých oblastí LAU 2 (59). Bude se mít za to, že skupina oblastí LAU 2 představuje sousední oblast, pokud každá z oblastí ve skupině sdílí správní hranici s jinou oblastí ve skupině (60). |
| --- | --- |

152)

Pro účely použití kritérií vyplývajících z bodu 151 se pojmem sousední oblast rozumí celá oblast administrativní jednotky LAU 2 (58) nebo skupina celých oblastí LAU 2 (59). Bude se mít za to, že skupina oblastí LAU 2 představuje sousední oblast, pokud každá z oblastí ve skupině sdílí správní hranici s jinou oblastí ve skupině (60).

| 153) | Soulad s podílem obyvatelstva, který je povolen pro jednotlivé státy ESVO, se určí na základě nejaktuálnějších údajů o celkovém počtu obyvatel v daných oblastech, které zveřejnil vnitrostátní statistický úřad. |
| --- | --- |

153)

Soulad s podílem obyvatelstva, který je povolen pro jednotlivé státy ESVO, se určí na základě nejaktuálnějších údajů o celkovém počtu obyvatel v daných oblastech, které zveřejnil vnitrostátní statistický úřad.

5.4   Maximální intenzity podpory použitelné na regionální investiční podporu

| 154) | Intenzita podpory v oblastech podle písmene c) nesmí překročit:






  a) | 15 % hrubého grantového ekvivalentu v řídce osídlených oblastech a v oblastech (statistické regiony úrovně 3 nebo části regionů úrovně 3), které sdílejí pozemní hranici se zemí mimo EHP nebo ESVO; |
| --- | --- | --- |

154)

Intenzita podpory v oblastech podle písmene c) nesmí překročit:

a)

15 % hrubého grantového ekvivalentu v řídce osídlených oblastech a v oblastech (statistické regiony úrovně 3 nebo části regionů úrovně 3), které sdílejí pozemní hranici se zemí mimo EHP nebo ESVO;

| b) | 10 % hrubého grantového ekvivalentu v předem nestanovených oblastech podle písmene c). |
| --- | --- |

b)

10 % hrubého grantového ekvivalentu v předem nestanovených oblastech podle písmene c).

5.4.1   Zvýšená intenzita podpory ve prospěch malých a středních podniků

| 155) | Maximální intenzity podpory stanovené v bodě 154) lze v případě malých podniků zvýšit až o 20 procentních bodů a v případě středních podniků až o 10 procentních bodů (61). |
| --- | --- |

155)

Maximální intenzity podpory stanovené v bodě 154) lze v případě malých podniků zvýšit až o 20 procentních bodů a v případě středních podniků až o 10 procentních bodů (61).

5.5   OZNÁMENÍ A PROHLÁŠENÍ SLUČITELNOSTI

| 156) | Každý stát ESVO by měl po zveřejnění těchto pokynů oznámit Kontrolnímu úřadu jedinou mapu regionální podpory použitelnou od 1. července 2014 do 31. prosince 2020. Každé oznámení by mělo obsahovat informace, jež mají být vyplněny ve formuláři uvedeném v příloze III. |
| --- | --- |

156)

Každý stát ESVO by měl po zveřejnění těchto pokynů oznámit Kontrolnímu úřadu jedinou mapu regionální podpory použitelnou od 1. července 2014 do 31. prosince 2020. Každé oznámení by mělo obsahovat informace, jež mají být vyplněny ve formuláři uvedeném v příloze III.

| 157) | Kontrolní úřad zhodnotí každou oznámenou mapu regionální podpory na základě těchto pokynů a přijme rozhodnutí, jímž mapu regionální podpory daného státu ESVO schválí. Každá mapa regionální podpory bude zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie a příslušném dodatku EHP a bude tvořit nedílnou součást těchto pokynů. |
| --- | --- |

157)

Kontrolní úřad zhodnotí každou oznámenou mapu regionální podpory na základě těchto pokynů a přijme rozhodnutí, jímž mapu regionální podpory daného státu ESVO schválí. Každá mapa regionální podpory bude zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie a příslušném dodatku EHP a bude tvořit nedílnou součást těchto pokynů.

5.6   ZMĚNY

5.6.1   Rezerva týkající se počtu obyvatel

| 158) | Státy ESVO se mohou z vlastní iniciativy rozhodnout, že vytvoří rezervu týkající se podílu obyvatelstva, která představuje rozdíl mezi stropem podílu obyvatelstva pro daný stát ESVO, jak byl určen Kontrolním úřadem (62), a podílem obyvatelstva využívaným pro oblasti podle písmene c) uvedené v mapě regionální podpory. |
| --- | --- |

158)

Státy ESVO se mohou z vlastní iniciativy rozhodnout, že vytvoří rezervu týkající se podílu obyvatelstva, která představuje rozdíl mezi stropem podílu obyvatelstva pro daný stát ESVO, jak byl určen Kontrolním úřadem (62), a podílem obyvatelstva využívaným pro oblasti podle písmene c) uvedené v mapě regionální podpory.

| 159) | Jestliže se stát ESVO rozhodne, že takovou rezervu vytvoří, může ji kdykoli využít k doplňování nových oblastí podle písmene c) do své mapy až do okamžiku, kdy byl dosažen strop podílu obyvatelstva tohoto státu. Státy ESVO mohou za tímto účelem odkázat na nejaktuálnější sociálně-ekonomické údaje poskytnuté Eurostatem nebo vnitrostátním statistickým úřadem nebo pocházející z jiných uznaných zdrojů. Počet obyvatel dané oblasti podle písmene c) by měl být počítán na základě údajů o počtu obyvatel použitých při sestavování původní mapy. |
| --- | --- |

159)

Jestliže se stát ESVO rozhodne, že takovou rezervu vytvoří, může ji kdykoli využít k doplňování nových oblastí podle písmene c) do své mapy až do okamžiku, kdy byl dosažen strop podílu obyvatelstva tohoto státu. Státy ESVO mohou za tímto účelem odkázat na nejaktuálnější sociálně-ekonomické údaje poskytnuté Eurostatem nebo vnitrostátním statistickým úřadem nebo pocházející z jiných uznaných zdrojů. Počet obyvatel dané oblasti podle písmene c) by měl být počítán na základě údajů o počtu obyvatel použitých při sestavování původní mapy.

| 160) | Před provedením změny musí stát ESVO pokaždé oznámit Kontrolnímu úřadu, že hodlá použít svou rezervu týkající se počtu obyvatel k tomu, aby doplnil novou oblast podle písmene c). |
| --- | --- |

160)

Před provedením změny musí stát ESVO pokaždé oznámit Kontrolnímu úřadu, že hodlá použít svou rezervu týkající se počtu obyvatel k tomu, aby doplnil novou oblast podle písmene c).

