# Az Európai Unió C 160/2014

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 160 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 57. évfolyam2014. május 27. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 160

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

57. évfolyam2014. május 27.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2014/C 160/01 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.7162 – INEOS/SSG Solvents Business) (
  1
  ) | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2014/C 160/01

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.7162 – INEOS/SSG Solvents Business) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2014/C 160/02 | Euroátváltási árfolyamok | 2 |
| 2014/C 160/03 | A pénzforgalomba szánt euróérmék új nemzeti előlapja | 3 |
| 2014/C 160/04 | A pénzforgalomba szánt euróérmék új nemzeti előlapja | 4 |
| 2014/C 160/05 | A pénzforgalomba szánt euróérmék új nemzeti előlapja | 5 |
| 2014/C 160/06 | Vélemény az összefonódásokkal foglalkozó tanácsadó bizottság 2012. április 25-i ülésén megfogalmazott véleménye ay M.6286 Südzucker ED&F Man ügyhöz kapcsolódó határozattervezetről – Előadó: Spanyolország | 6 |
| 2014/C 160/07 | A meghallgatási tisztviselő zárójelentése a Südzucker/ED&F Man (M.6286) ügyben | 8 |
| 2014/C 160/08 | A Bizottság határozatának összefoglalója (2012. május 16.) egy vállalati összefonódásnak a belső piaccal és az EGT–megállapodásban foglaltak érvényesülésével összeegyeztethetőnek nyilvánításáról (Ügyszám: M.6286 – SÜDZUCKER/ED & F MAN) (az értesítés a C(2012) 3145 final számú dokumentummal történt)
   (
  1
  ) | 11 |
| | A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| 2014/C 160/09 | Reorganizációs intézkedések – Határozat a Societatea de Asigurare-Reasigurare ASTRA S.A. biztosítót érintő reorganizációs intézkedésekről | 19 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2014/C 160/02

Euroátváltási árfolyamok

2

2014/C 160/03

A pénzforgalomba szánt euróérmék új nemzeti előlapja

3

2014/C 160/04

A pénzforgalomba szánt euróérmék új nemzeti előlapja

4

2014/C 160/05

A pénzforgalomba szánt euróérmék új nemzeti előlapja

5

2014/C 160/06

Vélemény az összefonódásokkal foglalkozó tanácsadó bizottság 2012. április 25-i ülésén megfogalmazott véleménye ay M.6286 Südzucker ED&F Man ügyhöz kapcsolódó határozattervezetről – Előadó: Spanyolország

6

2014/C 160/07

A meghallgatási tisztviselő zárójelentése a Südzucker/ED&F Man (M.6286) ügyben

8

2014/C 160/08

A Bizottság határozatának összefoglalója (2012. május 16.) egy vállalati összefonódásnak a belső piaccal és az EGT–megállapodásban foglaltak érvényesülésével összeegyeztethetőnek nyilvánításáról (Ügyszám: M.6286 – SÜDZUCKER/ED & F MAN) (az értesítés a C(2012) 3145 final számú dokumentummal történt)
   (
  1
  )

(az értesítés a C(2012) 3145 final számú dokumentummal történt)

1

11

A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

2014/C 160/09

Reorganizációs intézkedések – Határozat a Societatea de Asigurare-Reasigurare ASTRA S.A. biztosítót érintő reorganizációs intézkedésekről

19

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2014/C 160/10 | A nemzeti bírák képzése az EU-versenyjogban és igazságügyi együttműködés a nemzeti bírák között | 20 |

V   Hirdetmények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2014/C 160/10

A nemzeti bírák képzése az EU-versenyjogban és igazságügyi együttműködés a nemzeti bírák között

20

---

| | Helyesbítések |
| --- | --- |
| 2014/C 160/11 | Helyesbítés a 2013. december 9–10-i Foglalkoztatás, Szociálpolitika, Egészségügy és Fogyasztóvédelem tanácsi üléshez ( HL C 376., 2013.12.21. ) | 21 |

Helyesbítések

2014/C 160/11

Helyesbítés a 2013. december 9–10-i Foglalkoztatás, Szociálpolitika, Egészségügy és Fogyasztóvédelem tanácsi üléshez ( HL C 376., 2013.12.21. )

21

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 27.5.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 160/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 160/1

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám M.7162 – INEOS/SSG Solvents Business)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2014/C 160/01)

2014. május 5-én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32014M7162 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32014M7162 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 27.5.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 160/2 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 160/2

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2014. május 26.

(2014/C 160/02)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,3635 |
| JPY | Japán yen | 138,97 |
| DKK | Dán korona | 7,4637 |
| GBP | Angol font | 0,80990 |
| SEK | Svéd korona | 9,0371 |
| CHF | Svájci frank | 1,2210 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 8,1245 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 27,421 |
| HUF | Magyar forint | 302,77 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,1550 |
| RON | Román lej | 4,4075 |
| TRY | Török líra | 2,8467 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,4761 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,4812 |
| HKD | Hongkongi dollár | 10,5718 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,5955 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,7085 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 396,64 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 14,1090 |
| CNY | Kínai renminbi | 8,5071 |
| HRK | Horvát kuna | 7,5915 |
| IDR | Indonéz rúpia | 15 787,45 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,3768 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 59,568 |
| RUB | Orosz rubel | 46,6175 |
| THB | Thaiföldi baht | 44,432 |
| BRL | Brazil real | 3,0288 |
| MXN | Mexikói peso | 17,5305 |
| INR | Indiai rúpia | 80,0579 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,3635

JPY

Japán yen

138,97

DKK

Dán korona

7,4637

GBP

Angol font

0,80990

SEK

Svéd korona

9,0371

CHF

Svájci frank

1,2210

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

8,1245

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

27,421

HUF

Magyar forint

302,77

LTL

Litván litász/lita

3,4528

PLN

Lengyel zloty

4,1550

RON

Román lej

4,4075

TRY

Török líra

2,8467

AUD

Ausztrál dollár

1,4761

CAD

Kanadai dollár

1,4812

HKD

Hongkongi dollár

10,5718

NZD

Új-zélandi dollár

1,5955

SGD

Szingapúri dollár

1,7085

KRW

Dél-Koreai won

1 396,64

ZAR

Dél-Afrikai rand

14,1090

CNY

Kínai renminbi

8,5071

HRK

Horvát kuna

7,5915

IDR

Indonéz rúpia

15 787,45

MYR

Maláj ringgit

4,3768

PHP

Fülöp-szigeteki peso

59,568

RUB

Orosz rubel

46,6175

THB

Thaiföldi baht

44,432

BRL

Brazil real

3,0288

MXN

Mexikói peso

17,5305

INR

Indiai rúpia

80,0579

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 27.5.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 160/3 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 160/3

---

A pénzforgalomba szánt euróérmék új nemzeti előlapja

(2014/C 160/03)

A pénzforgalomba szánt euróérmék törvényes fizetőeszköznek minősülnek az euróövezet egészében. A nyilvánosság és a pénzérméket kezelő felek tájékoztatása céljából a Bizottság közzéteszi az új érmék rajzolatának leírását (1). A 2009. február 10-i tanácsi következtetéseknek (2) megfelelően az euróövezeti tagállamok és azok az országok, amelyek az Európai Unióval létrejött monetáris megállapodás alapján euróérmét bocsátanak ki, bizonyos feltételek – többek között a kéteurós címletre való korlátozás – betartása mellett pénzforgalomba szánt euro-emlékérmét bocsáthatnak ki. Technikai jellemzőit tekintve e pénzérme megegyezik a többi kéteurós érmével, de nemzeti előlapján a megemlékezéshez kapcsolódó, nemzeti vagy európai szinten kiemelkedő szimbolikus jelentéssel bíró rajzolat szerepel.

Kibocsátó ország
  : Olaszország

A megemlékezés tárgya
  : Az Arma dei Carabinieri alapításának 200. évfordulója.

A rajzolat leírása
  : A rajzolaton Antonio Berti 1973-ban készített, „Pattuglia di Carabinieri nella tormenta” szobrának ábrázolása; jobbra, az Olasz Köztársaság „RI” monogramjának egymás fölé helyezett betűi és a „2014” évszám; balra az „1814” évszám; felül az „R” betű (a római pénzverde jele); alul az „LDS” (Luciana De Simoni szerző monogramja) és a „CARABINIERI” felirat látható.

Az érme külső gyűrűjén az európai zászló 12 csillaga látható.

Kibocsátandó mennyiség
  : 6 500 000 darab

A kibocsátás időpontja
  : 2014. június

---

(1)  A 2002-ben kibocsátott pénzérmék nemzeti előlapjait lásd: HL C 373., 2001.12.28., 1. o.

(2)  Lásd a Gazdasági és Pénzügyi Tanács 2009. február 10-i következtetéseit, valamint a pénzforgalomba szánt euróérmék nemzeti előlapjára és kibocsátására vonatkozó közös iránymutatásokról szóló, 2008. december 19-i bizottsági ajánlást (HL L 9., 2009.1.14., 52. o.).

---

| 27.5.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 160/4 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 160/4

---

A pénzforgalomba szánt euróérmék új nemzeti előlapja

(2014/C 160/04)

A pénzforgalomba szánt euróérmék törvényes fizetőeszköznek minősülnek az euróövezet egészében. A nyilvánosság és a pénzérméket kezelő felek tájékoztatása céljából a Bizottság közzéteszi az új érmék rajzolatának leírását (1). A 2009. február 10-i tanácsi következtetéseknek (2) megfelelően az euróövezeti tagállamok és azok az országok, amelyek az Európai Unióval létrejött monetáris megállapodás alapján euróérmét bocsátanak ki, bizonyos feltételek – többek között a kéteurós címletre való korlátozás – betartása mellett pénzforgalomba szánt euro-emlékérmét bocsáthatnak ki. Technikai jellemzőit tekintve e pénzérme megegyezik a többi kéteurós érmével, de nemzeti előlapján a megemlékezéshez kapcsolódó, nemzeti vagy európai szinten kiemelkedő szimbolikus jelentéssel bíró rajzolat szerepel.

Kibocsátó ország
  : Olaszország

A megemlékezés tárgya
  : Galileo Galilei születésének (1564) 450. évfordulója.

A rajzolat leírása
  : A rajzolat Galileo Galilei képmását ábrázolja Justus Sustermans 1636. évi festménye (Firenze, Uffizi Képtár) alapján; felül, ív alakban a „GALILEO GALILEI” felirat; jobbra, egy „R” betű (a római pénzverde jele), egy csillagászati távcső, valamint (Claudia Momoni szerző monogramja) a „C.M.”; balra, az Olasz Köztársaság „RI” monogramjának egymás fölé helyezett betűi; alul az „1564–2014” felirat látható.

Az érme külső gyűrűjén az európai zászló 12 csillaga látható.

Kibocsátandó mennyiség
  : 6 500 000 darab

A kibocsátás időpontja
  : 2014. június

---

(1)  A 2002-ben kibocsátott pénzérmék nemzeti előlapjait lásd: HL C 373., 2001.12.28., 1. o.

(2)  Lásd a Gazdasági és Pénzügyi Tanács 2009. február 10-i következtetéseit, valamint a pénzforgalomba szánt euróérmék nemzeti előlapjára és kibocsátására vonatkozó közös iránymutatásokról szóló, 2008. december 19-i bizottsági ajánlást (HL L 9., 2009.1.14., 52. o.).

---

| 27.5.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 160/5 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 160/5

---

A pénzforgalomba szánt euróérmék új nemzeti előlapja

(2014/C 160/05)

A pénzforgalomba szánt euróérmék törvényes fizetőeszköznek minősülnek az euróövezet egészében. A nyilvánosság és a pénzérméket kezelő felek tájékoztatása céljából a Bizottság közzéteszi az új érmék rajzolatának leírását (1). A 2009. február 10-i tanácsi következtetéseknek (2) megfelelően az euróövezeti tagállamok és azok az országok, amelyek az Európai Unióval létrejött monetáris megállapodás alapján euróérmét bocsátanak ki, bizonyos feltételek – többek között a kéteurós címletre való korlátozás – betartása mellett pénzforgalomba szánt euro-emlékérmét bocsáthatnak ki. Technikai jellemzőit tekintve e pénzérme megegyezik a többi kéteurós érmével, de nemzeti előlapján a megemlékezéshez kapcsolódó, nemzeti vagy európai szinten kiemelkedő szimbolikus jelentéssel bíró rajzolat szerepel.

Kibocsátó ország
  : Belgium

A megemlékezés tárgya
  : Az 1914–1918-as háború kezdetének 100. évfordulója

A rajzolat leírása
  : Az érme belső részén a 2014–18 évszámok fölött egy pipacs látható. Az évszámok alatt a „The Great War Centenary” (a nagy háború századik évfordulója) felirat szerepel, amely alatt a mesterjegy, valamint Brüsszel verdejele, Mihály arkangyal sisakos portréja található. Felül középen az ország elnevezése szerepel három nyelven: BELGIE – BELGIQUE – BELGIEN.

Az érme külső gyűrűjén az európai zászló 12 csillaga látható.

Kibocsátandó mennyiség
  : 1,75 millió darab

A kibocsátás időpontja
  : 2014. április

---

(1)  A 2002-ben kibocsátott pénzérmék nemzeti előlapjait lásd: HL C 373., 2001.12.28., 1. o.

(2)  Lásd a Gazdasági és Pénzügyi Tanács 2009. február 10-i következtetéseit, valamint a pénzforgalomba szánt euróérmék nemzeti előlapjára és kibocsátására vonatkozó közös iránymutatásokról szóló, 2008. december 19-i bizottsági ajánlást (HL L 9., 2009.1.14., 52. o.).

---

| 27.5.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 160/6 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 160/6

---

Vélemény az összefonódásokkal foglalkozó tanácsadó bizottság 2012. április 25-i ülésén megfogalmazott véleménye ay M.6286 Südzucker ED&F Man ügyhöz kapcsolódó határozattervezetről

Előadó: Spanyolország

(2014/C 160/06)

| 1. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a bejelentett ügylet a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) értelmében összefonódásnak minősül. |
| --- | --- |

1.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a bejelentett ügylet a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) értelmében összefonódásnak minősül.

| 2. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a bejelentett ügylet a 139/2004/EK rendelet értelmében közösségi léptékűnek minősül. |
| --- | --- |

2.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a bejelentett ügylet a 139/2004/EK rendelet értelmében közösségi léptékűnek minősül.

| 3. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy az ügylet értékelése szempontjából érintett termékpiacok a következők:






  a) | külön piac 1. a fehér cukor ipari feldolgozóknak való beszállítására és 2. a fehér cukor kiskereskedőknek való beszállítására vonatkozóan; |
| --- | --- | --- |

3.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy az ügylet értékelése szempontjából érintett termékpiacok a következők:

a)

külön piac 1. a fehér cukor ipari feldolgozóknak való beszállítására és 2. a fehér cukor kiskereskedőknek való beszállítására vonatkozóan;

| b) | külön piac a nyersnádcukor- és a cukorrépa-beszállításra vonatkozóan, amelyen ebben az ügyben a nyersnádcukor-beszállításon belül nem szükséges pontosan elhatárolni egymástól a kedvezményes és a nem kedvezményes nyers nádcukor beszállításának piacát; |
| --- | --- |

b)

külön piac a nyersnádcukor- és a cukorrépa-beszállításra vonatkozóan, amelyen ebben az ügyben a nyersnádcukor-beszállításon belül nem szükséges pontosan elhatárolni egymástól a kedvezményes és a nem kedvezményes nyers nádcukor beszállításának piacát;

| c) | a melaszpiac, amelyen ebben az ügyben nem szükséges pontosan elhatárolni egymástól a répamelasz és a nádmelasz piacát; |
| --- | --- |

c)

a melaszpiac, amelyen ebben az ügyben nem szükséges pontosan elhatárolni egymástól a répamelasz és a nádmelasz piacát;

| d) | a bioetanol-piac, amelyen ebben az ügyben nem szükséges konkrét termékmeghatározás; |
| --- | --- |

d)

a bioetanol-piac, amelyen ebben az ügyben nem szükséges konkrét termékmeghatározás;

| e) | a bioüzemanyag-piac, amelyen ebben az ügyben nem szükséges konkrét termékmeghatározás; |
| --- | --- |

e)

a bioüzemanyag-piac, amelyen ebben az ügyben nem szükséges konkrét termékmeghatározás;

| f) | a takarmánypiac, amelyen ebben az ügyben nem szükséges konkrét termékmeghatározás; |
| --- | --- |

f)

a takarmánypiac, amelyen ebben az ügyben nem szükséges konkrét termékmeghatározás;

| g) | a vinaszpiac, amelyen ebben az ügyben nem szükséges konkrét termékmeghatározás. |
| --- | --- |

g)

a vinaszpiac, amelyen ebben az ügyben nem szükséges konkrét termékmeghatározás.

| 4. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy az ügylet értékelése szempontjából érintett földrajzi piacok a következők:






  a) | 1. a fehér cukor olaszországi ipari feldolgozóknak való beszállítására és 2. a fehér cukor olaszországi kiskereskedőknek való beszállítására vonatkozó piac országos szintű; |
| --- | --- | --- |

4.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy az ügylet értékelése szempontjából érintett földrajzi piacok a következők:

a)

1. a fehér cukor olaszországi ipari feldolgozóknak való beszállítására és 2. a fehér cukor olaszországi kiskereskedőknek való beszállítására vonatkozó piac országos szintű;

| b) | a fehér cukor görögországi ipari feldolgozóknak való beszállítására és a fehér cukor görögországi kiskereskedőknek való beszállítására vonatkozó piac országos szintű; ebben az ügyben nem szükséges a konkrét földrajzi piac meghatározása; |
| --- | --- |

b)

a fehér cukor görögországi ipari feldolgozóknak való beszállítására és a fehér cukor görögországi kiskereskedőknek való beszállítására vonatkozó piac országos szintű; ebben az ügyben nem szükséges a konkrét földrajzi piac meghatározása;

| c) | a kedvezményes nyers nádcukor beszállítására vonatkozó piac lefedi legalább az afrikai, karibi és csendes-óceáni országokat (AKCS-országok) és a legkevésbé fejlett országokat (LDC-országok), valamint magukban foglalhatja a CXL (a GATT-megállapodás része) és kivételes vámkontingens keretében nyers nádcukrot biztosító főbb országokat; ebben az ügyben nem szükséges a konkrét földrajzi piac meghatározása; |
| --- | --- |

c)

a kedvezményes nyers nádcukor beszállítására vonatkozó piac lefedi legalább az afrikai, karibi és csendes-óceáni országokat (AKCS-országok) és a legkevésbé fejlett országokat (LDC-országok), valamint magukban foglalhatja a CXL (a GATT-megállapodás része) és kivételes vámkontingens keretében nyers nádcukrot biztosító főbb országokat; ebben az ügyben nem szükséges a konkrét földrajzi piac meghatározása;

| d) | a melaszbeszállításra vonatkozó piac EGT- vagy országos szintű, amelyen ebben az ügyben nem szükséges konkrét földrajzi piac meghatározása; |
| --- | --- |

d)

a melaszbeszállításra vonatkozó piac EGT- vagy országos szintű, amelyen ebben az ügyben nem szükséges konkrét földrajzi piac meghatározása;

| e) | a bioetanol, a bioüzemanyag, a takarmány és a vinasz piaca EGT-szintű, amelyeken ebben az ügyben nem szükséges konkrét földrajzi piac meghatározása. |
| --- | --- |

e)

a bioetanol, a bioüzemanyag, a takarmány és a vinasz piaca EGT-szintű, amelyeken ebben az ügyben nem szükséges konkrét földrajzi piac meghatározása.

| 5. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy valószínűsíthető, hogy a tervezett összefonódás jelentősen gátolni fogja a hatékony versenyt a közös piacon, illetve annak egy jelentős részén a fehér cukor olaszországi ipari feldolgozóknak való beszállításának piacán. |
| --- | --- |

5.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy valószínűsíthető, hogy a tervezett összefonódás jelentősen gátolni fogja a hatékony versenyt a közös piacon, illetve annak egy jelentős részén a fehér cukor olaszországi ipari feldolgozóknak való beszállításának piacán.

| 6. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy nem valószínű, hogy a tervezett összefonódás jelentősen gátolni fogja a hatékony versenyt a közös piacon, illetve annak egy jelentős részén az alábbi piacokon:






  a) | a fehér cukor ipari feldolgozóknak való beszállításának az előző 5. kérdésben említettől eltérő valamennyi piacán; |
| --- | --- | --- |

6.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy nem valószínű, hogy a tervezett összefonódás jelentősen gátolni fogja a hatékony versenyt a közös piacon, illetve annak egy jelentős részén az alábbi piacokon:

a)

a fehér cukor ipari feldolgozóknak való beszállításának az előző 5. kérdésben említettől eltérő valamennyi piacán;

| b) | a fehér cukor kiskereskedőknek való beszállításának valamennyi piacán; |
| --- | --- |

b)

a fehér cukor kiskereskedőknek való beszállításának valamennyi piacán;

| c) | a nyers nádcukor Unióba való beszállításának valamennyi piacán; |
| --- | --- |

c)

a nyers nádcukor Unióba való beszállításának valamennyi piacán;

| d) | a melasz beszállításának valamennyi piacán; |
| --- | --- |

d)

a melasz beszállításának valamennyi piacán;

| e) | a bioetanol valamennyi piacán; |
| --- | --- |

e)

a bioetanol valamennyi piacán;

| f) | a bioüzemanyag valamennyi piacán; |
| --- | --- |

f)

a bioüzemanyag valamennyi piacán;

| g) | a takarmány valamennyi piacán; |
| --- | --- |

g)

a takarmány valamennyi piacán;

| h) | a vinasz valamennyi piacán. |
| --- | --- |

h)

a vinasz valamennyi piacán.

| 7. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a kötelezettségvállalások elegendőek ahhoz, hogy elhárítsák a verseny jelentős akadályozását a fehér cukor olaszországi ipari feldolgozóknak való beszállításának piacán. |
| --- | --- |

7.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a kötelezettségvállalások elegendőek ahhoz, hogy elhárítsák a verseny jelentős akadályozását a fehér cukor olaszországi ipari feldolgozóknak való beszállításának piacán.

| 8. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy – feltételezve a felek által felajánlott kötelezettségvállalások teljesülését, valamint az összes kötelezettségvállalást együttesen tekintve – a bejelentett összefonódás nem akadályozza jelentősen a hatékony versenyt a belső piacon vagy annak jelentős részén. |
| --- | --- |

8.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy – feltételezve a felek által felajánlott kötelezettségvállalások teljesülését, valamint az összes kötelezettségvállalást együttesen tekintve – a bejelentett összefonódás nem akadályozza jelentősen a hatékony versenyt a belső piacon vagy annak jelentős részén.

| 9. | A tanácsadó bizottság felkéri a Bizottságot, hogy a vita során felmerülő valamennyi további kérdést is vegye figyelembe. |
| --- | --- |

9.

A tanácsadó bizottság felkéri a Bizottságot, hogy a vita során felmerülő valamennyi további kérdést is vegye figyelembe.

| 10. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a bejelentett összefonódást összeegyeztethetőnek kell nyilvánítani a belső piaccal és az EGT-megállapodással, összhangban az összefonódás-ellenőrzési rendelet 2. cikkének (2) bekezdésével és 8. cikkének (2) bekezdésével, valamint az EGT-megállapodás 57. cikkével. |
| --- | --- |

10.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a bejelentett összefonódást összeegyeztethetőnek kell nyilvánítani a belső piaccal és az EGT-megállapodással, összhangban az összefonódás-ellenőrzési rendelet 2. cikkének (2) bekezdésével és 8. cikkének (2) bekezdésével, valamint az EGT-megállapodás 57. cikkével.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

| 27.5.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 160/8 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 160/8

---

A meghallgatási tisztviselő zárójelentése (1)

a Südzucker/ED&F Man

(M.6286) ügyben

(2014/C 160/07)

1.   HÁTTÉR

| 1. | 2011. szeptember 19-én az Európai Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (2) (a továbbiakban: az összefonódás-ellenőrzési rendelet) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Südzucker Mannheim/Ochsenfurt (a továbbiakban: a bejelentő fél) irányítása alá tartozó Südzucker Holding GmbH által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján ellenőrzést szerez az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében az ED&F Man Holding Limited (a továbbiakban: EDFM) felett. (A bejelentő fél és az EDFM a továbbiakban: a felek). |
| --- | --- |

1.

2011. szeptember 19-én az Európai Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (2) (a továbbiakban: az összefonódás-ellenőrzési rendelet) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Südzucker Mannheim/Ochsenfurt (a továbbiakban: a bejelentő fél) irányítása alá tartozó Südzucker Holding GmbH által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján ellenőrzést szerez az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében az ED&F Man Holding Limited (a továbbiakban: EDFM) felett. (A bejelentő fél és az EDFM a továbbiakban: a felek).

2.   ÍRÁSBELI ELJÁRÁS

| 2. | Az első szakaszban a Bizottság súlyos aggályokat vetett fel az ügylet belső piaccal való összeegyeztethetőségét illetően. A Bizottság ezért 2011. november 9-én úgy határozott, hogy megindítja az összefonódás-ellenőrzési rendelet 6. cikke (1) bekezdésének c) pontja szerinti eljárást. |
| --- | --- |

2.

Az első szakaszban a Bizottság súlyos aggályokat vetett fel az ügylet belső piaccal való összeegyeztethetőségét illetően. A Bizottság ezért 2011. november 9-én úgy határozott, hogy megindítja az összefonódás-ellenőrzési rendelet 6. cikke (1) bekezdésének c) pontja szerinti eljárást.

| 3. | A felek 2012. január 24-én hivatalos kötelezettségvállalásokat nyújtottak be arra vonatkozóan, hogy teljes egészében értékesítik az EDFM egy, az olaszországi Brindisiben lévő finomítóban (a továbbiakban: SRB) birtokolt részesedését, amely a Società Fondiaria Industriale Romagnola S.p.A.-val (a továbbiakban: SFIR) 50-50 %-ban birtokolt közös vállalkozás, valamint hogy átruháznak az SRB-re három, nyersnádcukor-beszállításra vonatkozó hatályos szerződést. A felek azt is vállalták, hogy a szerződések átruházásának meghiúsulása esetén az iparági gyakorlatnak megfelelően beszállítják, illetve ésszerű aktuális piaci áron beszerzik az SRB számára a szerződésben vállalt nyersnádcukor-mennyiséget. A piaci tesztet követően a Bizottság arra az álláspontra helyezkedett, hogy a javasolt kötelezettségvállalások nem szüntetnék meg teljes egészében a megállapított versenyaggályokat, és kifogásközlést fogadott el. |
| --- | --- |

3.

A felek 2012. január 24-én hivatalos kötelezettségvállalásokat nyújtottak be arra vonatkozóan, hogy teljes egészében értékesítik az EDFM egy, az olaszországi Brindisiben lévő finomítóban (a továbbiakban: SRB) birtokolt részesedését, amely a Società Fondiaria Industriale Romagnola S.p.A.-val (a továbbiakban: SFIR) 50-50 %-ban birtokolt közös vállalkozás, valamint hogy átruháznak az SRB-re három, nyersnádcukor-beszállításra vonatkozó hatályos szerződést. A felek azt is vállalták, hogy a szerződések átruházásának meghiúsulása esetén az iparági gyakorlatnak megfelelően beszállítják, illetve ésszerű aktuális piaci áron beszerzik az SRB számára a szerződésben vállalt nyersnádcukor-mennyiséget. A piaci tesztet követően a Bizottság arra az álláspontra helyezkedett, hogy a javasolt kötelezettségvállalások nem szüntetnék meg teljes egészében a megállapított versenyaggályokat, és kifogásközlést fogadott el.

| 4. | A kifogásközlést 2012. február 24-én küldték meg a bejelentő félnek. A válaszadás határideje 2012. február 28. volt. |
| --- | --- |

4.

A kifogásközlést 2012. február 24-én küldték meg a bejelentő félnek. A válaszadás határideje 2012. február 28. volt.

| 5. | A Bizottság kifogásközlésben megfogalmazott előzetes megállapításai arra utaltak, hogy a bejelentett összefonódás létrejöttével erőfölény alakulna ki Olaszországban az ipari feldolgozóknak szánt fehércukor-beszállítás piacán. A korrekciós intézkedéseket illetően a kifogásközlésben megállapították, hogy a nyers nádcukorra vonatkozó szerződések átruházása jelentős negatív kockázatot rejt magában, valamint hogy az EDFM által javasolt korrekciós intézkedés nem elegendő az SRB életképességének szavatolására. |
| --- | --- |

5.

A Bizottság kifogásközlésben megfogalmazott előzetes megállapításai arra utaltak, hogy a bejelentett összefonódás létrejöttével erőfölény alakulna ki Olaszországban az ipari feldolgozóknak szánt fehércukor-beszállítás piacán. A korrekciós intézkedéseket illetően a kifogásközlésben megállapították, hogy a nyers nádcukorra vonatkozó szerződések átruházása jelentős negatív kockázatot rejt magában, valamint hogy az EDFM által javasolt korrekciós intézkedés nem elegendő az SRB életképességének szavatolására.

| 6. | A felek 2012. február 28-án közös írásbeli észrevételeket nyújtottak be a kifogásközlésre vonatkozóan, valamint hivatalos szóbeli meghallgatást kértek. Az EDFM ezenfelül külön észrevételeket nyújtott be a bizottsági iratban található, az SRB-t érintő bizonyos dokumentumokra vonatkozóan, amelyekbe az EDFM betekinthetett (3), és amelyek a bejelentő féllel szemben bizalmasak voltak. |
| --- | --- |

6.