5.6.2   Přezkum v polovině období

| 161) | Kontrolní úřad provede, bude-li to nezbytné, přezkum v polovině období, který proběhne zároveň s přezkumem Komise, tj. v červnu 2016, aby vymezil možné oblasti, jež mohou být způsobilé pro regionální podporu podle čl. 61 odst. 1 písm. a) Dohody o EHP a míru intenzity podpory určenou na základě HDP na obyvatele v takových oblastech. |
| --- | --- |

161)

Kontrolní úřad provede, bude-li to nezbytné, přezkum v polovině období, který proběhne zároveň s přezkumem Komise, tj. v červnu 2016, aby vymezil možné oblasti, jež mohou být způsobilé pro regionální podporu podle čl. 61 odst. 1 písm. a) Dohody o EHP a míru intenzity podpory určenou na základě HDP na obyvatele v takových oblastech.

6.   POUŽITELNOST PRAVIDEL PRO REGIONÁLNÍ PODPORU

| 162) | Kontrolní úřad prodlužuje platnost pokynů k regionální podpoře na období 2007–2013 (63) a kritérií pro podrobné posouzení regionální podpory pro velké investiční projekty (64) do 30. června 2014. |
| --- | --- |

162)

Kontrolní úřad prodlužuje platnost pokynů k regionální podpoře na období 2007–2013 (63) a kritérií pro podrobné posouzení regionální podpory pro velké investiční projekty (64) do 30. června 2014.

| 163) | Platnost map regionální podpory schválených na základě uvedených pokynů k regionální podpoře na období 2007–2013 skončí ke dni 31. prosince 2013. Na režimy regionální podpory prováděné podle obecného nařízení o blokové výjimce (65) se proto neuplatní přechodné období šesti měsíců vyplývající z čl. 44 odst. 3 uvedeného nařízení. Státy ESVO se vyzývají, aby za účelem poskytnutí regionální podpory po dni 31. prosince 2013 na základě stávajícího režimu, na který se vztahuje bloková výjimka, včas oznámily prodloužení platnosti mapy regionální podpory, aby Kontrolní úřad mohl prodloužení platnosti těchto map schválit před dnem 31. prosince 2013. Obecně platí, že platnost režimů schválených podle pokynů k regionální podpoře na období 2007–2013 skončí na konci roku 2013, jak vyplývá z příslušného rozhodnutí Kontrolního úřadu. Veškerá prodloužení platnosti těchto režimů je zapotřebí včas oznámit Kontrolnímu úřadu. |
| --- | --- |

163)

Platnost map regionální podpory schválených na základě uvedených pokynů k regionální podpoře na období 2007–2013 skončí ke dni 31. prosince 2013. Na režimy regionální podpory prováděné podle obecného nařízení o blokové výjimce (65) se proto neuplatní přechodné období šesti měsíců vyplývající z čl. 44 odst. 3 uvedeného nařízení. Státy ESVO se vyzývají, aby za účelem poskytnutí regionální podpory po dni 31. prosince 2013 na základě stávajícího režimu, na který se vztahuje bloková výjimka, včas oznámily prodloužení platnosti mapy regionální podpory, aby Kontrolní úřad mohl prodloužení platnosti těchto map schválit před dnem 31. prosince 2013. Obecně platí, že platnost režimů schválených podle pokynů k regionální podpoře na období 2007–2013 skončí na konci roku 2013, jak vyplývá z příslušného rozhodnutí Kontrolního úřadu. Veškerá prodloužení platnosti těchto režimů je zapotřebí včas oznámit Kontrolnímu úřadu.

| 164) | Kontrolní úřad při posuzování slučitelnosti veškeré regionální podpory, která má být poskytnuta po dni 30. června 2014, uplatní zásady vyplývající z těchto pokynů. Protiprávně poskytnutá regionální podpora nebo regionální podpora, jež má být poskytnuta po dni 31. prosince 2013 a před dnem 1. července 2014, bude posouzena podle pokynů k regionální podpoře na období 2007–2013. |
| --- | --- |

164)

Kontrolní úřad při posuzování slučitelnosti veškeré regionální podpory, která má být poskytnuta po dni 30. června 2014, uplatní zásady vyplývající z těchto pokynů. Protiprávně poskytnutá regionální podpora nebo regionální podpora, jež má být poskytnuta po dni 31. prosince 2013 a před dnem 1. července 2014, bude posouzena podle pokynů k regionální podpoře na období 2007–2013.

| 165) | Jelikož oznámení o režimech regionální podpory nebo opatření podpory, která mají být poskytnuta po 30. červnu 2014, musí být v souladu s mapou regionální podpory, nelze je považovat za kompletní, dokud Kontrolní úřad nepřijal rozhodnutí, jímž dotčenému státu ESVO schvaluje mapu regionální podpory, ve shodě s postupem uvedeným v pododdílu 5.5. Kontrolní úřad proto nebude v zásadě posuzovat oznámení o režimech regionální podpory, které mají platit po 30. červnu 2014, nebo oznámení o jednotlivé podpoře, která má být poskytnuta po tomto datu, dříve, než přijme rozhodnutí, jímž schvaluje mapu regionální podpory dotčeného státu ESVO. |
| --- | --- |

165)