A felek 2012. február 28-án közös írásbeli észrevételeket nyújtottak be a kifogásközlésre vonatkozóan, valamint hivatalos szóbeli meghallgatást kértek. Az EDFM ezenfelül külön észrevételeket nyújtott be a bizottsági iratban található, az SRB-t érintő bizonyos dokumentumokra vonatkozóan, amelyekbe az EDFM betekinthetett (3), és amelyek a bejelentő féllel szemben bizalmasak voltak.

Iratbetekintés

| 7. | A bejelentő fél számára 2012. február 15-én biztosítottak betekintést az iratokba. A felek 2012. február 20-án, 21-én és 23-án újabb iratbetekintési kérelmeket nyújtottak be. |
| --- | --- |

7.

A bejelentő fél számára 2012. február 15-én biztosítottak betekintést az iratokba. A felek 2012. február 20-án, 21-én és 23-án újabb iratbetekintési kérelmeket nyújtottak be.

| 8. | Ezek mindegyikével a Versenypolitikai Főigazgatóság foglalkozott. Mivel hozzám semmilyen panasz nem érkezett a felek részéről, úgy tekintem, hogy a felek iratbetekintéssel kapcsolatos eljárási jogait betartották. |
| --- | --- |

8.

Ezek mindegyikével a Versenypolitikai Főigazgatóság foglalkozott. Mivel hozzám semmilyen panasz nem érkezett a felek részéről, úgy tekintem, hogy a felek iratbetekintéssel kapcsolatos eljárási jogait betartották.

Érdekelt harmadik személyek

| 9. | 2012. február 21-én érdekelt harmadik félként történő meghallgatás iránti kérelem érkezett be hozzám az SFIR-től az összefonódás-ellenőrzési rendelet 18. cikkének (4) bekezdése szerint. Az SFIR igazolta az eljárásban való kellő érdekeltségét, mivel az EDFM által javasolt korrekciós intézkedések valószínűleg hatással lesznek versenyhelyzetére az érintett piacon, valamint az SFIR az eljárás során több írásbeli beadványt is benyújtott. A felek hivatalos szóbeli meghallgatás iránti kérelmét követően 2012. február 29-én közöltem az SFIR-rel azon döntésemet, mely szerint kifejezheti álláspontját a hivatalos szóbeli meghallgatáson. |
| --- | --- |

9.

2012. február 21-én érdekelt harmadik félként történő meghallgatás iránti kérelem érkezett be hozzám az SFIR-től az összefonódás-ellenőrzési rendelet 18. cikkének (4) bekezdése szerint. Az SFIR igazolta az eljárásban való kellő érdekeltségét, mivel az EDFM által javasolt korrekciós intézkedések valószínűleg hatással lesznek versenyhelyzetére az érintett piacon, valamint az SFIR az eljárás során több írásbeli beadványt is benyújtott. A felek hivatalos szóbeli meghallgatás iránti kérelmét követően 2012. február 29-én közöltem az SFIR-rel azon döntésemet, mely szerint kifejezheti álláspontját a hivatalos szóbeli meghallgatáson.

3.   SZÓBELI ELJÁRÁS

Zárt ülés iránti kérelem

| 10. | 2012. március 1-jén a felek – arra hivatkozva, hogy a piaci szereplők bizalmas információkhoz jutnának hozzá – zárt ülést kértek előadásuk bizonyos olyan részeire vonatkozóan, amelyek az ügyletnek az olasz piacra gyakorolt hatásával és a korrekciós intézkedésekkel foglalkoztak. |
| --- | --- |

10.

2012. március 1-jén a felek – arra hivatkozva, hogy a piaci szereplők bizalmas információkhoz jutnának hozzá – zárt ülést kértek előadásuk bizonyos olyan részeire vonatkozóan, amelyek az ügyletnek az olasz piacra gyakorolt hatásával és a korrekciós intézkedésekkel foglalkoztak.

| 11. | Ezt a kérelmet az alábbi okok miatt utasítottam el. Először is tájékoztattam a feleket, hogy a hivatalos szóbeli meghallgatáson részt vevő egyetlen érdekelt harmadik fél az SFIR. Másodszor a felek azon érvelése, mely szerint a versenytársaknak nem indokolt betekinteni a feleknek az érintett piacon való helyzetére vonatkozó információkba, olyan érvelés, amelyet akármelyik összefonódási ügyben akármelyik hivatalos szóbeli meghallgatáson ugyanúgy elő lehetne adni. Amennyiben elfogadnám ezt a kérelmet, azzal a 2011/695/EU határozat 13. cikke értelmét vesztené. Harmadszor, mivel az EDFM és az SFIR az SRB közös vállalkozásban partnerek, az SFIR tisztában lehetett az EDFM-nek az olaszországi cukorbeszállítással kapcsolatos kereskedelmi információival. Így semmilyen okot nem találtam arra, hogy az SFIR miért ne férhetne hozzá a bejelentő fél információihoz, amelyeket az EDFM jelenlétében meg lehetne vitatni. Továbbá a korrekciós intézkedésekre vonatkozó javaslat tekintetében az SFIR ismerte annak tartalmát, mivel korábban betekinthetett a szinte szerkesztetlen változatba. Végezetül az SFIR és az EDFM egyaránt felei a korrekciós intézkedések által érintett fő szerződésnek (a továbbiakban: a Mitra-szerződés). |
| --- | --- |

11.

Ezt a kérelmet az alábbi okok miatt utasítottam el. Először is tájékoztattam a feleket, hogy a hivatalos szóbeli meghallgatáson részt vevő egyetlen érdekelt harmadik fél az SFIR. Másodszor a felek azon érvelése, mely szerint a versenytársaknak nem indokolt betekinteni a feleknek az érintett piacon való helyzetére vonatkozó információkba, olyan érvelés, amelyet akármelyik összefonódási ügyben akármelyik hivatalos szóbeli meghallgatáson ugyanúgy elő lehetne adni. Amennyiben elfogadnám ezt a kérelmet, azzal a 2011/695/EU határozat 13. cikke értelmét vesztené. Harmadszor, mivel az EDFM és az SFIR az SRB közös vállalkozásban partnerek, az SFIR tisztában lehetett az EDFM-nek az olaszországi cukorbeszállítással kapcsolatos kereskedelmi információival. Így semmilyen okot nem találtam arra, hogy az SFIR miért ne férhetne hozzá a bejelentő fél információihoz, amelyeket az EDFM jelenlétében meg lehetne vitatni. Továbbá a korrekciós intézkedésekre vonatkozó javaslat tekintetében az SFIR ismerte annak tartalmát, mivel korábban betekinthetett a szinte szerkesztetlen változatba. Végezetül az SFIR és az EDFM egyaránt felei a korrekciós intézkedések által érintett fő szerződésnek (a továbbiakban: a Mitra-szerződés).

A hivatalos szóbeli meghallgatás

| 12. | A hivatalos szóbeli meghallgatást 2012. március 5-én tartották Brüsszelben, és azon az alábbiak vettek részt: a bejelentő fél és jogi tanácsadói; az EDFM, valamint jogi és gazdasági tanácsadói; az érdekelt harmadik fél és jogi tanácsadói; az érintett bizottsági szolgálatok, valamint hat tagállami (a belga, a német, a spanyol, az olasz, a finn és a svéd) versenyhatóság képviselői. |
| --- | --- |

12.

A hivatalos szóbeli meghallgatást 2012. március 5-én tartották Brüsszelben, és azon az alábbiak vettek részt: a bejelentő fél és jogi tanácsadói; az EDFM, valamint jogi és gazdasági tanácsadói; az érdekelt harmadik fél és jogi tanácsadói; az érintett bizottsági szolgálatok, valamint hat tagállami (a belga, a német, a spanyol, az olasz, a finn és a svéd) versenyhatóság képviselői.

| 13. | A hivatalos szóbeli meghallgatáson semmilyen probléma nem merült fel. |
| --- | --- |

13.

A hivatalos szóbeli meghallgatáson semmilyen probléma nem merült fel.

4.   A HIVATALOS SZÓBELI MEGHALLGATÁS UTÁNI ELJÁRÁS

A felek további beadványai

| 14. | A hivatalos szóbeli meghallgatáson lefolytatott megbeszéléseket követőn a felek 2012. március 12-én további észrevételeket nyújtottak be. |
| --- | --- |

14.

A hivatalos szóbeli meghallgatáson lefolytatott megbeszéléseket követőn a felek 2012. március 12-én további észrevételeket nyújtottak be.

Tényállást közlő levél

| 15. | 2012. március 14-én a Bizottság a végleges határozatában szereplő kifogások alátámasztásául tényállást közlő levelet küldött a feleknek, amelyben további elemeket tüntetett fel. A felek 2012. március 16-ig nyújthatták be írásos észrevételeiket. A felek 2012. március 19-én válaszoltak. |
| --- | --- |

15.

2012. március 14-én a Bizottság a végleges határozatában szereplő kifogások alátámasztásául tényállást közlő levelet küldött a feleknek, amelyben további elemeket tüntetett fel. A felek 2012. március 16-ig nyújthatták be írásos észrevételeiket. A felek 2012. március 19-én válaszoltak.

Kötelezettségvállalások

| 16. | A felek 2012. március 16-án javított kötelezettségvállalásokat nyújtottak be a kifogásközlésben kiemelt aggályok eloszlatása érdekében. E kötelezettségvállalások az EDFM SRB-ben lévő teljes részesedésének értékesítéséből, valamint a nyersnádcukor-beszállításra vonatkozó három hatályos szerződés alapján keletkező gazdasági nyereség átruházásából álltak. A felek azt is vállalták, hogy amennyiben az EDFM nem ruházná át a Mitra-szerződés alapján keletkező gazdasági hasznot, úgy e szerződés feltételeivel megegyező feltételek mellett beszállítja, illetve beszerzi az SRB számára a kedvezményes nyersnádcukor-mennyiséget; a másik két szerződés esetében pedig az EDFM az iparági gyakorlatnak megfelelően beszállítja, illetve ésszerű aktuális piaci áron beszerzi az SRB számára a kedvezményes nyersnádcukor-mennyiségeket. A korrekciós intézkedéseket tartalmazó csomag további intézkedéseket is magában foglalt, így például pontosított a vevővel szembeni bizonyos követelményeket, valamint gyorsított választott bírósági eljárásra vonatkozó záradékot vezetett be. |
| --- | --- |

16.

A felek 2012. március 16-án javított kötelezettségvállalásokat nyújtottak be a kifogásközlésben kiemelt aggályok eloszlatása érdekében. E kötelezettségvállalások az EDFM SRB-ben lévő teljes részesedésének értékesítéséből, valamint a nyersnádcukor-beszállításra vonatkozó három hatályos szerződés alapján keletkező gazdasági nyereség átruházásából álltak. A felek azt is vállalták, hogy amennyiben az EDFM nem ruházná át a Mitra-szerződés alapján keletkező gazdasági hasznot, úgy e szerződés feltételeivel megegyező feltételek mellett beszállítja, illetve beszerzi az SRB számára a kedvezményes nyersnádcukor-mennyiséget; a másik két szerződés esetében pedig az EDFM az iparági gyakorlatnak megfelelően beszállítja, illetve ésszerű aktuális piaci áron beszerzi az SRB számára a kedvezményes nyersnádcukor-mennyiségeket. A korrekciós intézkedéseket tartalmazó csomag további intézkedéseket is magában foglalt, így például pontosított a vevővel szembeni bizonyos követelményeket, valamint gyorsított választott bírósági eljárásra vonatkozó záradékot vezetett be.

| 17. | A javított korrekciós intézkedésekre vonatkozó piaci teszt 2012. március 20-án indult. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a felek által 2012. március 16-án javasolt kötelezettségvállalások kellőképpen eloszlatják a javasolt ügylet belső piaccal való összeegyeztethetőségét érintő összes további aggályt. |
| --- | --- |

17.

A javított korrekciós intézkedésekre vonatkozó piaci teszt 2012. március 20-án indult. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a felek által 2012. március 16-án javasolt kötelezettségvállalások kellőképpen eloszlatják a javasolt ügylet belső piaccal való összeegyeztethetőségét érintő összes további aggályt.

5.   A HATÁROZATTERVEZET

| 18. | A 2011/695/EU határozat 16. cikkének (1) bekezdése alapján a zárójelentésnek meg kell vizsgálnia, hogy a határozattervezet csak azokat a kifogásokat érinti-e, amelyekre vonatkozóan a feleknek lehetőségük nyílt álláspontjuk ismertetésére. |
| --- | --- |

18.

A 2011/695/EU határozat 16. cikkének (1) bekezdése alapján a zárójelentésnek meg kell vizsgálnia, hogy a határozattervezet csak azokat a kifogásokat érinti-e, amelyekre vonatkozóan a feleknek lehetőségük nyílt álláspontjuk ismertetésére.

| 19. | A határozattervezet áttekintését követően arra a megállapításra jutottam, hogy a határozattervezet csak azokat a kifogásokat érinti, amelyekre vonatkozóan a feleknek lehetőségük nyílt saját álláspontjuk ismertetésére. |
| --- | --- |

19.

A határozattervezet áttekintését követően arra a megállapításra jutottam, hogy a határozattervezet csak azokat a kifogásokat érinti, amelyekre vonatkozóan a feleknek lehetőségük nyílt saját álláspontjuk ismertetésére.

6.   ZÁRÓ MEGJEGYZÉSEK

| 20. | Megállapítom, hogy ebben az ügyben a résztvevők hatékonyan tudták eljárási jogaikat gyakorolni. |
| --- | --- |

20.

Megállapítom, hogy ebben az ügyben a résztvevők hatékonyan tudták eljárási jogaikat gyakorolni.

Brüsszel, 2012. május 2.

Wouter WILS

---

(1)  A meghallgatási tisztviselő egyes versenyjogi eljárásokban meglévő feladatáról és megbízatásáról szóló, 2011. október 13-i 2011/695/EU bizottsági elnöki határozat 16. és 17. cikkével összhangban (HL L 275., 2011.10.20., 29. o.) (a továbbiakban: a 2011/695/EU határozat).

1

(2)  A Tanács 2004. január 20-i 139/2004/EK rendelete a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről (HL L 24., 2004.1.29., 1. o.).

2

(3)  Lásd az összefonódás-ellenőrzési rendelet 18. cikkének (3) bekezdését és az összefonódás-ellenőrzési rendelet végrehajtási rendeletének 17. cikke (2) bekezdését.