Jelikož oznámení o režimech regionální podpory nebo opatření podpory, která mají být poskytnuta po 30. červnu 2014, musí být v souladu s mapou regionální podpory, nelze je považovat za kompletní, dokud Kontrolní úřad nepřijal rozhodnutí, jímž dotčenému státu ESVO schvaluje mapu regionální podpory, ve shodě s postupem uvedeným v pododdílu 5.5. Kontrolní úřad proto nebude v zásadě posuzovat oznámení o režimech regionální podpory, které mají platit po 30. červnu 2014, nebo oznámení o jednotlivé podpoře, která má být poskytnuta po tomto datu, dříve, než přijme rozhodnutí, jímž schvaluje mapu regionální podpory dotčeného státu ESVO.

| 166) | Kontrolní úřad soudí, že provádění těchto pokynů povede k výrazným změnám v pravidlech pro poskytování regionální podpory v EHP. Ve světle měnících se ekonomických a sociálních podmínek v EHP se zdá být nezbytné přezkoumávat, zda jsou všechny režimy regionální podpory, včetně režimů investiční podpory a provozní podpory, i nadále odůvodněné a účinné. |
| --- | --- |

166)

Kontrolní úřad soudí, že provádění těchto pokynů povede k výrazným změnám v pravidlech pro poskytování regionální podpory v EHP. Ve světle měnících se ekonomických a sociálních podmínek v EHP se zdá být nezbytné přezkoumávat, zda jsou všechny režimy regionální podpory, včetně režimů investiční podpory a provozní podpory, i nadále odůvodněné a účinné.

| 167) | Z těchto důvodů navrhuje Kontrolní úřad státům ESVO následující vhodná opatření podle čl. 1 odst. 1 části I protokolu 3 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru:






  a) | Státy ESVO musí omezit používání všech stávajících režimů regionální podpory, na které se nevztahuje nařízení o blokové výjimce, a všech map regionální podpory pouze na tu podporu, jež má být poskytnuta ke dni 30. června 2014 nebo před tímto datem. |
| --- | --- | --- |

167)

Z těchto důvodů navrhuje Kontrolní úřad státům ESVO následující vhodná opatření podle čl. 1 odst. 1 části I protokolu 3 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru:

a)

Státy ESVO musí omezit používání všech stávajících režimů regionální podpory, na které se nevztahuje nařízení o blokové výjimce, a všech map regionální podpory pouze na tu podporu, jež má být poskytnuta ke dni 30. června 2014 nebo před tímto datem.

| b) | Státy ESVO musí pozměnit i další stávající režimy horizontální podpory, z nichž vyplývá specifický přístup k podpoře na projekty v podporovaných oblastech, aby zajistily, že podpora, jež má být poskytnuta po dni 30. června 2014, bude v souladu s mapou regionální podpory použitelnou k datu, kdy je podpora poskytnuta. |
| --- | --- |

b)

Státy ESVO musí pozměnit i další stávající režimy horizontální podpory, z nichž vyplývá specifický přístup k podpoře na projekty v podporovaných oblastech, aby zajistily, že podpora, jež má být poskytnuta po dni 30. června 2014, bude v souladu s mapou regionální podpory použitelnou k datu, kdy je podpora poskytnuta.

| c) | Státy ESVO by měly potvrdit svůj souhlas s výše uvedenými návrhy do dne 31. prosince 2013. |
| --- | --- |

c)

Státy ESVO by měly potvrdit svůj souhlas s výše uvedenými návrhy do dne 31. prosince 2013.

7.   PODÁVÁNÍ ZPRÁV A MONITOROVÁNÍ

| 168) | V souladu s článkem 21 části II protokolu 3 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru ve spojení se články 5 a 6 rozhodnutí 195/04/KOL musí státy ESVO předkládat Kontrolnímu úřadu výroční zprávy. |
| --- | --- |

168)

V souladu s článkem 21 části II protokolu 3 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru ve spojení se články 5 a 6 rozhodnutí 195/04/KOL musí státy ESVO předkládat Kontrolnímu úřadu výroční zprávy.

| 169) | Státy ESVO předají Kontrolnímu úřadu informace o veškerých jednotlivých podporách, jež přesahují 3 miliony EUR a jsou poskytnuty v rámci režimu, a to na formuláři uvedeném v příloze IV do 20 pracovních dnů ode dne, kdy byla podpora poskytnuta. |
| --- | --- |

169)

Státy ESVO předají Kontrolnímu úřadu informace o veškerých jednotlivých podporách, jež přesahují 3 miliony EUR a jsou poskytnuty v rámci režimu, a to na formuláři uvedeném v příloze IV do 20 pracovních dnů ode dne, kdy byla podpora poskytnuta.

| 170) | Státy ESVO musí uchovávat podrobné záznamy o všech opatřeních podpory. Tyto záznamy musí obsahovat veškeré informace nezbytné k posouzení, zda byly splněny podmínky týkající se způsobilých nákladů a maximálních intenzit podpory. Tyto záznamy musí být uchovávány po dobu deseti let od data poskytnutí podpory a na vyžádání musí být poskytnuty Kontrolnímu úřadu. |
| --- | --- |

170)

Státy ESVO musí uchovávat podrobné záznamy o všech opatřeních podpory. Tyto záznamy musí obsahovat veškeré informace nezbytné k posouzení, zda byly splněny podmínky týkající se způsobilých nákladů a maximálních intenzit podpory. Tyto záznamy musí být uchovávány po dobu deseti let od data poskytnutí podpory a na vyžádání musí být poskytnuty Kontrolnímu úřadu.

8.   PŘEZKOUMÁNÍ

| 171) | Kontrolní úřad může kdykoli rozhodnout o změně těchto pokynů, jestliže to bude nutné z důvodů souvisejících s politikou hospodářské soutěže či v zájmu zohlednění jiných politik EHP a mezinárodních závazků nebo z jiných opodstatněných důvodů. |
| --- | --- |

171)

Kontrolní úřad může kdykoli rozhodnout o změně těchto pokynů, jestliže to bude nutné z důvodů souvisejících s politikou hospodářské soutěže či v zájmu zohlednění jiných politik EHP a mezinárodních závazků nebo z jiných opodstatněných důvodů.

---

(1)  Oblasti způsobilé pro regionální podporu podle čl. 61 odst. 3 písm. a) Dohody o EHP, běžně označované za oblasti podle písmene a), jsou většinou více znevýhodněné v rámci EHP, pokud jde o hospodářský rozvoj. Oblasti způsobilé podle čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP, označované jako oblasti podle písmene c), také bývají znevýhodněné, ale v menším rozsahu. V důsledku relativně vysokého HDP na obyvatele v členských státech ESVO se v současnosti u žádného z regionů neuplatňuje výjimka podle čl. 61 odst. 3 písm. a) Dohody o EHP.

(2)  Tyto pokyny jsou v souladu se Sdělením Komise – Pokyny k regionální státní podpoře na období 2014–2020 (dále jen „pokyny Komise“), které byly přijaty dne 28. června 2013 (Úř. věst. C 209, 23.7.2013, s. 1).

(3)  Regionální navýšení podpory poskytovaná pro tyto účely se tudíž nepovažují za regionální podporu.

(4)  Na základě podmínek vymezených v oddíle 5 může každý členský stát ESVO tyto oblasti identifikovat na regionální mapě.

(5)  V tomto směru viz rozsudek ve věci Philip Morris, 730/79, Sb. rozh. 1980, s. 2671, bod 17 a ve věci Španělsko v. Komise, C-169/95, Sb. rozh. 1997, s. I-148, bod 20.

(6)  V tomto směru viz rozsudek ve věci AIUFFASS a AKT v. Komise, T-380/94, Sb. rozh. 1996, s. II-2169, bod 54.

(7)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Modernizace státní podpory v EU, COM(2012) 0209 final.

(8)  Vymezeno v příloze II.

(9)  Vymezeno v příloze II písm. a).

(10)  Tyto pokyny se rovněž vztahují na regionální podporu v odvětví stavby lodí, neboť dne 31. prosince 2013 pozbyly účinnosti Pokyny Kontrolního úřadu týkajících se státní podpory v odvětví stavby lodí (Úř. věst. L 31, 31.1.2013, s. 77 a Dodatek EHP č. 7, 31.1.2013, s. 1.). Veškeré pokyny Kontrolní úřadu jsou k dispozici na adrese: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

(11)  Dopravou se rozumí přeprava cestujících leteckou, námořní, silniční, železniční dopravou a dopravou po vnitrozemských vodních cestách nebo služby v oblasti nákladní dopravy pro cizí potřebu.

(12)  Viz Pokyny Kontrolního úřadu týkající se podpory v odvětví letectví (Úř. věst. L 124, 23.5.1996, s. 41), které odkazují na Pokyny Společenství o uplatnění článků 92 a 93 Smlouvy o ES a na článek 61 Dohody EHP o státní podpoře odvětví letectví (Úř. věst. C 350, 10.12.1994, s. 5.), a pokyny Kontrolního úřadu pro financování letišť a pro státní podpory na zahájení činnosti pro letecké společnosti s odletem z regionálních letišť (Úř. věst. L 62, 6.3.2008, s. 30 a dodatek EHP, č. 12, 6.3.2008, s. 3) ve znění příslušných změn a nahrazení.

(13)  Kontrolní úřad posoudí slučitelnost státní podpory v odvětví energetiky na základě budoucích pokynů pro státní podporu v oblasti energetiky a ochrany životního prostředí, které doplní stávající pokyny ke státní podpoře na ochranu životního prostředí a zohlední specifická znevýhodnění podporovaných oblastí.

(14)  Pokyny k použití pravidel státní podpory ve vztahu k rychlému zavádění širokopásmových sítí, které nebyly dosud zveřejněny. Veškeré pokyny Kontrolní úřadu jsou k dispozici na adrese: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

(15)  Jak je vymezeno v nařízení Rady (ES) č. 723/2009 ze dne 25. června 2009 o právním rámci Společenství pro konsorcium evropské výzkumné infrastruktury (ERIC), Úř. věst. L 206, 8.8.2009, s. 1. které se použije v rámci EHP prostřednictvím Protokolu 31 Dohody o EHP, v souladu s Pokyny Kontrolního úřadu pro státní podporu na výzkum, vývoj a inovace (Úř. věst. L 305, 19.11.2009, s. 1 a dodatek EHP č. 60, 19.11.2009, s. 1).

(16)  Viz bod 20) písm. i).

(17)  NACE je akronymem odvozeným z francouzského názvu „Nomenclature générale des Activités économiques dans les Communautés Européennes“ (statistická klasifikace ekonomických činností v Evropském společenství), který se využívá k vymezení statistických klasifikací různých ekonomických činností v EU.

(18)  Nařízení Evropského Parlamentu a Rady (ES) č. 1893/2006 ze dne 20. prosince 2006, kterým se zavádí statistická klasifikace ekonomických činností NACE Revize 2 a kterým se mění nařízení Rady (EHS) č. 3037/90 a některá nařízení ES o specifických statistických oblastech (Úř. věst. L 393, 30.12.2006, s. 1).

(19)  Úř. věst. L 107, 28.4.2005, s. 28. účinnost prodloužena aktem uvedeným v Úř. věst. L 48, 25.2.2010, s. 27 a rozhodnutím Kontrolního úřadu 438/12/KOL ze dne 28. listopadu 2012, kterým se po osmdesáté šesté mění procesní a hmotněprávní pravidla v oblasti státní podpory (Úř. věst. L 190, 11.7.2013, s. 91 a dodatek EHP č. 40, 11.7.2013, s. 15). Jak je vysvětleno v bodě 19 uvedených pokynů, vzhledem k tomu, že je ohrožena jeho vlastní existence, nemůže být podnik v obtížích považován za prostředek pro prosazování jiných politických cílů, dokud není zajištěna jeho životaschopnost.

(20)  Viz v tomto ohledu spojené věci TWD Textilwerke Deggendorf GmbH v. Komise Evropských společenství, T-244/93 a T-486/93, Sb. rozh. 1995, s. II-02265.