3

---

| 27.5.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 160/11 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 160/11

---

A Bizottság határozatának összefoglalója

(2012. május 16.)

egy vállalati összefonódásnak a belső piaccal és az EGT–megállapodásban foglaltak érvényesülésével összeegyeztethetőnek nyilvánításáról

(Ügyszám: M.6286 – SÜDZUCKER/ED & F MAN)

(az értesítés a C(2012) 3145 final számú dokumentummal történt)

(csak az angol nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2014/C 160/08)

A Bizottság 2012. május 16-án a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló, 2004. január 20-i 139/2004/EK tanácsi rendelet
   (1)
  és különösen annak 8. cikke (2) bekezdése értelmében összefonódási ügyben hozott határozatot. A határozat teljes szövegének nyilvános változata az ügy hiteles nyelvén megtalálható a Versenypolitikai Főigazgatóság honlapján, az alábbi címen: http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html

I.   A FELEK

| (1) | A bejelentő fél, a Südzucker egy német élelmiszer-ipari vállalkozás, amely cukorgyártással és -forgalmazással, élelmiszer-adalékanyagokkal, fagyasztott élelmiszerekkel, kiszerelt élelmiszerekkel, bioetanol előállításával, valamint gyümölcslevekkel, -koncentrátumokkal és -készítményekkel foglalkozik. A cukorszegmens lefedi a cukorrépából történő fehércukor-gyártást, valamint a nyersnádcukor-finomítást, továbbá a cukor és melléktermékei forgalmazását. A Südzucker 29 cukorrépa-feldolgozó gyárban és három finomítóban gyárt cukrot Németországban, Belgiumban, Bosznia-Hercegovinában, Franciaországban, Lengyelországban, Ausztriában, Szlovákiában, a Cseh Köztársaságban, Magyarországon, Moldovában és Romániában. |
| --- | --- |

(1)

A bejelentő fél, a Südzucker egy német élelmiszer-ipari vállalkozás, amely cukorgyártással és -forgalmazással, élelmiszer-adalékanyagokkal, fagyasztott élelmiszerekkel, kiszerelt élelmiszerekkel, bioetanol előállításával, valamint gyümölcslevekkel, -koncentrátumokkal és -készítményekkel foglalkozik. A cukorszegmens lefedi a cukorrépából történő fehércukor-gyártást, valamint a nyersnádcukor-finomítást, továbbá a cukor és melléktermékei forgalmazását. A Südzucker 29 cukorrépa-feldolgozó gyárban és három finomítóban gyárt cukrot Németországban, Belgiumban, Bosznia-Hercegovinában, Franciaországban, Lengyelországban, Ausztriában, Szlovákiában, a Cseh Köztársaságban, Magyarországon, Moldovában és Romániában.

| (2) | Az ED & F Man (a továbbiakban: EDFM) elsősorban árukereskedelemmel foglalkozó társaság, amelynek forgalmazott termékei a következők: cukor, a cukorgyártás folyékony melléktermékei, így például melasz (folyékony termékek szegmense), továbbá kávé, trópusi olajok és bioüzemanyagok. |
| --- | --- |

(2)

Az ED & F Man (a továbbiakban: EDFM) elsősorban árukereskedelemmel foglalkozó társaság, amelynek forgalmazott termékei a következők: cukor, a cukorgyártás folyékony melléktermékei, így például melasz (folyékony termékek szegmense), továbbá kávé, trópusi olajok és bioüzemanyagok.

| (3) | A Südzucker és az EDFM a továbbiakban: a felek, míg a Südzucker a továbbiakban: a bejelentő fél. |
| --- | --- |

(3)

A Südzucker és az EDFM a továbbiakban: a felek, míg a Südzucker a továbbiakban: a bejelentő fél.

II.   AZ ÜGYLET

| (4) | 2011. szeptember 19-én a Bizottság az összefonódás-ellenőrzési rendelet 4. cikke szerint hivatalos bejelentést kapott arról, hogy a Südzucker megszerzi az EDFM jegyzett tőkéjének 24,99 %-át (a továbbiakban: a tervezett ügylet). |
| --- | --- |

(4)

2011. szeptember 19-én a Bizottság az összefonódás-ellenőrzési rendelet 4. cikke szerint hivatalos bejelentést kapott arról, hogy a Südzucker megszerzi az EDFM jegyzett tőkéjének 24,99 %-át (a továbbiakban: a tervezett ügylet).

| (5) | A jogalkalmazási közlemény 54–57. pontja értelmében kisebbségi tulajdonos akkor szerezhet egyedüli irányítást de jure alapon, amennyiben megszerzi a többi vállalkozás stratégiai üzleti magatartása feletti meghatározó befolyás gyakorlásának képességét. A részvényjegyzési megállapodás és az alapszabály speciális vétójogokat biztosít a Südzucker számára a stratégiai döntések, különösen az éves költségvetés, az üzleti terv és az igazgatók kinevezése felett. A tervezett ügylet következésképpen kizárólagos ellenőrzést biztosítana a Südzucker számára az EDFM felett. |
| --- | --- |

(5)

A jogalkalmazási közlemény 54–57. pontja értelmében kisebbségi tulajdonos akkor szerezhet egyedüli irányítást de jure alapon, amennyiben megszerzi a többi vállalkozás stratégiai üzleti magatartása feletti meghatározó befolyás gyakorlásának képességét. A részvényjegyzési megállapodás és az alapszabály speciális vétójogokat biztosít a Südzucker számára a stratégiai döntések, különösen az éves költségvetés, az üzleti terv és az igazgatók kinevezése felett. A tervezett ügylet következésképpen kizárólagos ellenőrzést biztosítana a Südzucker számára az EDFM felett.

| (6) | A tervezett ügylet az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében ezért összefonódásnak minősül. |
| --- | --- |

(6)

A tervezett ügylet az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében ezért összefonódásnak minősül.

III.   ÖSSZEFOGLALÁS

| (7) | A Bizottság az I. szakaszban végzett vizsgálata alapján súlyos aggályokat vetett fel a tervezett ügyletnek a belső piaccal való összeegyeztethetőségét illetően, és 2011. november 9-én az eljárás megindításáról szóló határozatot fogadott el az összefonódás-ellenőrzési rendelet 6. cikke (1) bekezdésének c) pontja szerint. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság az I. szakaszban végzett vizsgálata alapján súlyos aggályokat vetett fel a tervezett ügyletnek a belső piaccal való összeegyeztethetőségét illetően, és 2011. november 9-én az eljárás megindításáról szóló határozatot fogadott el az összefonódás-ellenőrzési rendelet 6. cikke (1) bekezdésének c) pontja szerint.

| (8) | 2012. február 14-én a Bizottság kifogásközlést fogadott el az összefonódás-ellenőrzési rendelet 18. cikke szerint. A Südzucker 2012. február 28-án válaszolt a kifogásközlésre. |
| --- | --- |

(8)

2012. február 14-én a Bizottság kifogásközlést fogadott el az összefonódás-ellenőrzési rendelet 18. cikke szerint. A Südzucker 2012. február 28-án válaszolt a kifogásközlésre.

| (9) | 2012. március 5-én szóbeli meghallgatásra került sor, amelyen a bejelentő fél élni tudott a védelemhez való jogával. A szóbeli meghallgatáson egy harmadik fél, az SFIR is részt vett. |
| --- | --- |

(9)

2012. március 5-én szóbeli meghallgatásra került sor, amelyen a bejelentő fél élni tudott a védelemhez való jogával. A szóbeli meghallgatáson egy harmadik fél, az SFIR is részt vett.

| (10) | A Südzucker 2012. január 24-én felajánlotta első kötelezettségvállalásait. A kifogásközlést és a piaci teszt eredményeit követően módosították a kötelezettségvállalásokat, amelyek aktualizált változatát 2012. március 16-án nyújtották be a Bizottságnak. 2012. március 30-án a felek a végleges kötelezettségvállalásokban bizonyos pontosításokat és javításokat javasoltak. |
| --- | --- |

(10)

A Südzucker 2012. január 24-én felajánlotta első kötelezettségvállalásait. A kifogásközlést és a piaci teszt eredményeit követően módosították a kötelezettségvállalásokat, amelyek aktualizált változatát 2012. március 16-án nyújtották be a Bizottságnak. 2012. március 30-án a felek a végleges kötelezettségvállalásokban bizonyos pontosításokat és javításokat javasoltak.

| (11) | A Bizottság ezért 2012. május 16-án feltételes engedélyezési határozatot fogadott el az összefonódás-ellenőrzési rendelet 8. cikkének (2) bekezdése szerint. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottság ezért 2012. május 16-án feltételes engedélyezési határozatot fogadott el az összefonódás-ellenőrzési rendelet 8. cikkének (2) bekezdése szerint.

IV.   INDOKOLÁS

| (12) | A Südzucker a legnagyobb európai cukorgyártó, az EDFM pedig világszerte a második legnagyobb cukorkereskedő. Az EDFM a cukorgyártásban is érintett az Európában lévő két finomítója révén, melyek közül az egyik a dél-olaszországi Brindisiben található, az SFIR-rel közös vállalkozás, a másik pedig a portugáliai Coruche-ben található DAI finomító. Tevékenységeik az alábbi kategóriákban fedik, illetve fedhetik át egymást: i. fehércukor-beszállítás Olaszországban és Görögországban, ii. kedvezményes nyersnádcukor-beszállítás az EGT területén, valamint iii. melaszbeszállítás számos tagállamban, elsősorban Közép-Európában. |
| --- | --- |

(12)

A Südzucker a legnagyobb európai cukorgyártó, az EDFM pedig világszerte a második legnagyobb cukorkereskedő. Az EDFM a cukorgyártásban is érintett az Európában lévő két finomítója révén, melyek közül az egyik a dél-olaszországi Brindisiben található, az SFIR-rel közös vállalkozás, a másik pedig a portugáliai Coruche-ben található DAI finomító. Tevékenységeik az alábbi kategóriákban fedik, illetve fedhetik át egymást: i. fehércukor-beszállítás Olaszországban és Görögországban, ii. kedvezményes nyersnádcukor-beszállítás az EGT területén, valamint iii. melaszbeszállítás számos tagállamban, elsősorban Közép-Európában.

| (13) | A tervezett ügylet a pontos piaci felosztástól függetlenül nem vet fel versenyjogi aggályokat a kedvezményes nyers nádcukor, a melasz és a fehér cukor beszállítása terén Görögországban. A tervezett ügylet azonban versenyjogi aggályokat vet fel a fehércukor-beszállítás terén Olaszországban. |
| --- | --- |

(13)

A tervezett ügylet a pontos piaci felosztástól függetlenül nem vet fel versenyjogi aggályokat a kedvezményes nyers nádcukor, a melasz és a fehér cukor beszállítása terén Görögországban. A tervezett ügylet azonban versenyjogi aggályokat vet fel a fehércukor-beszállítás terén Olaszországban.

A.   Az érintett termékpiacok

Bevezetés a cukoriparba

| (14) | A cukor (pontosabban szacharóz) a leggyakoribb édesítőszer. Sok természetes élelmiszerben (például gyümölcsökben és zöldségekben) megtalálható, kivonni azonban csak az Európában és máshol termelt és helyben cukorrá feldolgozott cukorrépából, illetve a trópusibb éghajlatokon termelt cukornádból lehet. |
| --- | --- |

(14)

A cukor (pontosabban szacharóz) a leggyakoribb édesítőszer. Sok természetes élelmiszerben (például gyümölcsökben és zöldségekben) megtalálható, kivonni azonban csak az Európában és máshol termelt és helyben cukorrá feldolgozott cukorrépából, illetve a trópusibb éghajlatokon termelt cukornádból lehet.

| (15) | Jelenleg a világ cukortermelésének 80 %-a a cukornádon alapul, míg az Unióban fogyasztott cukor nagy részét még mindig cukorrépából gyártják. A 2006. évi uniós cukorreform óta azonban az uniós fogyasztásnak a korábbinál nagyobb hányada alapul a nyers nádcukron. |
| --- | --- |

(15)

Jelenleg a világ cukortermelésének 80 %-a a cukornádon alapul, míg az Unióban fogyasztott cukor nagy részét még mindig cukorrépából gyártják. A 2006. évi uniós cukorreform óta azonban az uniós fogyasztásnak a korábbinál nagyobb hányada alapul a nyers nádcukron.

| (16) | A cukorellátást a közös piacszervezés szabályozza, amelynek elveit az 1234/2007/EK rendelet állapítja meg. A cukorpiaci rendszert 1967-ban hozták létre annak érdekében, hogy tisztességes jövedelmet biztosítsanak a közösségi gyártóknak és stabilizálják a piacot. Az uniós gyártók a cukrot garantált árakon, azaz intervenciós árakon értékesíthették, amelyek az 1996–2006 közötti időszakban jelentősen meghaladták a világpiaci árat. A tagállamok között szétosztott termelési kvóta bizonyos határokon belül tartotta az össztermelést. Az Unión kívül termelt cukorra importilletékeket alkalmaztak, a többletcukrot pedig exportvisszatérítések alkalmazásával exportálták. |
| --- | --- |

(16)

A cukorellátást a közös piacszervezés szabályozza, amelynek elveit az 1234/2007/EK rendelet állapítja meg. A cukorpiaci rendszert 1967-ban hozták létre annak érdekében, hogy tisztességes jövedelmet biztosítsanak a közösségi gyártóknak és stabilizálják a piacot. Az uniós gyártók a cukrot garantált árakon, azaz intervenciós árakon értékesíthették, amelyek az 1996–2006 közötti időszakban jelentősen meghaladták a világpiaci árat. A tagállamok között szétosztott termelési kvóta bizonyos határokon belül tartotta az össztermelést. Az Unión kívül termelt cukorra importilletékeket alkalmaztak, a többletcukrot pedig exportvisszatérítések alkalmazásával exportálták.

| (17) | Miután a WTO különösen az exporttámogatásokat elítélő kedvezőtlen döntést hozott, 2006-ban az Unió végrehajtotta a cukorpiaci rendszer reformját, hogy fokozza a cukorágazat versenyképességét, stabilizálja a piacokat, biztosítsa a cukorellátást, valamint néhány szabályozási korlátozás csökkentése révén javítsa az ágazat piacorientációját. |
| --- | --- |

(17)

Miután a WTO különösen az exporttámogatásokat elítélő kedvezőtlen döntést hozott, 2006-ban az Unió végrehajtotta a cukorpiaci rendszer reformját, hogy fokozza a cukorágazat versenyképességét, stabilizálja a piacokat, biztosítsa a cukorellátást, valamint néhány szabályozási korlátozás csökkentése révén javítsa az ágazat piacorientációját.