(21)  V těchto pokynech se místo akronymu NUTS, jenž je uveden v pokynech Komise, použije pojem „statistický region“. Akronym NUTS je odvozen od názvu „společná klasifikace územních statistických jednotek“ podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 ze dne 26. května 2003 o zavedení společné klasifikace územních statistických jednotek (NUTS) (Úř. věst. L 154, 21.6.2003, s. 1). Toto nařízení není začleněno do Dohody o EHP. Aby však bylo možné dosáhnout společných definic za situace stále se zvyšující poptávky po statistických informacích na regionální úrovni, bylo mezi Statistickým úřadem Evropské unie, Eurostatem, a národními statistickými úřady kandidátských zemí a států ESVO dosaženo dohody o zavedení statistických regionů, jež odpovídají klasifikaci NUTS.

(22)  K dispozici na adrese: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

(23)  Viz bod 20) písm. n).

(24)  Viz např. rozsudek ve věci Německo v. Komise, C-156/98, Sb. rozh. 2000, s. I-6857, bod 78 a rozsudek ve věci Régie Networks v. Rhone Alpes Bourgogne, C-333/07, Sb. rozh. 2008, s. I-10807, body 94–116.

(25)  Viz věc Matra v. Komise, C-225/91, Sb. rozh. 1993, s. I-3203, bod 42.

(26)  Viz příloha V k těmto pokynům.

(27)  Povinnost zachovat investici v dané oblasti po minimální dobu 5 let (3 let v případě malých a středních podniků) by neměla znemožnit výměnu strojů nebo zařízení, které v tomto období zastaraly nebo se zničily, za předpokladu, že hospodářská činnost bude v dané oblasti vykonávána po tuto minimální dobu. Regionální podporu však nelze poskytnout za účelem výměny strojů nebo zařízení.

(28)  Například to není případ dotovaných úvěrů, veřejných půjček do vlastního kapitálu nebo do veřejných podílů, které nesplňují zásadu investora do tržní ekonomiky, ani státní garance s prvky podpory, ani veřejná podpora poskytnutá v rámci pravidla de minimis.

(29)  Není-li uvedeno něco jiného, vztahují se na podporu ad hoc stejné požadavky jako na jednotlivou podporu poskytovanou na základě režimu.

(30)  Kde však vývoj budoucích nákladů a příjmů doprovází vysoký stupeň nejistoty a dochází k silné asymetrii informací, může veřejný orgán rovněž chtít přijmout modely vyrovnávací platby, které nejsou zcela ex ante, ale spíše částečně ex ante a částečně ex post (např. použitím zpětného získání, aby bylo umožněno sdílení neočekávaných zisků).

(31)  Takové investice mohou vytvářet podmínky umožňující další investice, jež jsou životaschopné bez dodatečné podpory.

(32)  Viz příloha III.

(33)  Podpora ad hoc musí kromě požadavků oddílu 3.5.2 rovněž splňovat požadavky stanovené v bodech 60) až 64) těchto pokynů.

(34)  Hypotetické scénáře jsou uvedeny v bodě 57.

(35)  Čistá současná hodnota projektu představuje rozdíl mezi pozitivními a negativními peněžními toky během celé doby trvání investice, diskontované na jejich současnou hodnotu (typicky za použití kapitálových nákladů).

(36)  Míra vnitřní návratnosti nevychází z účetního zisku v daném roce, ale zohledňuje proud budoucích peněžních toků, jejichž příjem investor očekává po celou dobu trvání investice. Je definována jako diskontní sazba, při jejímž uplatnění se NPV proudu peněžních toků rovná nule.

(37)  Viz pododdíl 5.4 o maximální intenzitě podpory.

(38)  Snížené intenzity podpory se získají na základě mechanismu vymezeného v bodě 20) písm. c).

(39)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady o zvláštních ustanoveních týkajících se podpory z Evropského fondu pro regionální rozvoj pro cíl Evropská územní spolupráce. Návrh předložený Komisí, KOM(2011) 611, nařízení EFRR/EÚS.

(40)  Definovaný v bodě 20) písm. h) a i).

(41)  K těmto překážkám vstupu patří právní překážky (zejména práva k duševnímu vlastnictví), úspory z rozsahu a ze sortimentu, překážky s ohledem na přístup k sítím a infrastruktuře. Pokud se podpora týká trhu, na němž je příjemce podpory dlouhodobě etablovaným subjektem, mohou možné překážky vstupu na trh zvýšit potenciální významnou tržní sílu příjemce podpory, a tudíž případné negativní účinky této tržní síly.

(42)  Pokud na trhu existují kupující, kteří mají silné postavení, je méně pravděpodobné, že příjemce podpory může zvýšit ceny vůči těmto kupujícím se silným postavením.

(43)  Tyto informace by měly být pravidelně aktualizovány (například jednou za šest měsíců) a měly by být k dispozici v nechráněných formátech.

(44)  Takovou společnou metodiku může poskytnout Kontrolní úřad.

(45)  Úř. věst. L 54, 28.2.2008, s. 1 a dodatek EHP č. 11, 28.2.2008, s. 1.

(46)  To by mělo být vykládáno v tom smyslu, že v rámci států ESVO nesplňuje žádný region podmínku 75 % HDP na obyvatele uvedenou v bodě 144.

(47)  Vycházející z údajů Eurostatu za rok 2010.

(48)  Věc Německo v. Komise, 248/84, Recueil 1987, s. 4036, bod 19. Věc Španělsko v. Komise, C-169/95, Sb. rozh. 1997, s. I 148, bod 15 a věc Itálie v. Komise, C-310/99, [2002] Sb. rozh., s. I–2289, bod 77.

(49)  V tomto i všech následujících odkazech na HDP na obyvatele v těchto pokynech se HDP měří paritou kupní síly.

(50)  Pokud se tato situace změní, přijme Kontrolní úřad nové pokyny, které tuto změnu zohlední.

(51)  Věc Německo v. Komise, 248/84, Recueil 1987, s. 4036, bod 19.

(52)  Tato referenční hodnota počtu obyvatel se v případě států ESVO, jejichž podíl obyvatelstva v předem nestanovených oblastech podle písmene c) je nižší než 1 milion, snižuje na 50 000 obyvatel a v případě států ESVO s počtem obyvatel nižším než 1 milion na 10 000 obyvatel.

(53)  Pokud jde o nezaměstnanost, výpočty by měly vycházet z regionálních údajů uveřejněných vnitrostátním statistickým úřadem, které využívají průměr za poslední tři roky, za které jsou tyto údaje k dispozici (a to v okamžiku oznámení mapy regionální podpory). Míra nezaměstnanosti ve vztahu k průměru daného státu se vypočítává na tomto základě, pokud tyto pokyny nestanoví něco jiného.

(54)  K určení, zda je HDP na obyvatele daného ostrova nebo sousední oblasti stejné jako průměr v EU-27 nebo nižší, mohou státy ESVO odkázat na údaje poskytnuté příslušným statistickým úřadem nebo pocházející z jiných uznaných zdrojů.

(55)  K určení, zda míra nezaměstnanosti daného ostrova nebo sousední oblasti dosahuje 115 % průměru daného státu ESVO nebo je vyšší, mohou státy ESVO odkázat na údaje poskytnuté příslušným statistickým úřadem nebo pocházející z jiných uznaných zdrojů.

(56)  Tato referenční hodnota počtu obyvatel se v případě států ESVO, jejichž podíl obyvatelstva v předem nestanovených oblastech podle písmene c) je nižší než 1 milion, snižuje na 25 000 obyvatel, v případě států ESVO s celkovým počtem obyvatel nižším než 1 milion na 10 000 obyvatel a v případě ostrovů a sousedních oblastí charakterizovaných podobnou zeměpisnou izolací na 5 000 obyvatel.

(57)  Pro účely použití kritéria 5 musí státy ESVO prokázat splnění použitelných podmínek tím, že porovnají dotčené oblasti se situací v jiných oblastech téhož státu ESVO nebo v jiných státech ESVO, a to na základě sociálně-ekonomických ukazatelů týkajících se strukturálních statistik podnikání, trhů práce, účtů domácností, vzdělávání nebo jiných podobných ukazatelů. Státy ESVO mohou za tímto účelem odkázat na údaje poskytnuté příslušným statistickým úřadem nebo pocházející z jiných uznaných zdrojů.

(58)  Stát ESVO může odkazovat na oblasti LAU 1 místo na LAU 2 v případě, že tyto oblasti LAU 1 mají menší počet obyvatel než oblast LAU 2, jejíž jsou součástí.

(59)  Stát ESVO však může určit části oblasti LAU 2 (nebo oblasti LAU 1) za předpokladu, že počet obyvatel dotčené oblasti LAU přesáhne minimální počet obyvatel vyžadovaný u sousedních oblastí v rámci kritéria 1 nebo 5 (včetně snížené referenční hodnoty počtu obyvatel pro tato kritéria) a že počet obyvatel částí dané oblasti LAU činí alespoň 50 % minimálního počtu obyvatel vyžadovaného v rámci použitelného kritéria.

(60)  V případě ostrovů se správní hranicí rozumí i námořní hranice s dalšími administrativními jednotkami daného státu ESVO.

(61)  Zvýšené intenzity podpory ve prospěch malých a středních podniků se neuplatní na podporu poskytovanou na velké investiční projekty.

(62)  Viz bod 142.

(63)  Úř. věst. L 54, 28.2.2008, s. 1 a dodatek EHP č. 11, 28.2.2008, s. 1. K dispozici na adrese: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

(64)  Úř. věst. L 206, 2.8.2012, s. 13 a dodatek EHP č. 42, 2.8.2012, s. 1. K dispozici na adrese: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

(65)  Nařízení Komise (ES) č. 800/2008 ze dne 6. srpna 2008, kterým se v souladu s články 87 a 88 Smlouvy prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné se společným trhem (obecné nařízení o blokových výjimkách), Úř. věst. L 214, 9.8.2008, s. 3. začleněné do bodu 1j přílohy XV Dohody o EHP rozhodnutím č. 120/2008, zveřejněným v Úř. věst. L 339, 18.12.2008, s. 111. a dodatku EHP č. 79, 18.12.2008, s. 20. které vstoupilo v platnost dne 8. listopadu 2008.

---

PŘÍLOHA I

FORMULÁŘ PRO POSKYTOVÁNÍ INFORMACÍ O MAPÁCH REGIONÁLNÍ PODPORY

| 1) | Státy ESVO musí případně poskytnout informace pro každou z následujících kategorií oblastí, které jsou navrženy na označení:






  — | řídce osídlené oblasti, |
| --- | --- | --- |

1)

Státy ESVO musí případně poskytnout informace pro každou z následujících kategorií oblastí, které jsou navrženy na označení:

—

řídce osídlené oblasti,

| — | předem nestanovené oblasti podle písmene c) označené na základě 1. kritéria, |
| --- | --- |

—

předem nestanovené oblasti podle písmene c) označené na základě 1. kritéria,

| — | předem nestanovené oblasti podle písmene c) označené na základě 2. kritéria, |
| --- | --- |

—

předem nestanovené oblasti podle písmene c) označené na základě 2. kritéria,

| — | předem nestanovené oblasti podle písmene c) označené na základě 3. kritéria, |
| --- | --- |

—

předem nestanovené oblasti podle písmene c) označené na základě 3. kritéria,

| — | předem nestanovené oblasti podle písmene c) označené na základě 4. kritéria, |
| --- | --- |

—

předem nestanovené oblasti podle písmene c) označené na základě 4. kritéria,

| — | předem nestanovené oblasti podle písmene c) označené na základě 5. kritéria. |
| --- | --- |

—

předem nestanovené oblasti podle písmene c) označené na základě 5. kritéria.

| 2) | Příslušný stát ESVO musí v rámci každé kategorie poskytnout následující informace týkající se každé z navržených oblastí:






  — | vymezení oblasti (použití kódu statistického regionu úrovně 2 nebo 3 příslušného pro danou oblast, kódu LAU 2 nebo LAU 1 oblastí, které představují sousední oblast, nebo jiné úřední označení dotčených administrativních jednotek), |
| --- | --- | --- |