| (18) | A 2006. évi cukorreform főbb elemei az alábbiak voltak: i. tömeges kvótalemondás révén jelentősen csökkentették a teljes európai cukorrépa-termelést; ii. eltörölték az intervenciós árakat; iii. a legkevésbé fejlett (LDC-) országok, valamint az afrikai, karibi és csendes-óceáni (AKCS-) államok számára 2009. október 1-jétől vámmentes piaci hozzáférést biztosítottak; iv. 2008. szeptembertől felfüggesztették a cukorra vonatkozó exportvisszatérítéseket; v. csak korlátozott kvótán felüli exportot engedélyeztek; és vi. ideiglenes szerkezetátalakítási alapot hoztak létre az önkéntes termelésikvóta-lemondásokért nyújtandó kompenzációs kifizetések finanszírozására. |
| --- | --- |

(18)

A 2006. évi cukorreform főbb elemei az alábbiak voltak: i. tömeges kvótalemondás révén jelentősen csökkentették a teljes európai cukorrépa-termelést; ii. eltörölték az intervenciós árakat; iii. a legkevésbé fejlett (LDC-) országok, valamint az afrikai, karibi és csendes-óceáni (AKCS-) államok számára 2009. október 1-jétől vámmentes piaci hozzáférést biztosítottak; iv. 2008. szeptembertől felfüggesztették a cukorra vonatkozó exportvisszatérítéseket; v. csak korlátozott kvótán felüli exportot engedélyeztek; és vi. ideiglenes szerkezetátalakítási alapot hoztak létre az önkéntes termelésikvóta-lemondásokért nyújtandó kompenzációs kifizetések finanszírozására.

| (19) | A kvótalemondások eredményeképpen jelentősen csökkent a cukorgyártásban érintett tagállamok száma, ezáltal fokozódott az uniós szintű kereskedelem és a határokon átnyúló verseny. Ezenfelül számos uniós tagállam, többek között Olaszország, cukordeficites uniós országgá vált, mivel a fogyasztás meghaladta a hazai cukorrépa-termelést. |
| --- | --- |

(19)

A kvótalemondások eredményeképpen jelentősen csökkent a cukorgyártásban érintett tagállamok száma, ezáltal fokozódott az uniós szintű kereskedelem és a határokon átnyúló verseny. Ezenfelül számos uniós tagállam, többek között Olaszország, cukordeficites uniós országgá vált, mivel a fogyasztás meghaladta a hazai cukorrépa-termelést.

| (20) | Mióta 2006/2007-ben elindult az uniós cukoripari reform, a várakozások szerint az évente hozzávetőleg 16,7–17,1 millió tonnás Unión belüli keresletet a 13,3 millió tonnás, cukorrépából történő tagállami kvótacukor-termelésből, a fennmaradó részt pedig a hagyományos preferenciális kereskedelmi partnerektől importált cukorból fedezik majd. Mostanáig azonban nem ez volt a helyzet, különösen azért, mert az LDC- és az AKCS-országokból származó várt behozatal a Bizottság várakozásai alatt maradt, ami a kvótakészletek szintjének folyamatosan csökkenését eredményezte. |
| --- | --- |

(20)

Mióta 2006/2007-ben elindult az uniós cukoripari reform, a várakozások szerint az évente hozzávetőleg 16,7–17,1 millió tonnás Unión belüli keresletet a 13,3 millió tonnás, cukorrépából történő tagállami kvótacukor-termelésből, a fennmaradó részt pedig a hagyományos preferenciális kereskedelmi partnerektől importált cukorból fedezik majd. Mostanáig azonban nem ez volt a helyzet, különösen azért, mert az LDC- és az AKCS-országokból származó várt behozatal a Bizottság várakozásai alatt maradt, ami a kvótakészletek szintjének folyamatosan csökkenését eredményezte.

| (21) | A finomításra szánt nyers nádcukrot jelenleg az alábbi vámszabályozások szerint lehet behozni harmadik országokból az Unióba: i. cukorbehozatal az AKCS/LDC-országokból (a „Fegyver kivételével mindent” kezdeményezés és gazdasági partnerségi megállapodások); ii. CXL kvóták; iii. kivételes vámkontingensek; és iv. más cukorbehozatali vámszabályozások. |
| --- | --- |

(21)

A finomításra szánt nyers nádcukrot jelenleg az alábbi vámszabályozások szerint lehet behozni harmadik országokból az Unióba: i. cukorbehozatal az AKCS/LDC-országokból (a „Fegyver kivételével mindent” kezdeményezés és gazdasági partnerségi megállapodások); ii. CXL kvóták; iii. kivételes vámkontingensek; és iv. más cukorbehozatali vámszabályozások.

| (22) | Az AKCS/LDC-országokból származó, illetve a CXL kvóták szerinti nyers nádcukorhoz való hozzáférés kulcsfontosságú és stratégiai jelentőségű az uniós cukorgyártók számára, mivel ez az egyetlen olyan nyers nádcukor, amelyet tiltó vámok és mennyiségek nélkül lehet behozni az Unióba. 2010-ben azonban csupán 2,55 millió tonna kedvezményes nyers nádcukrot hoztak be az EGT-be (beleértve az AKCS/LDC-országokból származó, illetve a CXL kvóták szerinti nyers cukrot). Ez alacsonyabb annál, amennyi az európai keresletnél fennálló hiány megszüntetéséhez volt szükséges. |
| --- | --- |

(22)

Az AKCS/LDC-országokból származó, illetve a CXL kvóták szerinti nyers nádcukorhoz való hozzáférés kulcsfontosságú és stratégiai jelentőségű az uniós cukorgyártók számára, mivel ez az egyetlen olyan nyers nádcukor, amelyet tiltó vámok és mennyiségek nélkül lehet behozni az Unióba. 2010-ben azonban csupán 2,55 millió tonna kedvezményes nyers nádcukrot hoztak be az EGT-be (beleértve az AKCS/LDC-országokból származó, illetve a CXL kvóták szerinti nyers cukrot). Ez alacsonyabb annál, amennyi az európai keresletnél fennálló hiány megszüntetéséhez volt szükséges.

| (23) | A 2006. évi cukoripari reform eredményeképpen továbbá csökkent a gazdasági szereplők száma, ami tovább erősítette az uniós cukorágazatban már előzetesen meglévő koncentrálódási tendenciát. A piacon továbbra is megfigyelhető a vezető uniós cukorgyártók vertikális és horizontális integrációk irányába mutató tendenciája. |
| --- | --- |

(23)

A 2006. évi cukoripari reform eredményeképpen továbbá csökkent a gazdasági szereplők száma, ami tovább erősítette az uniós cukorágazatban már előzetesen meglévő koncentrálódási tendenciát. A piacon továbbra is megfigyelhető a vezető uniós cukorgyártók vertikális és horizontális integrációk irányába mutató tendenciája.

A fehér cukor piacának meghatározása

| (24) | Az érintett termékpiac tekintetében a piacvizsgálat Olaszország vonatkozásában megerősítette a Bizottság korábbi határozatait, amelyekben elkülönítették a fehér cukor ipari feldolgozóknak való beszállításának termékpiacait és a fehér cukor kiskereskedőknek való beszállításának piacát. |
| --- | --- |

(24)

Az érintett termékpiac tekintetében a piacvizsgálat Olaszország vonatkozásában megerősítette a Bizottság korábbi határozatait, amelyekben elkülönítették a fehér cukor ipari feldolgozóknak való beszállításának termékpiacait és a fehér cukor kiskereskedőknek való beszállításának piacát.

| (25) | A piacvizsgálat során feltárták, hogy az ipari feldolgozók számára értékesített fehér cukor gyártásáról a kiskereskedők számára értékesített fehér cukor gyártására való áttérés a bejelentő fél állításával ellentétben gazdaságilag nem feltétlenül életképes, mivel az áttérés jelentős beruházásokat igényelhet és a vevők elvesztésének kockázatát is maga után vonná. A keresleti oldal szemszögéből továbbá korlátozott a kiskereskedők és az ipari felhasználók számára értékesített termékek helyettesíthetősége. |
| --- | --- |

(25)

A piacvizsgálat során feltárták, hogy az ipari feldolgozók számára értékesített fehér cukor gyártásáról a kiskereskedők számára értékesített fehér cukor gyártására való áttérés a bejelentő fél állításával ellentétben gazdaságilag nem feltétlenül életképes, mivel az áttérés jelentős beruházásokat igényelhet és a vevők elvesztésének kockázatát is maga után vonná. A keresleti oldal szemszögéből továbbá korlátozott a kiskereskedők és az ipari felhasználók számára értékesített termékek helyettesíthetősége.

| (26) | Az érintett földrajzi piachoz kapcsolódóan – a bejelentő fél által benyújtottakkal ellentétben – a piacvizsgálat megerősítette, hogy a fehércukor-beszállítás piaca országos szintű. Az olaszországi vevők és versenytársak a Bizottság korábbi határozatait és a nemzeti versenyhatóságok határozatait egyaránt megerősítették. |
| --- | --- |

(26)

Az érintett földrajzi piachoz kapcsolódóan – a bejelentő fél által benyújtottakkal ellentétben – a piacvizsgálat megerősítette, hogy a fehércukor-beszállítás piaca országos szintű. Az olaszországi vevők és versenytársak a Bizottság korábbi határozatait és a nemzeti versenyhatóságok határozatait egyaránt megerősítették.

| (27) | A keresleti oldalon i. az ipari felhasználók az esetek túlnyomó részében olaszországi beszállítóktól vásárolnak, országos szintű szerződésekkel rendelkeznek és közvetlenül külföldről nem végeznek beszerzést; ii. az a néhány nagy szereplő, amely vásárol transzeurópai szereplőktől transznacionális szinten, olaszországi beszerzéseiért „olaszországi” árat fizet; iii. az ipari felhasználók országos szinten vásárolnak, mert az ipari feldolgozók és a kiskereskedők számára kulcsfontosságú az ellátás biztonsága és rendszeressége, ebből következően pedig a raktározási létesítményekhez való közelség; valamint iv. míg a vevők több forrásból végzik beszerzéseiket, fő beszállítójukat ritkán cserélik le. A keresleti oldal e jellemzői azt jelentik, hogy azoknak a beszállítóknak, amelyek az ipari felhasználók teljes olaszországi piacán sikeresen kívánnak működni, stabil vevőkörhöz való hozzáféréssel, valamint fejlett elosztási és logisztikai hálózattal kell rendelkezniük, továbbá jól kell ismerniük a helyi és országos piaci feltételeket. |
| --- | --- |

(27)

A keresleti oldalon i. az ipari felhasználók az esetek túlnyomó részében olaszországi beszállítóktól vásárolnak, országos szintű szerződésekkel rendelkeznek és közvetlenül külföldről nem végeznek beszerzést; ii. az a néhány nagy szereplő, amely vásárol transzeurópai szereplőktől transznacionális szinten, olaszországi beszerzéseiért „olaszországi” árat fizet; iii. az ipari felhasználók országos szinten vásárolnak, mert az ipari feldolgozók és a kiskereskedők számára kulcsfontosságú az ellátás biztonsága és rendszeressége, ebből következően pedig a raktározási létesítményekhez való közelség; valamint iv. míg a vevők több forrásból végzik beszerzéseiket, fő beszállítójukat ritkán cserélik le. A keresleti oldal e jellemzői azt jelentik, hogy azoknak a beszállítóknak, amelyek az ipari felhasználók teljes olaszországi piacán sikeresen kívánnak működni, stabil vevőkörhöz való hozzáféréssel, valamint fejlett elosztási és logisztikai hálózattal kell rendelkezniük, továbbá jól kell ismerniük a helyi és országos piaci feltételeket.

| (28) | A kínálati oldalon i. az olaszországi cukorrépa-termelőket kereskedelmi forgalomba nem hozható fix termelési kvóták korlátozzák, amelyeket országos szinten állapítanak meg; ii. az Olaszországba érkező nagy mennyiségű behozatal a kvótarendszer közvetlen következménye, amely az olaszországi cukorrépa-termelést korlátozza és mint olyan nem a külföldi szereplők által az olaszországi termelőkre gyakorolt versenykényszert jelzi; iii. a külföldi gyártók elsősorban elismert olaszországi szereplőkkel létrehozott közös vállalkozásokon keresztül működnek Olaszországban, ami arra utal, hogy az olaszországi piac más európai piacoktól eltérő jellemzőkkel rendelkezik, máskülönben a nagy európai gyártók egyszerűen közvetlenül Olaszországban értékesítenének és nem vennének részt olyan közös vállalkozásról szóló megállapodásokban, amelyek nyereségmegosztásra kötelezik őket; iv. az elmúlt évek során a Südzucker olaszországi stratégiáját alacsony árak jellemezték, és így jelentősen eltért a Németországban és Franciaországban követett stratégiájától, ahol magas árakat alkalmazott; az országos szintűnél szélesebb piacon a transznacionális arbitrázs miatt nem tudtak volna ezek az eltérő stratégiák érvényesülni; v. a felek belső dokumentumai tagállamonkénti országos marketingstratégiára utalnak; vi. a felek belső dokumentumai szerint az értékesítési programok és az árképzés országos szintű; vii. a közös vállalkozásokról szóló megállapodásokban foglalt azon versenytilalmi kikötések, amelyek Olaszországon mint referenciaterületen alapulnak, azt tükrözik és erősítik meg, hogy a piaci határvonalak a nemzeti határok mentén húzódnak; valamint viii. a Bundeskartellamt által benyújtottak is arra mutatnak, hogy Németországra vonatkozóan országos szintű a piacmeghatározás, és az ott felsorolt érvek az olasz piacra vonatkozóan is koherensen megállják a helyüket. |
| --- | --- |

(28)

A kínálati oldalon i. az olaszországi cukorrépa-termelőket kereskedelmi forgalomba nem hozható fix termelési kvóták korlátozzák, amelyeket országos szinten állapítanak meg; ii. az Olaszországba érkező nagy mennyiségű behozatal a kvótarendszer közvetlen következménye, amely az olaszországi cukorrépa-termelést korlátozza és mint olyan nem a külföldi szereplők által az olaszországi termelőkre gyakorolt versenykényszert jelzi; iii. a külföldi gyártók elsősorban elismert olaszországi szereplőkkel létrehozott közös vállalkozásokon keresztül működnek Olaszországban, ami arra utal, hogy az olaszországi piac más európai piacoktól eltérő jellemzőkkel rendelkezik, máskülönben a nagy európai gyártók egyszerűen közvetlenül Olaszországban értékesítenének és nem vennének részt olyan közös vállalkozásról szóló megállapodásokban, amelyek nyereségmegosztásra kötelezik őket; iv. az elmúlt évek során a Südzucker olaszországi stratégiáját alacsony árak jellemezték, és így jelentősen eltért a Németországban és Franciaországban követett stratégiájától, ahol magas árakat alkalmazott; az országos szintűnél szélesebb piacon a transznacionális arbitrázs miatt nem tudtak volna ezek az eltérő stratégiák érvényesülni; v. a felek belső dokumentumai tagállamonkénti országos marketingstratégiára utalnak; vi. a felek belső dokumentumai szerint az értékesítési programok és az árképzés országos szintű; vii. a közös vállalkozásokról szóló megállapodásokban foglalt azon versenytilalmi kikötések, amelyek Olaszországon mint referenciaterületen alapulnak, azt tükrözik és erősítik meg, hogy a piaci határvonalak a nemzeti határok mentén húzódnak; valamint viii. a Bundeskartellamt által benyújtottak is arra mutatnak, hogy Németországra vonatkozóan országos szintű a piacmeghatározás, és az ott felsorolt érvek az olasz piacra vonatkozóan is koherensen megállják a helyüket.

| (29) | Ezenfelül az Olaszország és Németország/Franciaország közötti árbeli különbségeket nem küszöbölik ki arbitrázs révén, amint az ugyanazon a földrajzi piacon elvárható lenne, továbbá a piaci részesedések tagállamok közötti jelentős eltérése – noha szomszédos tagállamokról van szó – arra mutat, hogy a nemzeti ellátási és gyártási stratégiák miatt országos szintű piacok léteznek. |
| --- | --- |

(29)

Ezenfelül az Olaszország és Németország/Franciaország közötti árbeli különbségeket nem küszöbölik ki arbitrázs révén, amint az ugyanazon a földrajzi piacon elvárható lenne, továbbá a piaci részesedések tagállamok közötti jelentős eltérése – noha szomszédos tagállamokról van szó – arra mutat, hogy a nemzeti ellátási és gyártási stratégiák miatt országos szintű piacok léteznek.