2)

Příslušný stát ESVO musí v rámci každé kategorie poskytnout následující informace týkající se každé z navržených oblastí:

—

vymezení oblasti (použití kódu statistického regionu úrovně 2 nebo 3 příslušného pro danou oblast, kódu LAU 2 nebo LAU 1 oblastí, které představují sousední oblast, nebo jiné úřední označení dotčených administrativních jednotek),

| — | navrhovanou intenzitu podpory v dané oblasti na období 2014–2020 (s případným uvedením jakéhokoli navýšení intenzity podpory podle bodu 155), |
| --- | --- |

—

navrhovanou intenzitu podpory v dané oblasti na období 2014–2020 (s případným uvedením jakéhokoli navýšení intenzity podpory podle bodu 155),

| — | celkový počet obyvatel (rezidentů) v oblasti, jak vyplývá z bodu 153. |
| --- | --- |

—

celkový počet obyvatel (rezidentů) v oblasti, jak vyplývá z bodu 153.

| 3) | V případě řídce osídlených oblastí a předem nestanovených oblastí vymezených na základě kritérií 1–5 musí stát ESVO poskytnout dostatečný důkaz o splnění všech použitelných podmínek, které vyplývají z bodů 149, 151 až 153. |
| --- | --- |

3)

V případě řídce osídlených oblastí a předem nestanovených oblastí vymezených na základě kritérií 1–5 musí stát ESVO poskytnout dostatečný důkaz o splnění všech použitelných podmínek, které vyplývají z bodů 149, 151 až 153.

---

PŘÍLOHA II

DEFINICE ODVĚTVÍ OCELI

Pro účely těchto pokynů se „odvětvím oceli“ rozumí všechny činnosti související s výrobou jednoho nebo více uvedených produktů:

| a) | surové železo a feroslitiny: litina pro výrobu oceli, pro slévárenství a jiné surové litiny, kovy obsahující mangan a karburovaný ferromangan, mimo ostatní feroslitiny; |
| --- | --- |

a)

surové železo a feroslitiny: litina pro výrobu oceli, pro slévárenství a jiné surové litiny, kovy obsahující mangan a karburovaný ferromangan, mimo ostatní feroslitiny;

| b) | surové výrobky a polotovary ze železa, běžné nebo ušlechtilé oceli: odlévaná ocel nebo ocel, jež není v ingotech, včetně ingotů určených na kování: bloky, předvalky a bramy; kanystry a kotouče; plechy válcované za tepla, s výjimkou výroby odlévané oceli pro odlitky z malých a středních sléváren; |
| --- | --- |

b)

surové výrobky a polotovary ze železa, běžné nebo ušlechtilé oceli: odlévaná ocel nebo ocel, jež není v ingotech, včetně ingotů určených na kování: bloky, předvalky a bramy; kanystry a kotouče; plechy válcované za tepla, s výjimkou výroby odlévané oceli pro odlitky z malých a středních sléváren;

| c) | výrobky ze železa s konečnou úpravou za tepla, výrobky z obvyklé oceli nebo speciální oceli: kolejnice, příčné nosníky, desky a styčnice, nosníky, těžké ocelové profily a vodicí kolejnice od 80 mm výše, štětovnice, vodicí kolejnice a profily pod 80 mm a kotouče pod 150 mm, válcovaný drát, kotouče a panely na trubky, pásy válcované za tepla (včetně pásů na trubky), plechy válcované za tepla (pokovené nebo nepokovené), desky a plechy s tloušťkou 3 mm a vyšší, kotouče s průměrem 150 mm a více, s výjimkou drátů a drátěných výrobků, lesklých tyčí a litiny; |
| --- | --- |

c)

výrobky ze železa s konečnou úpravou za tepla, výrobky z obvyklé oceli nebo speciální oceli: kolejnice, příčné nosníky, desky a styčnice, nosníky, těžké ocelové profily a vodicí kolejnice od 80 mm výše, štětovnice, vodicí kolejnice a profily pod 80 mm a kotouče pod 150 mm, válcovaný drát, kotouče a panely na trubky, pásy válcované za tepla (včetně pásů na trubky), plechy válcované za tepla (pokovené nebo nepokovené), desky a plechy s tloušťkou 3 mm a vyšší, kotouče s průměrem 150 mm a více, s výjimkou drátů a drátěných výrobků, lesklých tyčí a litiny;

| d) | hotové výrobky s konečnou úpravou za studena: pocínovaný plech, plech pokrytý vrstvou olova, černé plechy, pozinkované plechy, jiné plechy opatřené vrstvou kovu, plechy válcované za studena, magnetické plechy, pásy na výrobu cínových pásů, plechy válcované za studena, ve svitcích nebo v listech; |
| --- | --- |

d)

hotové výrobky s konečnou úpravou za studena: pocínovaný plech, plech pokrytý vrstvou olova, černé plechy, pozinkované plechy, jiné plechy opatřené vrstvou kovu, plechy válcované za studena, magnetické plechy, pásy na výrobu cínových pásů, plechy válcované za studena, ve svitcích nebo v listech;

| e) | trubky: všechny bezešvé ocelové trubky, svařované ocelové trubky s průměrem vyšším než 406,4 mm. |
| --- | --- |

e)

trubky: všechny bezešvé ocelové trubky, svařované ocelové trubky s průměrem vyšším než 406,4 mm.

---

PŘÍLOHA IIa

DEFINICE ODVĚTVÍ SYNTETICKÝCH VLÁKEN

Pro účely těchto pokynů se „odvětvím syntetických vláken“ rozumí:

| a) | extruze (protlačování)/texturizace (tvarování) všech druhových typů vláken a příze na bázi polyesteru, polyamidu, akrylátu nebo polypropylenu bez ohledu na jejich konečné využití nebo |
| --- | --- |

a)

extruze (protlačování)/texturizace (tvarování) všech druhových typů vláken a příze na bázi polyesteru, polyamidu, akrylátu nebo polypropylenu bez ohledu na jejich konečné využití nebo

| b) | polymerace (včetně polykondenzace), pokud je na úrovni používaného zařízení integrována s extruzí do jednoho výrobního celku nebo |
| --- | --- |

b)

polymerace (včetně polykondenzace), pokud je na úrovni používaného zařízení integrována s extruzí do jednoho výrobního celku nebo

| c) | jakýkoli vedlejší proces spojený se souběžnou instalací kapacity extruze či texturace budoucím příjemcem nebo jinou společností ze skupiny, k níž náleží, a který je při specifické průmyslové činnosti, o níž je řeč, do této kapacity na úrovni používaných zařízení běžně integrován. |
| --- | --- |

c)

jakýkoli vedlejší proces spojený se souběžnou instalací kapacity extruze či texturace budoucím příjemcem nebo jinou společností ze skupiny, k níž náleží, a který je při specifické průmyslové činnosti, o níž je řeč, do této kapacity na úrovni používaných zařízení běžně integrován.

---

PŘÍLOHA III

FORMULÁŘ ŽÁDOSTI O REGIONÁLNÍ INVESTIČNÍ PODPORU

| 1. | Informace o příjemci podpory:






  — | Název (jméno), adresa hlavního sídla, hlavní odvětví činnosti (kód NACE). |
| --- | --- | --- |

1.

Informace o příjemci podpory:

—

Název (jméno), adresa hlavního sídla, hlavní odvětví činnosti (kód NACE).

| — | Prohlášení o tom, že podnik není v obtížích podle pokynů na záchranu a restrukturalizaci. |
| --- | --- |

—

Prohlášení o tom, že podnik není v obtížích podle pokynů na záchranu a restrukturalizaci.

| — | Prohlášení o podpoře (podpora de minimis i státní podpora), která byla poskytnuta na jiné projekty v posledních třech letech v témže statistickém regionu úrovně 3, kde bude nový nástroj podpory umístěn. Prohlášení o regionální podpoře, která byla poskytnuta nebo má být poskytnuta, na stejný projekt jiným orgánem poskytujícím podporu. |
| --- | --- |

—

Prohlášení o podpoře (podpora de minimis i státní podpora), která byla poskytnuta na jiné projekty v posledních třech letech v témže statistickém regionu úrovně 3, kde bude nový nástroj podpory umístěn. Prohlášení o regionální podpoře, která byla poskytnuta nebo má být poskytnuta, na stejný projekt jiným orgánem poskytujícím podporu.

| — | Prohlášení o tom, zda podnik v EHP ukončil stejnou nebo podobnou činnost ve dvou letech před dnem, k němuž je tato žádost datována. |
| --- | --- |

—

Prohlášení o tom, zda podnik v EHP ukončil stejnou nebo podobnou činnost ve dvou letech před dnem, k němuž je tato žádost datována.

| — | Prohlášení o tom, zda má podnik v okamžiku podání žádosti o podporu v úmyslu takovou činnost ukončit během dvou let následujících po dokončení subvencované investice. |
| --- | --- |

—

Prohlášení o tom, zda má podnik v okamžiku podání žádosti o podporu v úmyslu takovou činnost ukončit během dvou let následujících po dokončení subvencované investice.

| 2. | Informace o projektu/činnosti, které mají být podporovány:






  — | Krátký popis projektu/činnosti. |
| --- | --- | --- |

2.

Informace o projektu/činnosti, které mají být podporovány:

—

Krátký popis projektu/činnosti.

| — | Krátký popis předpokládaných pozitivních účinků na dotčenou oblast (např. počet vytvořených nebo zachráněných pracovních míst, činnosti v oblasti výzkumu, vývoje a inovací, vzdělávací činnosti, vznik seskupení podniků). |
| --- | --- |

—

Krátký popis předpokládaných pozitivních účinků na dotčenou oblast (např. počet vytvořených nebo zachráněných pracovních míst, činnosti v oblasti výzkumu, vývoje a inovací, vzdělávací činnosti, vznik seskupení podniků).

| — | Relevantní právní základ (vnitrostátní, EHP nebo obojí). |
| --- | --- |

—

Relevantní právní základ (vnitrostátní, EHP nebo obojí).

| — | Plánované datum zahájení a ukončení projektu/činnosti. |
| --- | --- |

—

Plánované datum zahájení a ukončení projektu/činnosti.

| — | Umístění projektu. |
| --- | --- |

—

Umístění projektu.

| 3. | Informace o financování projektu/činnosti






  — | Investice a další náklady související s projektem/činností, analýza nákladů a přínosů pro oznámené opatření podpory. |
| --- | --- | --- |

3.

Informace o financování projektu/činnosti

—

Investice a další náklady související s projektem/činností, analýza nákladů a přínosů pro oznámené opatření podpory.

| — | Způsobilé náklady celkem. |
| --- | --- |

—

Způsobilé náklady celkem.

| — | Výše podpory nutná k realizaci projektu/činnosti. |
| --- | --- |

—

Výše podpory nutná k realizaci projektu/činnosti.

| — | Intenzita podpory. |
| --- | --- |

—

Intenzita podpory.

| 4. | Informace o potřebě podpory a jejím očekávaném dopadu:






  — | Krátké vysvětlení potřeby podpory a jejího očekávaného dopadu na rozhodnutí o investici nebo o umístění. Uvést alternativní investici nebo umístění v případě, že podpora není poskytnuta. |
| --- | --- | --- |

4.

Informace o potřebě podpory a jejím očekávaném dopadu:

—

Krátké vysvětlení potřeby podpory a jejího očekávaného dopadu na rozhodnutí o investici nebo o umístění. Uvést alternativní investici nebo umístění v případě, že podpora není poskytnuta.

| — | Prohlášení o tom, že mezi příjemcem a dodavateli, kteří mají projekt realizovat, nebyla sjednána neodvolatelná smlouva. |
| --- | --- |

—

Prohlášení o tom, že mezi příjemcem a dodavateli, kteří mají projekt realizovat, nebyla sjednána neodvolatelná smlouva.

---

PŘÍLOHA IV

FORMULÁŘ PRO PODÁVÁNÍ INFORMACÍ KONTROLNÍMU ÚŘADU PODLE BODU 169

Image

---