Nyers nádcukor

| (30) | A nyersnádcukor-beszállítás a fehércukor-beszállítás és -gyártás beszerzési piaca az Unióban. Mindkét fél európai finomítók nyers nádcukorral való ellátásával és leszállításával (beszerzési piac), valamint az EGT-be irányuló fehércukor-gyártással és -beszállítással (értékesítési piac) foglalkozik. |
| --- | --- |

(30)

A nyersnádcukor-beszállítás a fehércukor-beszállítás és -gyártás beszerzési piaca az Unióban. Mindkét fél európai finomítók nyers nádcukorral való ellátásával és leszállításával (beszerzési piac), valamint az EGT-be irányuló fehércukor-gyártással és -beszállítással (értékesítési piac) foglalkozik.

A kedvezményes nyers nádcukor piacának meghatározása

| (31) | Az ABF/Azucarera határozat (M.5449 sz. ügy) megállapításaival összhangban a Bizottság úgy vélte, hogy a nyersnádcukor-beszállítás külön érintett termékpiacot képvisel, amely megkülönböztetendő a cukorrépa termékpiacától. Azonban nem zárható ki, hogy indokolt lenne további megkülönböztetést tenni a kedvezményes nyers nádcukor szabályozása (beleértve az AKCS/LDC-országokból származó, valamint a CXL kvóták és a kivételes vámkontingensek szerinti nyers cukrot) és más szabályozások között. |
| --- | --- |

(31)

Az ABF/Azucarera határozat (M.5449 sz. ügy) megállapításaival összhangban a Bizottság úgy vélte, hogy a nyersnádcukor-beszállítás külön érintett termékpiacot képvisel, amely megkülönböztetendő a cukorrépa termékpiacától. Azonban nem zárható ki, hogy indokolt lenne további megkülönböztetést tenni a kedvezményes nyers nádcukor szabályozása (beleértve az AKCS/LDC-országokból származó, valamint a CXL kvóták és a kivételes vámkontingensek szerinti nyers cukrot) és más szabályozások között.

| (32) | Az érintett földrajzi piac tekintetében a kedvezményes nyers nádcukor beszerzési piaca lefedi legalább az AKCS-/LDC-országokat, továbbá magában foglalhatja a CXL kvóták és a kedvezményes vámkontingensek szerint nyers nádcukrot biztosító főbb országokat, így például Brazíliát, Kubát és Ausztráliát. Azonban nyitott maradhat az a kérdés, hogy a piac még ennél is szélesebb – végső esetben akár világszintű – lehet-e, mivel a tervezett ügylet az érintett földrajzi piac pontos kiterjedésétől függetlenül semmiképpen sem vet fel súlyos aggályokat. |
| --- | --- |

(32)

Az érintett földrajzi piac tekintetében a kedvezményes nyers nádcukor beszerzési piaca lefedi legalább az AKCS-/LDC-országokat, továbbá magában foglalhatja a CXL kvóták és a kedvezményes vámkontingensek szerint nyers nádcukrot biztosító főbb országokat, így például Brazíliát, Kubát és Ausztráliát. Azonban nyitott maradhat az a kérdés, hogy a piac még ennél is szélesebb – végső esetben akár világszintű – lehet-e, mivel a tervezett ügylet az érintett földrajzi piac pontos kiterjedésétől függetlenül semmiképpen sem vet fel súlyos aggályokat.

Melasz

| (33) | A melasz a cukorfinomítási folyamat mellékterméke, és nem vonatkozik rá szabályozási rendszer. A melasznak két típusa létezik: a cukornád feldolgozásából (nádmelasz) és a cukorrépa feldolgozásából származó melasz (répamelasz). |
| --- | --- |

(33)

A melasz a cukorfinomítási folyamat mellékterméke, és nem vonatkozik rá szabályozási rendszer. A melasznak két típusa létezik: a cukornád feldolgozásából (nádmelasz) és a cukorrépa feldolgozásából származó melasz (répamelasz).

A melasz piacának meghatározása

| (34) | A piacvizsgálat nem erősítette meg a felek azon érvelését, mely szerint a melasz érintett termékpiaca – a végső felhasználástól függetlenül – magában foglalja mind a répamelasz-, mind a nádmelasz-beszállítást. Azonban nyitott maradhat az a kérdés, hogy tovább kell-e bontani a melasz piacát, mivel a piac pontos meghatározásától függetlenül nem merülnek fel versenyjogi aggályok. |
| --- | --- |

(34)

A piacvizsgálat nem erősítette meg a felek azon érvelését, mely szerint a melasz érintett termékpiaca – a végső felhasználástól függetlenül – magában foglalja mind a répamelasz-, mind a nádmelasz-beszállítást. Azonban nyitott maradhat az a kérdés, hogy tovább kell-e bontani a melasz piacát, mivel a piac pontos meghatározásától függetlenül nem merülnek fel versenyjogi aggályok.

| (35) | Az érintett földrajzi piaccal kapcsolatban a bejelentő fél azon az állásponton van, hogy a melaszpiac legalább EGT-szintű. A piacvizsgálat során nem lehetett egyértelműen megállapítani a piac földrajzi kiterjedését. Jóllehet bizonyos jelek arra mutattak, hogy a piac a bejelentő fél által benyújtottak szerinti EGT-szintnél kisebb lehet – legalábbis a répamelasz tekintetében –, az is egyértelműen látszik, hogy fogyasztói szemszögből a nemzeti határok nem relevánsak az ellátási források megtalálása tekintetében. Mindazonáltal míg a piacvizsgálat azt mutatta, hogy a piac esetlegesen EGT-szintű, e határozat alkalmazásában nem szükséges pontosan meghatározni a melasz földrajzi piacának kiterjedését, mivel az alkalmazott piaci meghatározástól (vagyis hogy EGT- vagy országos szintű piacokról van-e szó) függetlenül nem merülnek fel versenyjogi aggályok. |
| --- | --- |

(35)

Az érintett földrajzi piaccal kapcsolatban a bejelentő fél azon az állásponton van, hogy a melaszpiac legalább EGT-szintű. A piacvizsgálat során nem lehetett egyértelműen megállapítani a piac földrajzi kiterjedését. Jóllehet bizonyos jelek arra mutattak, hogy a piac a bejelentő fél által benyújtottak szerinti EGT-szintnél kisebb lehet – legalábbis a répamelasz tekintetében –, az is egyértelműen látszik, hogy fogyasztói szemszögből a nemzeti határok nem relevánsak az ellátási források megtalálása tekintetében. Mindazonáltal míg a piacvizsgálat azt mutatta, hogy a piac esetlegesen EGT-szintű, e határozat alkalmazásában nem szükséges pontosan meghatározni a melasz földrajzi piacának kiterjedését, mivel az alkalmazott piaci meghatározástól (vagyis hogy EGT- vagy országos szintű piacokról van-e szó) függetlenül nem merülnek fel versenyjogi aggályok.

B.   Versenyjogi értékelés

Bevezetés

| (36) | A Bizottság alapos vizsgálatot folytatott le a tervezett ügylet által érintett fehércukor-, nyersnádcukor- és melaszbeszállítás piacainak struktúrájára és működésére vonatkozóan. A Bizottság ennek eredményeképpen megállapította, hogy a verseny hatékonysága szempontjából a tervezett ügylet valószínűleg jelentős akadályt eredményez nem egyeztetett hatások, valamint erőfölény kialakulása révén a fehér cukor olaszországi ipari feldolgozóknak való beszállítása piacán. |
| --- | --- |

(36)

A Bizottság alapos vizsgálatot folytatott le a tervezett ügylet által érintett fehércukor-, nyersnádcukor- és melaszbeszállítás piacainak struktúrájára és működésére vonatkozóan. A Bizottság ennek eredményeképpen megállapította, hogy a verseny hatékonysága szempontjából a tervezett ügylet valószínűleg jelentős akadályt eredményez nem egyeztetett hatások, valamint erőfölény kialakulása révén a fehér cukor olaszországi ipari feldolgozóknak való beszállítása piacán.

1.   Fehércukor-beszállítás

Olaszország

i.   Fehércukor-beszállítás ipari feldolgozók számára

Piacstruktúra

| (37) | A Südzucker a legjelentősebb szereplő a fehér cukor ipari feldolgozók számára való beszállításának olaszországi piacán. Az EDFM, amely az SFIR-rel közösen ellenőrzi a Brindisiben lévő finomítóból származó fehér cukor ipari feldolgozók számára való értékesítését, ugyancsak fontos szereplő ugyanezen a termékpiacon Olaszországban. |
| --- | --- |

(37)

A Südzucker a legjelentősebb szereplő a fehér cukor ipari feldolgozók számára való beszállításának olaszországi piacán. Az EDFM, amely az SFIR-rel közösen ellenőrzi a Brindisiben lévő finomítóból származó fehér cukor ipari feldolgozók számára való értékesítését, ugyancsak fontos szereplő ugyanezen a termékpiacon Olaszországban.

| (38) | A Südzucker és az EDFM ezenfelül földrajzilag közeli versenytársak. Versenytársaikkal ellentétben mindkét vállalkozás Olaszország egész területén rendelkezik raktározási létesítményekkel és értékesít fehér cukrot ipari feldolgozók és kiskereskedők számára. |
| --- | --- |

(38)

A Südzucker és az EDFM ezenfelül földrajzilag közeli versenytársak. Versenytársaikkal ellentétben mindkét vállalkozás Olaszország egész területén rendelkezik raktározási létesítményekkel és értékesít fehér cukrot ipari feldolgozók és kiskereskedők számára.

| (39) | A tervezett ügylet eredményeképpen a felek összesített piaci részesedése jelentősen emelkedne (óvatos becslések szerint [10–20] %-kal), így magas, legalább [50–60] %-os összesített piaci részesedéssel rendelkeznének a fehér cukor olaszországi ipari feldolgozók számára való értékesítésének piacán. |
| --- | --- |

(39)

A tervezett ügylet eredményeképpen a felek összesített piaci részesedése jelentősen emelkedne (óvatos becslések szerint [10–20] %-kal), így magas, legalább [50–60] %-os összesített piaci részesedéssel rendelkeznének a fehér cukor olaszországi ipari feldolgozók számára való értékesítésének piacán.

| (40) | Ezért egy már amúgy is koncentrált iparágban további konszolidációra kerülne sor, ami tovább csökkentené a két közeli versenytárs közötti versenyt és a versenytársaikkal szemben megközelíthetetlen piacvezető szerepet eredményezne. |
| --- | --- |

(40)

Ezért egy már amúgy is koncentrált iparágban további konszolidációra kerülne sor, ami tovább csökkentené a két közeli versenytárs közötti versenyt és a versenytársaikkal szemben megközelíthetetlen piacvezető szerepet eredményezne.

Kapacitási korlátok

| (41) | A tervezett ügylet a két legdinamikusabban és leggyorsabban fejlődő versenytársat egyesítené Olaszországban. A Südzucker és az EDFM az a két versenytárs, amely a legkönnyebben tudja kiigazítani mennyiségeit/értékesítéseit az olasz piacon. |
| --- | --- |

(41)

A tervezett ügylet a két legdinamikusabban és leggyorsabban fejlődő versenytársat egyesítené Olaszországban. A Südzucker és az EDFM az a két versenytárs, amely a legkönnyebben tudja kiigazítani mennyiségeit/értékesítéseit az olasz piacon.

| (42) | Az ügyletet követően a Südzucker és az EDFM ösztönzővel rendelkezne és képes is lenne arra, hogy mennyiségeket vonjon vissza és emelje az árakat Olaszországban. |
| --- | --- |

(42)

Az ügyletet követően a Südzucker és az EDFM ösztönzővel rendelkezne és képes is lenne arra, hogy mennyiségeket vonjon vissza és emelje az árakat Olaszországban.

| (43) | A piacvizsgálat továbbá kimutatta: annak ellenére, hogy néhány piaci szereplő jól működő infrastruktúrával rendelkezik, valamint vevői kapcsolatokat vagy egyedi kapcsolatot alakított ki cukorbeszállítókkal, a versenytársak korlátozottan képesek lennének arra, hogy áremelkedés esetén növeljék az ellátást a fehér cukor olaszországi piacán, ám erre semmi sem ösztönzi őket és ez nem is áll szándékukban. |
| --- | --- |

(43)

A piacvizsgálat továbbá kimutatta: annak ellenére, hogy néhány piaci szereplő jól működő infrastruktúrával rendelkezik, valamint vevői kapcsolatokat vagy egyedi kapcsolatot alakított ki cukorbeszállítókkal, a versenytársak korlátozottan képesek lennének arra, hogy áremelkedés esetén növeljék az ellátást a fehér cukor olaszországi piacán, ám erre semmi sem ösztönzi őket és ez nem is áll szándékukban.

| (44) | Megállapították, hogy az olaszországi vagy Olaszországon kívüli versenytársak korlátozott kapacitással rendelkeznek, és ezért nem valószínű, hogy áremelkedés esetén növelnék a kínálatot és ebből következően semlegesítenék az összefonódással létrejövő jogalany fentiekben vázolt piaci magatartását. |
| --- | --- |

(44)

Megállapították, hogy az olaszországi vagy Olaszországon kívüli versenytársak korlátozott kapacitással rendelkeznek, és ezért nem valószínű, hogy áremelkedés esetén növelnék a kínálatot és ebből következően semlegesítenék az összefonódással létrejövő jogalany fentiekben vázolt piaci magatartását.

Kiegyenlítő vásárlóerő

| (45) | Abból kiindulva, hogy az olaszországi cukorpiac deficites, és az olaszországi cukorárak az Unió többi tagállamában érvényesülő cukorárakhoz képest magasak, az ellátás biztonsága mennyiségileg és minőségileg egyaránt kulcsfontosságú a vevők számára. |
| --- | --- |

(45)

Abból kiindulva, hogy az olaszországi cukorpiac deficites, és az olaszországi cukorárak az Unió többi tagállamában érvényesülő cukorárakhoz képest magasak, az ellátás biztonsága mennyiségileg és minőségileg egyaránt kulcsfontosságú a vevők számára.

| (46) | A piacvizsgálat azt mutatta, hogy az olaszországi cukorvásárlók nem gondolják magukról, hogy jelentős vásárlóerővel rendelkeznének cukorbeszállítóikkal szemben, és valószínűleg nincs arra lehetőségük, hogy cukorbeszállítót váltsanak. |
| --- | --- |

(46)

A piacvizsgálat azt mutatta, hogy az olaszországi cukorvásárlók nem gondolják magukról, hogy jelentős vásárlóerővel rendelkeznének cukorbeszállítóikkal szemben, és valószínűleg nincs arra lehetőségük, hogy cukorbeszállítót váltsanak.

| (47) | Ebből következően megállapították, hogy az olaszországi cukorvásárlóknak nem tulajdonítható kiegyenlítő vásárlóerő a cukorbeszállítóikkal való kapcsolatban, és ebben az értelemben nem jelentenek versenykényszert az olaszországi cukorgyártókra/beszállítókra nézve, a feleket is beleértve. |
| --- | --- |

(47)

Ebből következően megállapították, hogy az olaszországi cukorvásárlóknak nem tulajdonítható kiegyenlítő vásárlóerő a cukorbeszállítóikkal való kapcsolatban, és ebben az értelemben nem jelentenek versenykényszert az olaszországi cukorgyártókra/beszállítókra nézve, a feleket is beleértve.

Valószínűtlen piacra jutás

| (48) | A piacvizsgálat nem igazolta vissza a bejelentő fél azon álláspontját, mely szerint nincsenek jelentős akadályok az említett piacra való belépés útjában. |
| --- | --- |

(48)

A piacvizsgálat nem igazolta vissza a bejelentő fél azon álláspontját, mely szerint nincsenek jelentős akadályok az említett piacra való belépés útjában.

| (49) | A versenytársak azt állították, hogy az olasz piacot viszonylag magas piacra jutási korlátok jellemzik, és deficites piaci környezetben az inputhoz való hozzáférés a fő piacra jutási akadály. A piacvizsgálat azt is megerősítette, hogy a cukorpiac helyismeretet, értékesítési csatornákat és magas beruházási költségeket tesz szükségessé. |
| --- | --- |

(49)

A versenytársak azt állították, hogy az olasz piacot viszonylag magas piacra jutási korlátok jellemzik, és deficites piaci környezetben az inputhoz való hozzáférés a fő piacra jutási akadály. A piacvizsgálat azt is megerősítette, hogy a cukorpiac helyismeretet, értékesítési csatornákat és magas beruházási költségeket tesz szükségessé.

| (50) | A piacvizsgálat továbbá nem tárt fel egyetlen olyan jogalanyt sem, amely érdeklődést mutatna a fehér cukor olaszországi ipari feldolgozók számára való beszállításának piacára történő bejutás iránt. Ezzel ellentétben az olaszországi fehércukor-piacot a lényeges input szűkössége miatt inkább a piacról való kilépés jellemzi. |
| --- | --- |

(50)

A piacvizsgálat továbbá nem tárt fel egyetlen olyan jogalanyt sem, amely érdeklődést mutatna a fehér cukor olaszországi ipari feldolgozók számára való beszállításának piacára történő bejutás iránt. Ezzel ellentétben az olaszországi fehércukor-piacot a lényeges input szűkössége miatt inkább a piacról való kilépés jellemzi.

| (51) | Ezért megállapították, hogy az érintett piacra való bejutás nem valószínű és nem időszerű. |
| --- | --- |

(51)

Ezért megállapították, hogy az érintett piacra való bejutás nem valószínű és nem időszerű.

ii.   Fehércukor-beszállítás kiskereskedők számára

| (52) | A fehér cukor kiskereskedők számára való beszállításának piacán a felek összesített piaci részesedése [30–40] % alatt marad. |
| --- | --- |

(52)

A fehér cukor kiskereskedők számára való beszállításának piacán a felek összesített piaci részesedése [30–40] % alatt marad.

| (53) | A piacvizsgálat kimutatta, hogy a tervezett ügylet nem akadályozza jelentősen a hatékony versenyt a fehér cukor olaszországi kiskereskedők számára való beszállításának piacán. |
| --- | --- |

(53)

A piacvizsgálat kimutatta, hogy a tervezett ügylet nem akadályozza jelentősen a hatékony versenyt a fehér cukor olaszországi kiskereskedők számára való beszállításának piacán.

Görögország

| (54) | A piacvizsgálat megerősítette, hogy az EDFM nem értékesít fehér cukrot Görögországban. Annak valószínűségét tekintve, hogy az EDFM potenciális versenytársnak minősülhetne Görögországban, egyáltalán semmilyen bizonyíték nincs arra, hogy az EDFM a jövőben valószínűsíthetően belépne a görögországi fehércukor-piacra. |
| --- | --- |

(54)

A piacvizsgálat megerősítette, hogy az EDFM nem értékesít fehér cukrot Görögországban. Annak valószínűségét tekintve, hogy az EDFM potenciális versenytársnak minősülhetne Görögországban, egyáltalán semmilyen bizonyíték nincs arra, hogy az EDFM a jövőben valószínűsíthetően belépne a görögországi fehércukor-piacra.

2.   Kedvezményes nyersnádcukor-beszállítás

| (55) | Az EGT-ben rendelkezésre álló kedvezményes nádcukor valódi szűkössége és annak ellenére, hogy az EDFM fontos független szereplő ezen a piacon, a tervezett ügylet valószínűleg nem gyakorol hatást a többi szereplőre az alábbiak miatt: i. a felek jelenleg kis mennyiségben és százalékban szállítanak kedvezményes nyers nádcukrot harmadik felek számára; ii. nagy számú, vertikálisan már integrált szereplő van a piacon; iii. az elmúlt években csökkent az EDFM független kereskedőként betöltött szerepének jelentősége; iv. vannak olyan alternatív elismert kereskedők – különösen a CXL kvóta keretében biztosított cukorellátás terén –, amelyek gond nélkül tudnák helyettesíteni az EDFM-et, amennyiben az nem szállítana a jelenlegi mennyiségekben harmadik felek finomítóiba; valamint v. potenciálisan alacsony a Südzuckertől származó kereslet a vám- és kontingensmentes nyers nádcukor iránt finomítói számára. |
| --- | --- |

(55)

Az EGT-ben rendelkezésre álló kedvezményes nádcukor valódi szűkössége és annak ellenére, hogy az EDFM fontos független szereplő ezen a piacon, a tervezett ügylet valószínűleg nem gyakorol hatást a többi szereplőre az alábbiak miatt: i. a felek jelenleg kis mennyiségben és százalékban szállítanak kedvezményes nyers nádcukrot harmadik felek számára; ii. nagy számú, vertikálisan már integrált szereplő van a piacon; iii. az elmúlt években csökkent az EDFM független kereskedőként betöltött szerepének jelentősége; iv. vannak olyan alternatív elismert kereskedők – különösen a CXL kvóta keretében biztosított cukorellátás terén –, amelyek gond nélkül tudnák helyettesíteni az EDFM-et, amennyiben az nem szállítana a jelenlegi mennyiségekben harmadik felek finomítóiba; valamint v. potenciálisan alacsony a Südzuckertől származó kereslet a vám- és kontingensmentes nyers nádcukor iránt finomítói számára.

| (56) | Ezért azt a következtetést lehet levonni, hogy az összefonódással létrejövő jogalany nem lesz képes arra és semmi nem fogja arra ösztönözni, hogy a fehércukor-gyártás értékesítési piacán kizárja versenytársait a kedvezményes nyers nádcukor inputjához való hozzáférésből. Az összefonódással létrejövő jogalany ezenfelül – figyelembe véve a felek belső értékesítéseinek magas százalékát és a kedvezményes nyers nádcukor szűkösségét – nem lesz képes arra és semmi nem fogja arra ösztönözni, hogy kizárja a kedvezményes nyers nádcukor EGT-beli vevőit a hozzáférésből. |
| --- | --- |

(56)

Ezért azt a következtetést lehet levonni, hogy az összefonódással létrejövő jogalany nem lesz képes arra és semmi nem fogja arra ösztönözni, hogy a fehércukor-gyártás értékesítési piacán kizárja versenytársait a kedvezményes nyers nádcukor inputjához való hozzáférésből. Az összefonódással létrejövő jogalany ezenfelül – figyelembe véve a felek belső értékesítéseinek magas százalékát és a kedvezményes nyers nádcukor szűkösségét – nem lesz képes arra és semmi nem fogja arra ösztönözni, hogy kizárja a kedvezményes nyers nádcukor EGT-beli vevőit a hozzáférésből.

3.   Melaszbeszállítás

| (57) | A felek tevékenységei átfedik egymást a melasznak mind a fermentációs célra hasznosító ügyfelek, mind a mezőgazdasági termelők/takarmánygyártók számára való beszállítása tekintetében. A földrajzi piac meghatározásától függően az érintett piacok EGT- és országos szintűek is lehetnek. |
| --- | --- |

(57)

A felek tevékenységei átfedik egymást a melasznak mind a fermentációs célra hasznosító ügyfelek, mind a mezőgazdasági termelők/takarmánygyártók számára való beszállítása tekintetében. A földrajzi piac meghatározásától függően az érintett piacok EGT- és országos szintűek is lehetnek.

| (58) | Amennyiben a piacot EGT-szintűként határozzuk meg, az összefonódással létrejövő jogalany a valamennyi célra történő felhasználást lefedő teljes melaszpiacon (vagyis a répa- és a nádmelasz piacán együttesen) [30–40] %-os piaci részesedéssel fog rendelkezni. Abban az esetben, ha a piac a melasz felhasználása szerint kerülne felosztásra, a tervezett ügylet a takarmányozási célra hasznosított melasz iránti kereslet erős ingadozása miatt nem eredményez jelentős változást a piacstruktúrára nézve. A melasznak a fermentációs iparág számára való beszállítása tekintetében az összefonódással létrejövő jogalany összesített piaci részesedése körülbelül [40–50] % lesz (Südzucker: [20–30] %, EDFM: [10–20] %). A piacvizsgálat során mindazonáltal semmilyen megalapozott aggálynak nem adtak hangot a tervezett ügyletnek a melaszt fermentációs célra hasznosító ügyfelekre gyakorolt hatását illetően. |
| --- | --- |

(58)

Amennyiben a piacot EGT-szintűként határozzuk meg, az összefonódással létrejövő jogalany a valamennyi célra történő felhasználást lefedő teljes melaszpiacon (vagyis a répa- és a nádmelasz piacán együttesen) [30–40] %-os piaci részesedéssel fog rendelkezni. Abban az esetben, ha a piac a melasz felhasználása szerint kerülne felosztásra, a tervezett ügylet a takarmányozási célra hasznosított melasz iránti kereslet erős ingadozása miatt nem eredményez jelentős változást a piacstruktúrára nézve. A melasznak a fermentációs iparág számára való beszállítása tekintetében az összefonódással létrejövő jogalany összesített piaci részesedése körülbelül [40–50] % lesz (Südzucker: [20–30] %, EDFM: [10–20] %). A piacvizsgálat során mindazonáltal semmilyen megalapozott aggálynak nem adtak hangot a tervezett ügyletnek a melaszt fermentációs célra hasznosító ügyfelekre gyakorolt hatását illetően.

| (59) | Ausztriában a felek tevékenységei csak a melasz takarmánykeverék-gyártók számára való beszállítása tekintetében fedik át egymást. A takarmánykeverék-gyártók a piacvizsgálat során jelezték, hogy a tervezett ügylet sem a melaszhoz való hozzáférésükre, sem a melasz árára nem lesz hatással. Figyelembe véve a melaszt fermentációs célra hasznosító ügyfelek jelentőségét, amelyek stabil és megbízható keresleti forrásnak számítanak, valószínűtlen, hogy az összefonódással létrejövő jogalany olyan pozícióban lenne, hogy ügyfeleitől és versenytársaitól függetlenül viselkedne. |
| --- | --- |

(59)

Ausztriában a felek tevékenységei csak a melasz takarmánykeverék-gyártók számára való beszállítása tekintetében fedik át egymást. A takarmánykeverék-gyártók a piacvizsgálat során jelezték, hogy a tervezett ügylet sem a melaszhoz való hozzáférésükre, sem a melasz árára nem lesz hatással. Figyelembe véve a melaszt fermentációs célra hasznosító ügyfelek jelentőségét, amelyek stabil és megbízható keresleti forrásnak számítanak, valószínűtlen, hogy az összefonódással létrejövő jogalany olyan pozícióban lenne, hogy ügyfeleitől és versenytársaitól függetlenül viselkedne.

| (60) | A Cseh Köztársaságban a Südzucker és az EDFM nem közeli versenytársai egymásnak. Az EDFM továbbá nem rendelkezik melaszraktározási kapacitással a Cseh Köztársaságban, így a termék forgalmazásán kívül korlátozottak a jelentős piaci szereplőként való lehetőségei. |
| --- | --- |

(60)

A Cseh Köztársaságban a Südzucker és az EDFM nem közeli versenytársai egymásnak. Az EDFM továbbá nem rendelkezik melaszraktározási kapacitással a Cseh Köztársaságban, így a termék forgalmazásán kívül korlátozottak a jelentős piaci szereplőként való lehetőségei.

| (61) | Belgiumban a Südzucker és az EDFM különböző ügyfeleket lát el. A Südzucker elsősorban a melaszt fermentációs célra hasznosító ügyfeleket látja el. A piacvizsgálat megerősítette, hogy a melaszt fermentációs célra hasznosító ügyfelek rendelkeznek alternatív beszállítókkal, valamint ahhoz szükséges know-how-val, hogy harmadik felektől alternatív beszállítást szervezzenek meg vagy közvetlenül a származási országból, az EGT-n kívülről szerezzék be a melaszt. A takarmánygyártásban az EDFM a piacon lévő többi kereskedőhöz hasonló piaci részesedéssel rendelkezik. A piacvizsgálat során egyik fogyasztói csoport sem fejtett ki megalapozott aggályokat. |
| --- | --- |

(61)

Belgiumban a Südzucker és az EDFM különböző ügyfeleket lát el. A Südzucker elsősorban a melaszt fermentációs célra hasznosító ügyfeleket látja el. A piacvizsgálat megerősítette, hogy a melaszt fermentációs célra hasznosító ügyfelek rendelkeznek alternatív beszállítókkal, valamint ahhoz szükséges know-how-val, hogy harmadik felektől alternatív beszállítást szervezzenek meg vagy közvetlenül a származási országból, az EGT-n kívülről szerezzék be a melaszt. A takarmánygyártásban az EDFM a piacon lévő többi kereskedőhöz hasonló piaci részesedéssel rendelkezik. A piacvizsgálat során egyik fogyasztói csoport sem fejtett ki megalapozott aggályokat.

| (62) | Franciaországban az EDFM jelenléte igen alacsony (a teljes melaszértékesítés [0–5] %-a), ami hozzáadódik a Südzucker mérsékelt [20–30] %-os piaci részesedéséhez. |
| --- | --- |

(62)

Franciaországban az EDFM jelenléte igen alacsony (a teljes melaszértékesítés [0–5] %-a), ami hozzáadódik a Südzucker mérsékelt [20–30] %-os piaci részesedéséhez.

| (63) | Németországban a Südzucker és az EDFM csupán kis százalékát teszi ki a melasz takarmánygyártók számára való értékesítésének. A fermentációs iparág számára beszállított melasz tekintetében mindkét fél jelen van (Südzucker: [20–30] %, EDFM: [10–20] %) és hasonló erejű versenytársakkal néznek szembe. A piacvizsgálat során a melaszt fermentációs célra hasznosító valamennyi ügyfél megerősítette, hogy jelenleg több forrásból fedezi melaszszükségletét és amennyiben az összefonódással létrejövő jogalany magasabb árat kérne a melaszért, akkor alternatív beszállítókat keresne. |
| --- | --- |

(63)

Németországban a Südzucker és az EDFM csupán kis százalékát teszi ki a melasz takarmánygyártók számára való értékesítésének. A fermentációs iparág számára beszállított melasz tekintetében mindkét fél jelen van (Südzucker: [20–30] %, EDFM: [10–20] %) és hasonló erejű versenytársakkal néznek szembe. A piacvizsgálat során a melaszt fermentációs célra hasznosító valamennyi ügyfél megerősítette, hogy jelenleg több forrásból fedezi melaszszükségletét és amennyiben az összefonódással létrejövő jogalany magasabb árat kérne a melaszért, akkor alternatív beszállítókat keresne.

| (64) | Szlovákiában a Südzucker és az EDFM nem közeli versenytársai egymásnak. A felek tevékenységei elsősorban a melasz mezőgazdasági termelőknek való beszállítása terén fedik át egymást. A mezőgazdasági termelők a piacvizsgálat során megerősítették, hogy a melasz könnyen helyettesíthető más takarmányösszetevőkkel. |
| --- | --- |

(64)

Szlovákiában a Südzucker és az EDFM nem közeli versenytársai egymásnak. A felek tevékenységei elsősorban a melasz mezőgazdasági termelőknek való beszállítása terén fedik át egymást. A mezőgazdasági termelők a piacvizsgálat során megerősítették, hogy a melasz könnyen helyettesíthető más takarmányösszetevőkkel.

| (65) | A fentiekre tekintettel megállapítható, hogy a tervezett ügylet az EGT- vagy országos szintű melaszbeszállítás tekintetében valószínűleg nem vezet versenyjogi aggályokhoz. |
| --- | --- |

(65)

A fentiekre tekintettel megállapítható, hogy a tervezett ügylet az EGT- vagy országos szintű melaszbeszállítás tekintetében valószínűleg nem vezet versenyjogi aggályokhoz.

V.   KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK

| (66) | Az ügylettel kapcsolatban azonosított versenyjogi aggályok eloszlatása érdekében a felek az összefonódás-ellenőrzési rendelet 8. cikkének (2) bekezdése szerint kötelezettségvállalásokat javasoltak. A Bizottság által azonosított versenyjogi aggályokat eloszlató, elfogadott végleges kötelezettségvállalásokat 2012. március 30-án nyújtották be. |
| --- | --- |

(66)

Az ügylettel kapcsolatban azonosított versenyjogi aggályok eloszlatása érdekében a felek az összefonódás-ellenőrzési rendelet 8. cikkének (2) bekezdése szerint kötelezettségvállalásokat javasoltak. A Bizottság által azonosított versenyjogi aggályokat eloszlató, elfogadott végleges kötelezettségvállalásokat 2012. március 30-án nyújtották be.

| (67) | A végleges kötelezettségvállalások az alábbiakat tartalmazzák: i. az EDFM teljes egészében értékesíti a Brindisiben lévő finomítóban birtokolt részesedését, amely e finomító valamennyi forgalomban lévő részvényei [...] %-ának felel meg; valamint ii. átruházzák a nyers nádcukorra vonatkozó szerződések alapján keletkező gazdasági nyereséget. Az EDFM bizonyos garanciákat is vállalt a nyers nádcukorra vonatkozó szerződésekkel kapcsolatban. |
| --- | --- |

(67)

A végleges kötelezettségvállalások az alábbiakat tartalmazzák: i. az EDFM teljes egészében értékesíti a Brindisiben lévő finomítóban birtokolt részesedését, amely e finomító valamennyi forgalomban lévő részvényei [...] %-ának felel meg; valamint ii. átruházzák a nyers nádcukorra vonatkozó szerződések alapján keletkező gazdasági nyereséget. Az EDFM bizonyos garanciákat is vállalt a nyers nádcukorra vonatkozó szerződésekkel kapcsolatban.

| (68) | Ebből következően a felek az EDFM által a Brindisiben lévő finomítóban birtokolt részesedésének értékesítésén túl kötelezettséget vállaltak arra, hogy a nyers nádcukorra vonatkozó szerződések alapján keletkező gazdasági nyereséget átruházzák az új vevőre, ugyanakkor szabadon megválaszthatják az átruházás eszközét annak biztosítása mellett, hogy a nyers nádcukorra vonatkozó szerződésekben foglalt hatályos mennyiségek és árak végső kedvezményezettje továbbra is a Brindisiben lévő finomító lesz. |
| --- | --- |

(68)

Ebből következően a felek az EDFM által a Brindisiben lévő finomítóban birtokolt részesedésének értékesítésén túl kötelezettséget vállaltak arra, hogy a nyers nádcukorra vonatkozó szerződések alapján keletkező gazdasági nyereséget átruházzák az új vevőre, ugyanakkor szabadon megválaszthatják az átruházás eszközét annak biztosítása mellett, hogy a nyers nádcukorra vonatkozó szerződésekben foglalt hatályos mennyiségek és árak végső kedvezményezettje továbbra is a Brindisiben lévő finomító lesz.

| (69) | A korrekciós intézkedéseket tartalmazó végleges csomag így egyértelműen eloszlatja az azonosított versenyjogi aggályokat, mivel az intézkedések rendelkeznek i. az EDFM-nek a Brindisiben lévő finomítóban birtokolt jelenlegi részesedésének értékesítéséről, valamint ii. a nyers nádcukorra vonatkozó szerződések alapján keletkező gazdasági nyereség átruházásáról. |
| --- | --- |

(69)

A korrekciós intézkedéseket tartalmazó végleges csomag így egyértelműen eloszlatja az azonosított versenyjogi aggályokat, mivel az intézkedések rendelkeznek i. az EDFM-nek a Brindisiben lévő finomítóban birtokolt jelenlegi részesedésének értékesítéséről, valamint ii. a nyers nádcukorra vonatkozó szerződések alapján keletkező gazdasági nyereség átruházásáról.

VI.   KÖVETKEZTETÉS

| (70) | A fenti okokból kifolyólag a határozat megállapítja, hogy a tervezett összefonódás nem akadályozza jelentős mértékben a hatékony versenyt a belső piacon vagy annak jelentős részén. |
| --- | --- |

(70)

A fenti okokból kifolyólag a határozat megállapítja, hogy a tervezett összefonódás nem akadályozza jelentős mértékben a hatékony versenyt a belső piacon vagy annak jelentős részén.

| (71) | Következésképpen az összefonódást – az összefonódás-ellenőrzési rendelet 2. cikkének (2) bekezdésével, valamint 8. cikkének (2) bekezdésével, továbbá az EGT-megállapodás 57. cikkével összhangban – a belső piaccal és az EGT-megállapodás működésével összeegyeztethetőnek kell nyilvánítani. |
| --- | --- |

(71)

Következésképpen az összefonódást – az összefonódás-ellenőrzési rendelet 2. cikkének (2) bekezdésével, valamint 8. cikkének (2) bekezdésével, továbbá az EGT-megállapodás 57. cikkével összhangban – a belső piaccal és az EGT-megállapodás működésével összeegyeztethetőnek kell nyilvánítani.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

| 27.5.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 160/19 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 160/19

---

Reorganizációs intézkedések

Határozat a Societatea de Asigurare-Reasigurare ASTRA S.A. biztosítót érintő reorganizációs intézkedésekről

(2014/C 160/09)

A biztosítóintézetek reorganizációjáról és felszámolásáról szóló, 2001. március 19-i 2001/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 6. cikke alapján

| Biztosító: | Societatea de Asigurare-Reasigurare ASTRA S.A., cím: București, str. Nerva Traian nr. 3, bl. M101, sector 3, România, J40/305/1991, cégjegyzékszám: R 330904, a biztosítók jegyzékébe 2003. április 10-én a RA-005 szám alatt került bejegyzésre; |
| --- | --- |
| A határozat időpontja, hatálybalépése és típusa | A 2014. február 18-i 42. sz. HATÁROZAT az Asigurare-Reasigurare ASTRA S.A. vagyonfelügyelő felügyelete melletti csődeljárásáról; |
| Illetékes hatóság | Autoritatea de Supraveghere Financiară (A.S.F., a román pénzügyi felügyelet), cím: București, Splaiul Independenței nr. 15, sector 5, România; |
| Felügyeleti hatóság | Autoritatea de Supraveghere Financiară (A.S.F., a román pénzügyi felügyelet), cím: București, Splaiul Independenței nr. 15, sector 5, România; |
| Kijelölt vagyonfelügyelő | KPMG ADVISORY SRL, nyilvántartási kód: 13204347, J40/6657/2000, Șos. București – Ploiești nr. 69-71, București, sector 1, România, jogi képviselő: Șerban Toader Cristian, személyi azonosító okmány: seria RR, nr.687411, kibocsátó: S.P.C.L.E.P., szektor 4, 2010.6.22.; |
| Alkalmazandó jog | Románia


  A 93/2012. sz. sürgősségi kormányrendelet a pénzügyi felügyelet létrehozásáról, szervezeti felépítéséről és működéséről, a módosított 113/2013. sz. törvény által módosított formában;
  Az 503/2004 sz. törvény a biztosítókra vonatkozó csőd-, fizetésképtelenségi, végelszámolási és felszámolási eljárásról, új kiadás;
  A módosított 32/2000. sz. törvény a biztosítási tevékenységről és a biztosítók felügyeletéről;
  A pénzügyi felügyeleti hatóság elnökének 2005. szeptember 21-i 3122 sz. határozata a rendkívüli vagyonfelügyelő jogait, kötelezettségeit és hatáskörét érintő rendelkezések jóváhagyásáról. |

Biztosító:

Societatea de Asigurare-Reasigurare ASTRA S.A., cím: București, str. Nerva Traian nr. 3, bl. M101, sector 3, România, J40/305/1991, cégjegyzékszám: R 330904, a biztosítók jegyzékébe 2003. április 10-én a RA-005 szám alatt került bejegyzésre;

A határozat időpontja, hatálybalépése és típusa

A 2014. február 18-i 42. sz. HATÁROZAT az Asigurare-Reasigurare ASTRA S.A. vagyonfelügyelő felügyelete melletti csődeljárásáról;

Illetékes hatóság

Autoritatea de Supraveghere Financiară (A.S.F., a román pénzügyi felügyelet), cím: București, Splaiul Independenței nr. 15, sector 5, România;

Felügyeleti hatóság

Autoritatea de Supraveghere Financiară (A.S.F., a román pénzügyi felügyelet), cím: București, Splaiul Independenței nr. 15, sector 5, România;

Kijelölt vagyonfelügyelő

KPMG ADVISORY SRL, nyilvántartási kód: 13204347, J40/6657/2000, Șos. București – Ploiești nr. 69-71, București, sector 1, România, jogi képviselő: Șerban Toader Cristian, személyi azonosító okmány: seria RR, nr.687411, kibocsátó: S.P.C.L.E.P., szektor 4, 2010.6.22.;

Alkalmazandó jog

Románia

A 93/2012. sz. sürgősségi kormányrendelet a pénzügyi felügyelet létrehozásáról, szervezeti felépítéséről és működéséről, a módosított 113/2013. sz. törvény által módosított formában;

Az 503/2004 sz. törvény a biztosítókra vonatkozó csőd-, fizetésképtelenségi, végelszámolási és felszámolási eljárásról, új kiadás;

A módosított 32/2000. sz. törvény a biztosítási tevékenységről és a biztosítók felügyeletéről;

A pénzügyi felügyeleti hatóság elnökének 2005. szeptember 21-i 3122 sz. határozata a rendkívüli vagyonfelügyelő jogait, kötelezettségeit és hatáskörét érintő rendelkezések jóváhagyásáról.

---

V Hirdetmények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 27.5.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 160/20 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 160/20

---

A nemzeti bírák képzése az EU-versenyjogban és igazságügyi együttműködés a nemzeti bírák között

(2014/C 160/10)

A nemzeti bírák képzése az EU-versenyjogban és igazságügyi együttműködés a nemzeti bírák között új pályázati felhívás került meghirdetésre a http://ec.europa.eu/competition/calls/proposals_open.html oldalon.

Jelentkezési határidő: 2014. augustus 29.

---

Helyesbítések

| 27.5.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 160/21 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 160/21

---

Helyesbítés a 2013. december 9–10-i Foglalkoztatás, Szociálpolitika, Egészségügy és Fogyasztóvédelem tanácsi üléshez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 376., 2013. december 21.
  )

(2014/C 160/11)

A címlapon és a 3. oldalon a címben:

a következő szövegrész:

„A Tanács 2013. december 9–10-i ülése (Foglalkoztatás, Szociálpolitika, Egészségügy és Fogyasztóvédelem)”

helyesen:

helyesen

„A Tanács következtetései a modern, alkalmazkodóképes és fenntartható egészségügyi rendszerekre vonatkozó reflexiós folyamatról.”

---